sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstrs
| attēls                   = Monster (2003 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Patija Dženkinsa]]
| producents               =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Marks Deimons]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Donalds Kušners]]
* [[Breds Vaimens]]
| scenārija autors         = Patija Dženkinsa
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Lī Terdžesens]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Denver & Delilah Films]]''
* ''[[K/W Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Newmarket Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|16|Amerikas filmu institūta festivāls|2004|1|9|ASV|2004|4|15|Vācija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003|title=Monster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2017|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170518102347/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monster.htm|title=Monster (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstrs"''' ({{val|en|Monster}}) ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Patija Dženkinsa]]. Galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kristīna Riči]], [[Brūss Derns]] un [[Lī Terdžesens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|11|16||bez}} Amerikas filmu institūta festivālā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Pasaules Tūrisma organizācija
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        =
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      =
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|abbreviation = UNWTO
|motto        =
|formation    = 1974
|extinction   =
|type         = [[organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      =
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = pasaule
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
s polārstacijā [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''''Tucker Sno-Cat''''' ir ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] aprīkots visurgājējs transportlīdzeklis, kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]] apstākļos šķēršļotā apvidū. Ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kompānija ''Tucker Sno-Cat Corporation'' [[Medforda|Medfordā]], [[Oregona]]s pavalstī. No citiem līdzīga tipa sniega visurgājējiem atšķiras ar četrām neatkarīgām kāpurķēžu moduļu piekarēm. Tiek izmantoti transportam, sniega blietēšanai, sniega novākšanai, slēpošanas trašu ierīkošanai, glābšanas darbos u.c. Plaši izmantoti izpētes darbos [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences: '''Detonatorkapsele Nr.8''' ({{val|de|Sprengkapsel No.8}}) bija visizplatītākais{{nepieciešama atsauce}} [[detonators]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā [[Trešais reihs|Trešā reiha]] [[rokas granāta|rokas granātās]]. Lielākoties šo detonatorkapseļu korpuss bija veidots no [[alumīnijs|alumīnija]], taču pastāvēja arī [[tērauds|tērauda]], [[varš|vara]] un [[cinks|cinka]] detonatorkapseļu veidi.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Pietraga Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Pietraga_Sarkanas_klintis.JPG
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Pietraga Sarkanās klintis
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 57 | plat_m  = 50 | plat_s = 37 | plat_NS = N
 | gar_d  = 24 | gar_m   = 29 | gar_s  = 06 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Ainažu pagasts}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}'''Pietraga Sarkanās klintis'''<ref name="Zbr">[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/biosferas_rezervati1/ziemelvidzemes_biosferas_rezervats/ Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts],</ref> ir Burtnieku svītas [[smilšakmens]] klintis jeb krauja, kas atrodas [[Salaca]]s kreisajā krastā.<ref name="Vietas">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |title=Vietas. Latvijas ceļvedis |access-date={{dat|2015|03|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305100832/http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tās paceļas upes līkumā kā izvirzīts klinšains rags. Valsts nozīmes [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[dabas piemineklis|aizsargājams dabas piemineklis]]. Ietilpst [[Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts|Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā]].<ref name="Zbr"/> Administratīvi ietilpst [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Ainažu pagasts|Ainažu pagastā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase=Liliopsida|suga_lv=Plūksnainais epipremns|suga=Epipremnum pinnatum|ģints_lv=Epipremni|ģints=Epipremnum|dzimta_lv=Kallu dzimta|dzimta=Araceae|rinda_lv=Cirveņu rinda|rinda=Alismatales|klase_lv=Viendīgļlapji|nodalījums_lv=Segsēkļi|nosaukums=Plūksnainais epipremns|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=Nobriedis plūksnainais epipremns savvaļā|att_izmērs=|attēls=Wild Epipremnum pinnatum (tibatib) - Misamis Oriental, Philippines 04.jpg|autors=|binomial=Epipremnum pinnatum|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zinātnes vārdā
| attēls                   = Rocket-science.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocket Science''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džefrijs Blics]]
| producents               =
* [[Efija T. Brauna]]
* [[Šons Velčs]]
| scenārija autors         = Džefrijs Blics
| galvenajās lomās         =
* [[Rīss Tompsons]]
* [[Nikolass D'Agosto]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Vinsents Piaza]]
* [[Ārons Jo]]
| mūzika                   = [[Īfs Barzelijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|8|10||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rocket-science-2007|title=Rocket Science|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rocketscience.htm|title=Rocket Science (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|759,676}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zinātnes vārdā"''' ({{val|en|Rocket Science}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefrijs Blics]]. Galvenās lomas atveido [[Rīss Tompsons]], [[Nikolass D'Agosto]], [[Anna Kendrika]], [[Vinsents Piaza]] un [[Ārons Jo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|10||bez}}.

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Skyforger
| Attēls = Skyforger logo.png
| Ainava = jā
| Apraksts =
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| Žanrs = * [[Folkmetāls]]
* [[Tradicionālā tautas mūzika]]
| Gadi = 1995—pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Folter Records]]''
* ''[[Metal Blade Records]]''
| Mlapa = {{URL|http://www.skyforger.lv}}
| Dalībnieki = * [[Pēteris Kvetkovskis]]
* [[Edgars Grabovskis]]
* [[Alvis Bernāns]]
Jānis Osis
| Bij_dalībnieki = * [[Artūrs Jurjāns]] (2016—2021)
* [[Edgars Krūmiņš (mūziķis)|Edgars Krūmiņš]] (1998—2015)
* [[Viesturs Grīnbergs]] (1995—1996)
* [[Rihards Skudrītis]] (1996—1999, 2000—2004, 2006—2008)
* [[Konstantīns Švedovs]] (1995—1996)
* [[Linda Bēce]] (1995—1997)
* [[Imants Vovers]] (1995—1998)
* [[Ģirts Kļaviņš]] (2004—2006)
* [[Mārtiņš Pētersons]] (2008—2010)
* [[Kaspars Bārbals]] (2004—2012)
* [[Egons Kronbergs]] (2010—2013)
}}
'''''Skyforger''''' ({{val|lv|Debesu kalējs}}) ir 1995. gadā izveidota Latvijas [[folkmetāls|folkmetāla]] grupa, kas dažreiz uzstājas arī kā [[folklora]]s kopa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences: {{Commonscat|Buildings in Greece|Grieķijas celtnes un būves}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Midjourney''
| logo = Midjourney Emblem.svg
| developer = ''Midjourney, Inc.''
| released = 2022. gada 12. jūlijs
| website = {{URL|midjourney.com}}
| logo_size = 130
| screenshot = Rupert Breheny mechanical dove eca144e7-476d-4976-821d-a49c408e4f36.png
| caption = "Mehāniskais balodis", kas izveidots ar Midjourney algoritma V5 versiju
}}'''''Midjourney''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] programmatūra<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/25.03.2023-midjourney-maksliga-intelekta-bilzu-radisanai-un-the-sims-konkurents-tehnologiju-zinas.a502268/|title=«Midjourney» mākslīgā intelekta bilžu radīšanai un «The Sims» konkurents. Tehnoloģiju ziņas|website=www.lsm.lv|access-date=2023-05-01|language=lv}}</ref> un pakalpe, kuru izveidoja [[Sanfrancisko]] bāzētā pētniecības laboratorija ''Midjourney, Inc.'' Līdzīgi kā [[OpenAI]] [[DALL-E]] un ''[[Stable Diffusion]]'', ''Midjourney'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valoda sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/interactive/briefing/2022/06/11/huge-foundation-models-are-turbo-charging-ai-progress|title=Huge “foundation models” are turbo-charging AI progress|work=The Economist|access-date=2023-05-01|issn=0013-0613}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/give-this-ai-a-few-words-of-description-and-it-produces-a-stunning-image-but-is-it-art-184363|title=Give this AI a few words of description and it produces a stunning image – but is it art?|last=Hertzmann|first=Aaron|website=The Conversation|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref> Lietotāji veido attēlus ar ''Midjourney'', izmantojot ''[[Discord]]'' [[Robotprogrammatūra|botu]] komandas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pcworld.com/article/820518/midjourneys-ai-art-goes-live-for-everyone.html|title=Midjourney's enthralling AI art generator goes live for everyone|website=PCWorld|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vladimirs Props
|     vārds_orig = ''Владимир Яковлевич Пропп''
|         attēls = Vladimir Propp (1928 year).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Props 1928. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
(tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = folklorists, filologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Irina Bokova
 |       vārds_orģ = ''Ирина Бокова''
 |          attēls = Irina Bokova UNESCO.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[UNESCO]] ģenerāldirektore
 |     term_sākums = {{dat|2009|10|15|N|bez}}
 |     term_beigas = {{dat|2017|11|10|N|bez}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{ddv|1952|7|12}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Kalins
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Irina Bokova''' ({{val|bg|Ирина Георгиева Бокова}}; dzimusi {{dat|1952|7|12}}) ir [[bulgārti|bulgāru]] [[politiķe]], bijusī [[UNESCO]] ģenerāldirektore.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #F2C800
 |                 bg_color = black
 |                    klubs = Pittsburgh Steelers
 |                     logo = Pittsburgh Steelers logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Pitsburgas "Steelers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Ziemeļu divīzija
 |                 dibināts = 1933
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''Heinz Field''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 65 050
 |                   krāsas = Melna, zelta, balta<br />{{color box|black}} {{color box|#F2C800}} {{color box|white}}
 |                īpašnieks = Rūniju ģimene
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = Maiks Tomlins
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 8
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Pitsburgas "Steelers"''' ({{val|en|Pittsburgh Steelers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Pitsburga|Pitsburgā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā kā '''Pitsburgas "Pirates"'''. "Steelers" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Super Bowl|Superkausa]] izcīņās, kas ir līgas labākais sasniegums (kopumā spēlējis astoņos Superkausos). "Steelers" savas mājas spēles aizvada ''Heinz Field'' stadionā.

sentences: '''Dienvidosetijas autonomais apgabals''' ({{val-ka|სამხრეთ ოსეთის ავტონომიური ოლქი}}, {{val-os|Хуссар Ирыстоны автономон бæстæ}}, {{val-ru|Юго-Осетинская автономная область}}) bija autonoms apgabals [[Gruzijas PSR]] sastāvā no 1922. gada 20. aprīļa līdz 1990. gada 10. decembrim. 1990. gadā teritorija zaudēja autonomijas statusu. Mūsdienās šeit atrodas starptautiski neatzītā [[Dienvidosetijas Republika]].

sentences:
s upē [[Hama|Hamā]] ([[Sīrija]])]]
'''Norija''' ir iekārta, kas paredzēta šķidruma (apūdeņošanas [[ūdensrats]]) vai sausu vielu vertikālai pacelšanai.

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Karlo Borromeo
|     vārds_orig = ''Carlo Borromeo''
|         attēls = Carlo Borromeo.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1538
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Arona]], [[Milānas hercogiste]]
([[Pjemonta]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1584
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Milāna]], [[Milānas hercogiste]]
([[Lombardija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Harper''
| operators =
| attēls = Harper film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Džeks Smaits]]
| producents =
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Džūlija Herisa]]
* [[Artūrs Hills]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Šellija Vintersa]]
* [[Roberts Vāgners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Harper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|2|23}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Harper|title=Harper (1966) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|4|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Harper''''' ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Džeks Smaits]], bet scenārija autors [[Viljams Goldmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Lorēna Bekola]], [[Džūlija Herisa]], [[Artūrs Hills]], [[Dženeta Lī]], [[Šellija Vintersa]] un [[Roberts Vāgners]]. Filma ir balstīta uz 1949. gada [[Ross Makdonalds|Rosa Makdonalda]] romānu ''The Moving Target''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tambeja
 | official_name            = ''Тамбей''
 | settlement_type          = ciems
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Jamalas rajons]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title2       = Pilsētciemats kopš
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 34
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 71| latm = 28| lats = 30| latNS = N
 | longd = 71| longm = 48| longs = 36| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Luksemburga]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Luksemburga]]
[[Kategorija:Sports Eiropā]]

sentences: {{Commonscat|Sports in Scotland|Sports Skotijā}}

sentences:
{{citas nozīmes|ASV štatu|Džordžija (nozīmju atdalīšana)|Džordžija}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Džordžija
Georgia
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = angļu
| galvaspilsēta = [[Atlanta]]
| pilsēta = [[Atlanta]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[2. janvāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = GA US-GA
| mājaslapa = [http://www.georgia.gov www.georgia.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 10 711 908
| iedzīvotājiV = 8
| iedzblīvums = 71,5
| iedzblīvumsV = 18
| ieņēmumi = 56 183
| ieņēmumiV = 33
| rase = baltie - 59,7%
melnie - 30,5%
| reliģija = [[protestanti]] - 67%
[[katoļi]] - 9%
nereliģiozi - 18%
| platība = 153 909
| platībaV = 24
| garums = 480
| platums = 370
| ūdens = 2,6
| augstums = 1 458
| Vaugstums = 180
| Zaugstums = 0
}}
'''Džordžija''' ({{val|en|Georgia}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Tenesī]] un ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, ar [[Dienvidkarolīna]]s štatu ziemeļaustrumos, ar [[Florida]]s štatu dienvidos, ar [[Alabama]]s štatu rietumos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Džordžijas štata [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta ir [[Atlanta]]. Štata kopējā platība ir 153 909 km², pēc 2019. gada datiem štatā dzīvo 10,62 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 24. lielākais ASV štats pēc platības un 8. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 159 apgabalos.

sentences: '''4. maijs''' ir gada 124. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (125. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 241 diena.

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences: {{cita nozīme|kuģi|vācu rakstnieku|Teodors Štorms}}

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Lap 1, Turn 1 Canada 2008.jpg
|att_izm     = 275px
|apraksts    = [[Formula 1]] sacīkstes starts 2008. gadā.
|savienība   = [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]]
|iesauka     =
|pirmais     = {{dat|1894|04|28|N}}
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    =
|komanda     =
|jdzimums    = jā
|kategorijas = ārpustelpu
|bumba       =
|olimpisks   =
}}

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Frīdrihs Šulcs''' jeb '''Šulcs fon Ašerādens''' ({{val|de|Carl Friedrich Frhr. Schoultz von Ascheraden}}; 1720—1782) bija [[Aizkraukle]]s muižnieks, [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] landrāts (1759), [[Vidzemes bruņniecība]]s delegāts [[Krievijas Impērija]]s ķeizaru galmā (1761—1764). [[Zemnieku tiesa|Aizkraukles un Skrīveru zemnieku tiesas]] (''Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht'') izveidotājs (1764).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Ipiķu pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences:
[[Kategorija:Uzturs]]
[[Kategorija:Dzīvnieku aizstāvības ētika]]
[[Kategorija:Veselība]]

sentences: '''Tēze''' ({{val|grc|θέσις}} (''tesis'') — ‘atzinums’) ir teksta saturam un tā izklāsta secībai atbilstīga īsi izteikta, formulēta pamatatziņa, secinājums par tematu apgalvojuma formā.<ref name=":1">Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 19. lpp.</ref> Atzinums, kura patiesība jāpierāda. Tā ir zinātniskā darba (referāta, prezentācijas, raksta) galveno domu un [[Atziņa|atziņu]] īss, koncentrēts formulējums.<ref>Veckāgana V. Latviešu valoda 8. klasei. [[Lielvārds]], 2007. 174. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus kiang holdereri.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus kiang
|       suga_lv = Kiangs
|        pasuga = Equus kiang holdereri
|     pasuga_lv = Austrumu kiangs
|      binomial = Equus kiang holdereri
}}
'''Austrumu kiangs''' (''Equus kiang holdereri'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') pasuga, kas ir vislielākais no visām kianga pasugām. Augums skaustā ir apmēram 1,42 m.<ref>http://www.earthscape.org/p3/ES14412/equid_ch6.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Atēnās]]
[[Kategorija:Atēnas]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                 = Vidzemes koncertzāle "Cēsis"
| image_size           =
| former_names         =
| alternate_names      =
| image                =
| image_alt            =
| caption              =
| map_type             =
| map_alt              =
| map_caption          =
| altitude             =
| building_type        =
| architectural_style  =
| structural_system    =
| cost                 =
| ren_cost             =
| client               =
| owner                =
| current_tenants      =
| landlord             =
| location             = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| address              = Raunas iela 12-1
| location_town        =
| location_country     =
| iso_region           =
| latd=57 |latm=18 |lats=48 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=35 |longEW=E
| start_date           =
| completion_date      = 2014
| inauguration_date    =
| renovation_date      =
| destruction_date     =
| height               =
| diameter             =
| other_dimensions     =
| floor_count          =6
| floor_area           =
| seating_type         =
| seating_capacity     =800
| main_contractor      =
| architect            = [[Juris Poga]]
| architecture_firm    =
| structural_engineer  =
| services_engineer    =
| civil_engineer       =
| other_designers      =
| quantity_surveyor    =
| awards               =
| ren_architect        =
| ren_firm             =
| ren_str_engineer     =
| ren_serv_engineer    =
| ren_civ_engineer     =
| ren_oth_designers    =
| ren_qty_surveyor     =
| ren_awards           =
| url                  = {{url|http://cesukoncertzale.lv}}
| references           =
| embedded             =
}}
'''Vidzemes koncertzāle "Cēsis"''' ir daudzfunkcionāls kultūras centrs [[Cēsis|Cēsīs]]. Ēku atklāja 2014. gada 31. maijā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/|title=Cēsīs svētki - koncertzāles atklāšana|website=www.lsm.lv|access-date=2019-02-18|language=lv|archive-date=2020-09-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929194158/https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/}}</ref> tās arhitekts ir [[Juris Poga]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Olafa baznīca
| native_name           = ''Oleviste kirik''
| image                 = St Olaf's church, Tallinn, July 2008.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  = 29.1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 44 | longs = 52.1 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Baptisti|Baptisms]]
| rite                  =
| status                = Aktīva baznīca
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| height_max            =
| spire_height          = 123,7 m
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Tallinas Svētā Olafa baznīca''' ({{val|et|Oleviste kirik}}) ir [[baptisti|baptistu]] baznīca [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''ALOHAnet''''' jeb '''tīkls ''ALOHA'''''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=ALOHA&lang=EN|title=ALOHA|publisher=LZA|accessdate={{dat|2020|5|23||bez}}}}</ref> bija [[datortīkls]] to attīstības pirmsākumos. Tas tika radīts [[Havaju universitāte|Havaju universitātē]] un darboties sāka 1971. gadā, demonstrējot plašākai sabiedrībai bezvadu datu pārraides tīklu.<ref>N. Abramson (December 2009). ''The ALOHAnet — Surfing for Wireless Data'', IEEE Communications Magazine. 47 (12): 21—25. {{en ikona}}</ref> Tīkla nosaukums ir saīsinājums no "Additive Links On-line Hawaii Area".<ref>{{cite book |last1=Kamins |first1=Robert M. |last2=Potter |first2=Robert E. |title=Måalamalama: A History of the University of Hawai'i. |year=1998 |url=https://archive.org/details/malamalamahistor0000kami |publisher=University of Hawaii Press. |page=[https://archive.org/details/malamalamahistor0000kami/page/159 159] |isbn=9780824820060}}{{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| name_native = Комуністична па́ртія України
| colorcode = red
| party logo = Flag_of_the_Communist_Party_of_Ukraine.svg
| founded = 1917. gada 3.-5. decembris
1993. gada 19. jūnijs
| dissolved = 1991. gada 30. augusts
2022. gada 16. maijs
}}

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences:
{{Valodas infokaste
|        name = Abazīnu valoda
|  nativename = {{unicode|абаза бызшва}}
|      states = [[Krievija|Krievijā]]
|      region = [[Kaukāzs|Kaukāza]] ziemeļi ([[Karačaja-Čerkesija]], [[Stavropoles novads]])
|    speakers = 49,8 tūkstoši (2010)
| familycolor = Kaukāziešu
|        fam1 = [[ziemeļkaukāza valodas]]
|        fam2 = [[abhāzu-adigu valodas]]
|        fam3 = [[abhāzu-abazīnu valodas]]
|      script = [[kirilica]] (abazīnu ortogrāfija)
|      nation = {{flagicon image|Flag of Karachay-Cherkessia.svg}} [[Karačaja-Čerkesija]] ({{RUS}})
|        iso1 =
|        iso2 =
|        iso3 = abq
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Peks''' var būt:

sentences:
kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

sentences:
{{cita nozīme|uzņēmumu|autoskortistu|Markuss Ēriksons}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name      =  ''Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson''
| logo      =
| type      =  publiska kapitālsabiedrība
| traded_as  =  {{OMX|SSE101|ERIC B}}, {{NASDAQ|ERIC}}
| foundation        =  1876. gads
| founder           =  ''Lars Magnus Ericsson''
| location          =  [[Stokholma]] {{SWE}}
| area_served       =  visa pasaule
| key_people        =  ''Leif Johansson''
''Hans Vestberg''
| industry          =  {{nowrap|[[telesakaru iekārtas]]}}
| products          =  [[Mobilais telefons|mobilie]] un fiksētie sakaru tīkli, konsultāciju un apkalpošanas pakalpojumi, multimediju tehnoloģijas
| revenue           =  227,7 miljardi [[Zviedrijas krona|SEK]] (2012)<ref name="AR2011" />
| operating_income  =  10,45 miljardi SEK (2012)<ref name="AR2011" />
| net_income        =  5,77 miljardi SEK (2012)<ref name="AR2011" />
| assets            =  274,9 miljardi SEK (2012)<ref name="AR2011" />
| equity            =  136,8 miljardi SEK (2012)<ref name="AR2011" />
| num_employees     =  109 214 (2012)<ref name="AR2011" />
| subsid            =  ''[[ST-Ericsson]]'' (50 %)
''[[Ericsson-LG]]'' (75 %)
| homepage          =  [http://www.ericsson.com/ Ericsson.com]
| intl              =  yes
}}

sentences: '''Berlīnes kongress''' noritēja [[Vācijas Impērija]]s galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]] no 1878. gada 13. jūnija līdz 13. jūlijam. Kongresa mērķis bija apmierināt Eiropas lielvaru — [[Lielbritānija]]s un [[Austroungārija]]s — intereses [[Balkānu pussala|Balkānos]], kuros pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] bija pārāk palielinājusies [[Krievijas Impērija]]s ietekme.<ref>[https://www.britannica.com/event/Congress-of-Berlin Congress of Berlin]</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:-25}}
{{Commonscat|25th century BC}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| portrayer = [[Dženifere Anistone]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| birthday = 5. maijs
| occupation =
| homes = Monikas dzīvoklis (1.—6. sezona)
Fēbes dzīvoklis (6.—7. sezona)
Džoija dzīvoklis (7.—8. sezona)
Rosa dzīvoklis (8.—9., 10. sezona)
Džoija dzīvoklis (9.—10. sezona)
| family = Leonards Grīns (tēvs)
Sandra Grīna (māte)
Džila Grīna (māsa)
Eimija Grīna (māsa)
| spouse = [[Ross Gellers]] (1999—2000, 2004—pašlaik)
| children = Emma Gellere-Grīna (meita)
Bens Gellers (padēls)
| relatives = [[Monika Gellere]] (svaine)
[[Čāndlers Bings]]
(svainis)
| nieces and nephews = Erica Bing (māsasmeita)
Jack Bing (brāļameita)
}}
'''Reičela Grīna''' ({{val|en|Rachel Karen Green}}) ir tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Dženifere Anistone]]. Par šo lomu viņa ir saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'', [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]] un [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]].<ref>{{ziņu atsauce|title= Jennifer Aniston almost missed out on ‘Friends’ role|work= [[San Francisco Chronicle]]|date= |url= http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/|accessdate= 2012-05-05|archive-date= 2012-05-03|archive-url= https://web.archive.org/web/20120503055625/http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/}}</ref>

sentences:
'''Bentoss''' ({{val|el|βένθος}} (''bentos'') — 'dziļums') ir [[Organisms|organismu]] kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.<ref>{{LPE|1}}</ref> Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par [[zoobentoss|zoobentosu]], bet bentisko augu kopumu par [[fitobentoss|fitobentosu]]. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
# lielie piestiprinājušies organismi ([[epifauna]], [[epiflora]]),
# sīkie piestiprinājušies organismi ([[perifitons]]),
# urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un [[laiva]]s),
# racējdzīvnieki ([[infauna]], ierokas mīkstā gruntī: [[tārpi]], kukaiņu kāpuri, [[gliemji]]),
# uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki ([[onfauna]]: [[adatādaiņi]], [[vēžveidīgie]], kukaiņu kāpuri, tārpi).
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme [[bentofāgi|bentofāgu]] barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par [[ūdenstilpe]]s produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī [[cilvēki]] (piemēram, [[aļģes]], [[austeres]], [[Krabji|krabjus]], dažas bentosa [[zivis]]).

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
 gravīra "Džina šķērsiela", kas attēlo pārmērīgas [[džins (dzēriens)|džina]] lietošanas sekas]]
'''Alkoholisms''' ir [[slimība|slimīga tieksme]], kurai raksturīga bieža un nekontrolējama [[alkoholiskie dzērieni|alkohola]] lietošana. Alkoholisma gadījumā alkoholiskos dzērienus cilvēks lieto, neskatoties uz [[veselība]]s problēmām vai arī nepatīkamām sociālajām sekām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/pme-raksts/?slug=alkoholisms_pme|title=ALKOHOLISMS|website=medicine.lv|access-date=2023-06-14|date=2012-04-02|language=lv}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Heart of the Beholder''
| attēls                   = Heart of the Beholder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Heart of the Beholder''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kens Tiptons]]
| producents               =
* [[Darlīna Lībliha]]
* [[Žanete Voluturno]]
* [[Ārnons Manors]]
* Kens Tiptons
| scenārija autors         = Kens Tiptons
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Leščers]]
* [[Džons Dajs]]
* [[Anne Ramzija]]
* [[Maikls Dorns]]
* [[Džeisons Vailss]]
* [[Gregs Džermans]]
* Kens Tiptons
| mūzika                   = [[Pīters Rafelsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Beholder Productions]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 106 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|500 000}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Heart of the Beholder''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kens Tiptons]]. Citas lomas atveido [[Mets Leščers]], [[Džons Dajs]], [[Anne Ramzija]], [[Maikls Dorns]], [[Džeisons Vailss]] un [[Gregs Džermans]].

sentences:
'''Makvejs''' var būt:
* [[Roberts Makvejs]] — ASV hokejists;
* [[Timotijs Makvejs]] — ASV armijas veterāns un apsargs;
* [[Tonijs Makvejs]] — ASV vieglatlēts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{noformējums}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Microsoft SharePoint 2010
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = [[Microsoft Corporation]]
| released               =
| latest release version = 2010 SP1
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| operating system       = [[Windows Server 2008]] and [[Windows Server 2008 R2]]<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |url = http://technet.microsoft.com/en-us/library/cc288751.aspx
   |title = Hardware and software requirements (SharePoint Foundation 2010)
   |work = [[Microsoft TechNet]]
   |publisher = Microsoft Corporation
   |date = March 31, 2011
   |accessdate = 14 August 2011
}}</ref>
| platform               = [[x86-64]] / [[ASP.net]] 3.5
| language               = Arābu, basku, bulgāru, kataloniešu, ķīniešu, horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, galisiešu, vācu, grieķu, ebreju, hindu, ungāru, itāļu, japāņu, kazahu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, norvēģu (bukmols), poļu, portugāļu, rumāņu, krievu, serbu (latīņu) slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, turku un ukraiņu<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |title=Language Offerings for SharePoint 2010 Products
   |url=http://sharepoint.microsoft.com/blog/Pages/BlogPost.aspx?PageType=4&ListId={72C1C85B-1D2D-4A4A-90DE-CA74A7808184}&pID=414
   |accessdate=13 August 2011
   |work=Microsoft SharePoint Team Blog
   |publisher=Microsoft Corporation
}}</ref>
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[CMS|Satura pārvaldības sistēmas]]
| license                = Patentēta programmatūra
'''SharePoint Foundation''': [[Freeware]]
'''Other editions:''' [[Trialware]]
| website                = {{URL|sharepoint.microsoft.com}}
}}
'''''Microsoft SharePoint''''' ir programmatūras produktu un komponentu kolekcija, kas ietver šādus produktus un sastāvdaļas:
* SharePoint Foundation;
* SharePoint Server;
* SharePoint Online;
* SharePoint Designer;
* SharePoint Workspace.<ref>http://office.microsoft.com/lv-lv/sharepoint-foundation-help/HA010378184.aspx</ref>
'''SharePoint''' var izmantot, lai veidotu vietnes, kas sniedz lietotājiem iespēju strādāt patstāvīgi. Vietnes, kuras tika veidotas uz SharePoint platformas var tikt izmantotas kā informācijas, zināšanu un dokumentu krātuve, kā arī tiek izmantots, lai palīdzētu veikt mijiedarbību tīmekļa lietojumprogrammās, piemēram, wiki un blogus. Lietotāji var vadīt un mijiedarboties ar sarakstiem un dokumentiem bibliotēkās, izmantojot kontroles informāciju, saucamās par Web daļas(SharePoint WebParts)

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Modafinila struktūrformulas
|       citi nosaukumi = 2-[(Difenilmetil) sulfinil]acetamīds, ''Provigil'', ''Modavigil'', ''Modalert'', ''Modapro'', ''Alertex''
|      ķīmiskā formula = C16H15NO2S
|              molmasa = 273,35
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in France}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''jQuery''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''jQuery''
| logo                   =
| author                 = [[John Resig|Džons Resigs]]
| developer              = ''jQuery Team''
| released               = {{dat|2006|08|26|N|bez}}
| latest release version = 1.12.4 ({{dat|2016|05|20|N|bez}})
2.2.4 ({{dat|2016|05|20|N|bez}})
3.1.0 ({{dat|2016|7|7|N|bez}})<ref>[https://blog.jquery.com/2016/07/07/jquery-3-1-0-released-no-more-silent-errors/ jQuery 3.1.0 Released – No More Silent Errors]</ref>
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = ''[[JavaScript]]''
| platform               =
| status                 = Aktīvs
| genre                  = ''JavaScript'' bibliotēka
| license                = [[MIT License|MIT]]<ref name="jqorg-license">{{Tīmekļa atsauce
 | url = https://jquery.org/license/
 | title = License - jQuery Project
 | accessdate = 2014-07-02
 | publisher = jQuery Foundation
}}</ref>
| website                = {{URL|https://jquery.com}}
| size                   = {{aligned table|cols=4|class=wikitable|style=margin:0
| {{abbr|ver|Versija}} | gzip
| prod | dev
| 1.x | 31kb | 90.9kb | 266kb
| 2.x | 27.7kb | 81.6kb | 236kb
| 3.x | 29.9kb | 86.3kb | 263kb
}}
(KB)
}}
'''''jQuery''''' ir starpplatformu ''[[JavaScript]]'' bibliotēka, kas izstrādāta, lai vienkāršotu [[HTML]] [[klientpuses skriptošana|klientpuses skriptošanu]].<ref name="jquery.com">{{Tīmekļa atsauce|url=//jquery.com/|title=jQuery: The write less, do more, JavaScript library|publisher=The jQuery Project|accessdate=29 April 2010}}</ref> ''jQuery'' pašlaik ir izmantotākā ''JavaScript'' bibliotēka, tā ir uzstādīta 65% no 10 miljoniem visvairāk apmeklētāko mājaslapu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://w3techs.com/technologies/overview/javascript_library/all |title=Usage of JavaScript libraries for websites|accessdate=2015-07-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://trends.builtwith.com/javascript/JQuery|title=jQuery Usage Statistics|accessdate=2013-05-17|archive-date=2018-12-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20181225092702/https://trends.builtwith.com/javascript/JQuery}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181225092702/https://trends.builtwith.com/javascript/JQuery |date=2018-12-25 }}</ref><ref name="libscore.com">http://libscore.com/#libs</ref> ''jQuery'' sintakse izstrādāta tā, lai būtu vieglāk pārvietoties dokumentā, atlasīt [[Document Object Model|DOM]] elementus, veidot animācijas. ''jQuery'' ir atvērtā pirmkoda programmatūra, kas licencēta saskaņā ar [[MIT licence|MIT licenci]].<ref name="jqorg-license"/>

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 17
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 7
|              simbols = Cl
|             atommasa = 35,453
|   valences elektroni = [Ne]3s23p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gāzveida hlors pudelē un hlora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +6, +5, +4, +3, +1, '''−1'''
|  elektronegativitāte = 3,16
|              blīvums = 3,214
|  kušanas temperatūra = 71,6 K (-101,5 °C)
| viršanas temperatūra = 239,11 K (-34,04 °C)
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
{{Citas nozīmes|1848.—1912. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Leonīds Arbuzovs
|     vārds_orig = ''Leonid Arbusow, sen.''
|         attēls = Leonīds Arbuzovs vecākais.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Portrets (Teodors Krauss, 1912)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Zasulauks|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Arbuzovs, Natālija Čudovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga, dzimusi Anšica
|          bērni = [[Leonīds Arbuzovs (1882—1951)|Leonīds Arbuzovs jaunākais]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
[[Suitu karogs]]
|tauta= Suiti
|skaits=~2500
|vieta={{LVA}}
|valoda=[[latviešu valoda]]
|reliģija=[[katolicisms]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Suiti''' ir [[Kurzeme]]s rietumos dzīvojoša [[latvieši|latviešu]] [[subetniskā grupa]]. Apdzīvo galvenokārt [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Jūrkalnes pagasts|Jūrkalnes pagastu]], kā arī [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Alsungas pagasts|Alsungas]] un [[Gudenieku pagasts|Gudenieku pagastu]]. Ticīgie suiti ir galvenokārt [[katolicisms|katoļi]]. Suitu kultūrtelpa 2008. gadā iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Suitu kultūrtelpa |author= Anita Vaivade |publisher= [[Latvijas kultūras kanons]] |url= http://kulturaskanons.lv/lv/1/4/149/ |accessdate= 2018. gada 5. janvārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20170104025646/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/4/149 |archivedate= {{dat|2017|01|04||bez}} }}</ref> bet 2009. gadā — [[UNESCO Nemateriālais kultūras mantojums|UNESCO Nemateriālā kultūras mantojuma]] sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Suitu kultūrtelpa |publisher= [[UNESCO]] |url= https://kulturaskanons.lv/archive/suitu-kulturtelpa/ |accessdate= 2015. gada 13. oktobrī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Suiti UNESCO pasaules mantojuma sarakstā |author=Imants Vīksne |date= 2009. gada 2. oktobris |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/latvija/3776-suiti-unesco-pasaules-mantojuma-saraksta.htm |accessdate= 2015. gada 13. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kalmikijas Republika
|official_name=''Республика Калмыкия''
''Хальмг Таңһч''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Elista P5111385 2200.jpg
|image_caption = [[Elista]]
|image_flag = Flag of Kalmykia.svg
|image_shield = Coat of Arms of Kalmykia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kalmykia in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Dienvidu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Elista]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1920
|official_language = [[kalmiku valoda]]
[[krievu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=14
|p1 = '''1 republikas pilsēta'''
|p2 = [[Elista]]
|p3 = '''13 rajoni'''
|p4 = [[Gorodovikovskas rajons]]
|p5 = [[Ikiburulas rajons]]
|p6 = [[Ketčeneras rajons]]
|p7 = [[Lagaņas rajons]]
|p8 = [[Malije Derbetu rajons]]
|p9 = [[Oktobra rajons (Kalmikija)|Oktobra rajons]]
|p10 = [[Prijutnojes rajons]]
|p11 = [[Sarpas rajons]]
|p12 = [[Ceļinas rajons]]
|p13 = [[Čornije Zemļu rajons]]
|p14 = [[Justas rajons]]
|p15 = [[Jašaltas rajons]]
|p16 = [[Jaškuļas rajons]]
|area_total_km2 = 74731
|total_type=Kopā
|population_total = 264210
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[kalmiki]] (57,4%)
[[krievi]] (30,2 %)
[[dargi]] (2,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.kalmregion.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KL
|footnotes =
}}

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
|-
| 20
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
|-
| 30
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
|-
| 40
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
|-
| 50
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
|-
| 60
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
|-
| 70
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
|-
| 80
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
|-
| 90
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| 10
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| 11
| [[11. marts|1]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| 12
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| 13
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| 15
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| 16
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| 17
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| 18
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| 19
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| 20
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| 21
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| 22
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| 23
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| 24
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| 25
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| 26
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| 28
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| 29
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| 30
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| 31
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| 32
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| 33
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| 34
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| 35
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 35
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| 36
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| 37
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| 38
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| 39
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| 40
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| 41
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| 42
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| 43
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| 44
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center;  font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| 45
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| 46
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| 47
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| 48
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| 49
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| 50
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| 51
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| 52
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| 53
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Sāres apriņķī dzimušie]]
[[Kategorija:Sāmsala]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = South Sudan
|   pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidsudāna
|           valsts_nosaukums =
|           karoga_nosaukums = Dienvidsudānas karogs
|              karoga_attēls =Flag_of_South_Sudan.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Dienvidsudānas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 120px
|             ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_South_Sudan.svg
|symbol_type                 = Ģerbonis
|motto                       =
|anthem                      =
|              kartes_attēls =South_Sudan_(orthographic_projection).svg
|              galvaspilsēta = [[Džūba]]
|latd=04|latm=51|lats=54|latNS=N
|longd=31|longm=36|longs=00|longEW=E
|            lielākā_pilsēta =
|             valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|regional_languages          =
|            etniskās_grupas =
|etniskās_grupas_year          =
|demonym                     = Dienvidsudānietis
|             valsts_iekārta =
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Salva Kīrs Majardits]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|              valsts_galva2 = [[Rieks Mačars]]
|       neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_piezīme =
|      neatkarības_notikums = [[Neatkarība]] no [[Sudāna]]s
|        neatkarības_datums = {{dat|2011|7|9}}
|              platība_rangs =
|area_magnitude              =
|                platība_km2 = 619745
|area_sq_mi                  =
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 7,5-9,7 miljoni ''(2006, UNFPA)''<ref name="unfpa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://sudan.unfpa.org/souther_Sudāna/index.htm|title=UNFPA Southern SUDAN|work=UNFPA}}{{Novecojusi saite}}</ref><br /> 11 000 000–13 000 000 ''(2009)''<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.sudantribune.com/spip.php?article31005|title=Sudan census committee say population is at 39 million|work=SudanTribune|date=27 April 2009|access-date={{dat|2011|02|05||bez}}|archive-date={{dat|2012|11|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121123114814/http://www.sudantribune.com/spip.php?article31005}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads =
|population_census           = 8260490 ''(apstrīdēts)''<ref name="n24">{{Ziņu atsauce|url=http://www.news24.com/Content/World/News/1073/b52cc36803164f39be83598566f1eb70/21-05-2009-07-23/Discontent_over_Sudāna_census|title=Discontent over Sudan census|work=News24.com|date=21 May 2009}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|population_census_year      = 2008
|   apdzīvotības_blīvums_km2 =
|population_density_sq_mi    =
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP =
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads =
|         IKP_PPP_per_capita =
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal                 =
|GDP_nominal_rank            =
|GDP_nominal_year            =
|GDP_nominal_per_capita      =
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                       Gini =
|                  Gini_gads =
|            Gini_kategorija =
|                        HDI =
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = ''Sudānas mārciņa''
|               valūtas_kods = SDG
|                 laika_zona = [[EAT]]
|                 utc_offset = +3
|                     domēns = [[.sd]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 249
|                   piezīme1 =
}}
'''Dienvidsudāna''' ({{val|en|South Sudan}}) ir valsts [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]]. Dienvidsudānas galvaspilsēta ir [[Džūba]]. Austrumos tā robežojas ar [[Etiopija|Etiopiju]], dienvidos ar [[Kenija|Keniju]], [[Uganda|Ugandu]] un [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātisko Republiku]], ziemeļos ar [[Sudāna|Sudānu]] un rietumos ar [[Centrālāfrikas Republika|Centrālāfrikas Republiku]].

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Siguldas rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Sigulda]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Sigulda]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences: '''Pludmales volejbols''' ir komandu [[sporta veids]], kas izveidots no tradicionālā [[volejbols|volejbola]] spēles likumiem. Abu komandu spēlētāji sit bumbu pāri laukuma vidū izvietotam tīklam, cenšoties to piezemēt pretinieka laukuma pusē; atšķirībā no klasiskā volejbola, komandā ir tikai divi spēlētāji un laukuma pamatne ir smilšaina.

sentences:
{{cita nozīme|mājlopiem|Korāna otro sūru|Bakara (sūra)}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = CH cow 2.jpg
| att_nosaukums=Govs
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|        cilts=Bovini
|        cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = Bos primigenius
|          suga_lv = Taurs
|         pasuga=Bos primigenius taurus
|        pasuga_lv=Liellops
|  kategorijas=nē
| binomial=Bos primigenius taurus <small>([[Bojanus]], 1827)</small>
| sinonīmi=
''Bos taurus''
}}
'''Liellops''' (''Bos primigenius taurus'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājlops]], kura priekštecis ir izmirušais [[Eirāzija]]s [[taurs]] (''Bos primigenius''). Tas ir visbiežāk sastopamais [[vērši|vēršu ģints]] (''Bos'') dzīvnieks. Liellopa mātīti sauc par '''govi''', bet tēviņu par '''bulli''', kastrētu tēviņu par '''vērsi''', toties mazuli sauc par '''teļu'''. Govs ir [[Nepāla]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais dzīvnieks]].

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences: '''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

sentences: '''Izruna''' ir skanējuma izveide valodas skaņāma ar runas orgāniem<ref>[https://llvv.tezaurs.lv/izruna:1 Tezaurs.lv Izruna]</ref> — veids, kā cilvēki izsaka [[vārds|vārdus]], [[frāze]]s vai citas [[skaņa]]s noteiktā [[valoda|valodā]]. Izruna ietver skaņu veidošanu un kombinēšanu, lai radītu dzirdamu [[runa|runu]]. Pareiza izruna ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu, ka sarunu biedrs var saprast runātāja pateikto, informācija tiek nodota skaidri un saprotami. Ir ieviests [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts]] (IPA), kas nodrošina pareizu izrunas pierakstu no jebkuras valodas. Vienas noteiktas valodas ietvaros var būt atšķirības viena un tā paša vārda izrunā. Kādas valodas apgūšanas procesā lielā uzmanība tiek pievērsta pareizai izrunai, lai nodrošinātu efektīvu [[saziņa|saziņu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Horhe Luiss Borhess
|         vārds_orig = ''Jorge Luis Borges''
|             attēls = Jorge Luis Borges 1951, by Grete Stern.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|             m_gads = 1986
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Argentīna]]
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Luis Borges firma.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, kritiķis
| rakstīšanas valoda = [[spāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Izdomājumi" (''Ficciones'', 1944)<br />"Alefs" (''El Aleph'', 1949)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences: '''Saulenītes''' (''Heliozoea'') ir [[Sarkodīnvicaiņi|sarkodīnvicaiņu]] [[Tips (zooloģija)|tipa]] [[Klase (bioloģija)|klase]] (senāk ''Heliozoa'' [[kārta]]) kuras pārstāvji pēc ārējā izskata nedaudz atgādina [[Saule|Sauli]]. Saulenītes ir lodveida [[vienšūņi]], kam uz visām pusēm, līdzīgi stariem, atiet [[pseidopodijas]]. Tām ir pastāvīga adatveida forma, jo tām centrā ir blīvs [[Skelets|skeleta]] pavediens no radiāli izvietotām krama nūjiņām. Dažkārt vairākas saulenītes ar pseidopodijām saplūst, veidojot nepastāvīgas [[Kolonija|kolonijas]]. ''Actinophrys sol'' kolonijas diezgan bieži sastāv no 10—20 īpatņiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izsvēpēt dūzi
| attēls                   = Smokin-poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Smokin' Aces''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Kriss Pains]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ališija Kīsa]]
* [[Raiens Renoldss]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Blinding Edge Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =  ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|12|Apvienotā Karaliste|2007|1|26|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/smokin-aces-2006|title=Smokin' Aces|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921192535/https://www.bbfc.co.uk/releases/smokin-aces-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=smokinaces.htm|title=Smokin' Aces (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 6, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|57,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izsvēpēt dūzi"''' ({{val|en|Smokin' Aces}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Kriss Pains]], [[Džeisons Beitmens]], [[Endijs Garsija]], [[Ališija Kīsa]] un [[Raiens Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|12||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences: '''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.

sentences: izaudzēts sintētisks [[kvarcs|kvarca]] monokristāls]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 59.79
| latd = 50
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Roeselare.svg
| image_skyline = Belfry of Roeselare (DSCF9975).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 3
| longm = 7
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.roeselare.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Roeselare''
| name = Rūselare
| population_total = 62301
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Rietumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Flag of Roeselare.svg
}}'''Rūselare''' ({{Val|nl|Roeselare}}, {{Val|fr|Roulers}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Rietumflandrija]]s provincē. 2018. gada Rūselarē dzīvoja 62 301 iedzīvotājs.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Volgas vācieši
| native_name = Wolgadeutsche
| native_name_lang = German
| flag =
| flag_caption = Volgas vāciešu karogs
| image = <!-- filename; or | rawimage = -->
| image_caption =
| population = <!-- total population worldwide -->
594 138
| genealogy =
| regions = <!-- for e.g. a list of regions (countries), especially if regionN etc. below not used -->
| region1 = {{flaga|Russia}} [[Krievija]]
*  [[Altaja novads]] 79 502
*  [[Omskas apgabals]] 76 334
*  [[Novosibirskas apgabals]] 47 275
*  [[Kemerovas apgabals]] 35 965
*  [[Čeļabinskas apgabals]] 28 457
*  [[Tjumeņas apgabals]] 27 196
*  [[Sverdlovskas apgabals]] 22 540
*  [[Krasnodaras novads]] 18 469
*  [[Orenburgas apgabals]] 18 055
*  [[Volgogradas apgabals]] 17 051
*  [[Tomskas apgabals]] 13 444
*  [[Saratovas apgabals]] 12 093
*  [[Permas novads]] 10 152
| pop1 = 394 138
| ref1 = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/tab5.xls |format=XLS |title=Russian Census 2010: Population by ethnicity |language=ru |website=Perepis-2010.ru |access-date=12 November 2017 |archive-date={{dat|2013|12|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131204011922/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/tab5.xls }}</ref>
| region2 = {{flaga|Kazakhstan}} [[Kazahstāna]]
| pop2 = 200 000
| ref2 = <ref name="Stat.kz">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/n_04_02_10.aspx |title=Stat.kz |website=Stat.kz |access-date=11 November 2017 |dead-url=yes |archive-url=https://web.archive.org/web/20100212175154/http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/n_04_02_10.aspx |archive-date=12 February 2010}}</ref>
| region3 = {{flaga|Germany}}
| region4 = {{flag|United States}}
| region5 = {{flag|Canada}}
| region6 = {{flag|Brazil}}
| region7 = {{flag|Argentina}}
| languages = [[vācu valoda]], [[krievu valoda]], [[kazahu valoda]]
| religions = [[luterānisms]], [[Romas katoļu baznīca]], [[menonīti]]
| related_groups = [[Black Sea Germans]], [[Don Cossacks]]
| footnotes =
}}
s apkaimē.]]
'''Volgas vācieši''' ({{val|de|Wolgadeutsche}} vai ''Russlanddeutsche'' — 'Krievijas vācieši', {{val|ru|поволжские немцы}}) bija [[vācieši|vācu]] [[etniskā grupa]], kas kopš 18. gadsimta dzīvoja [[Krievijas Impērija]]s iekarotajās agrākās [[Kazaņas haniste]]s zemēs [[Volga]]s lejtecē [[Saratova]]s apkaimē.

sentences: '''Ogadena''' ([[Amharu valoda|amharu]]: ኦጋዴን, [[Somāļu valoda|somāļu]]: ''Ogaden'') ir [[Somālieši|somāliešu]] apdzīvota teritorija [[Etiopija]]s austrumos, kas 20. gadsimta 70. gados bija strīdus teritorija starp Etiopiju un [[Somālija|Somāliju]]. Tās platība ir aptuveni 200 000 km², un tā robežojas ar [[Džibutija|Džibutiju]], [[Kenija|Keniju]], Somāliju un [[Somālilenda|Somālilendu]]. Reģiona galvaspilsēta ir [[Džidžiga]].

sentences:
evakuācija no [[Krima]]s]]
'''Baltā emigrācija''' jeb '''Krievu pirmā viļņa emigrācija''' ({{val|ru|Белая эмиграция}}, ''Русская эмиграция первой волны'') bija [[Baltā kustība|baltās kustības]] masveida [[emigrācija]] no Krievijas, ko izraisīja [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltās armijas]] militārā sakāve gandrīz sešus gadus ilgajā [[Krievijas pilsoņu karš|pilsoņu karā]]. Lielākā daļa emigrantu bija [[karavīrs|militārpersonas]], [[Muižniecība|muižnieki]], [[Uzņēmējs|uzņēmēji]], [[inteliģence]], [[kazaki]], [[Garīdzniecība|garīdznieki]], ierēdņi un viņu ģimenes locekļi.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Bābelītis
| attēls       = Baabeliites ezers.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=59 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=13 | gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 6,9
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 2,8
| Max_dziļums  = 5,5
| tilpums      =
| augstums_vjl = 1,7
| izteka       =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Bābelītis''' (arī '''Bābelīte''', '''Bābelītes ezers''', '''Ozolkalna ezers''')<ref>{{Latvijas daba|1|101}}</ref> ir ūdenstilpe Rīgā, [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, dienvidos no [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pie [[Dzelzceļa līnija Rīga-Valka|Rīgas-Valkas dzelzceļa]]. Ezeram nav noteces un tas barojas no nokrišņiem un gruntsūdeņiem. Ezera līmeņa svārstības ir nelielas, atkarīgas galvenokārt no apkārtnes gruntsūdeņiem.<ref>{{enc riga}}</ref> Bābelītis ir iecienīta rīdzinieku atpūtas vieta.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1815/ Bābelītes ezers ezeru datubāzē], ezeri.lv</ref>

sentences: '''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rūpēšanās pamati
| attēls                   = The Fundamentals of Caring poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fundamentals of Caring''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Robs Burnets]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Džeimss Spaiss]]
* Robs Burnets
| scenārija autors         = Robs Burnets
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Kreigs Robertss]]
* [[Selīna Gomesa]]
| mūzika                   = [[Raiens Millers (komponists)|Raiens Millers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldwide Pants]]''
* ''[[Levantine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|29|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|6|24|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fundamentals-caring-2016|title=The Fundamentals of Caring|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413145340/http://www.bbfc.co.uk/releases/fundamentals-caring-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Personu uzskaitījumi pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna dārzi
| native_name         = ''Horti Civitatis Vaticanae''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = Vatikanische Gaerten Museen Rom.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.903056 | latNS  = N
| longd = 12.450556 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.vaticanstate.va/content/vaticanstate/en/monumenti/giardini-vaticani.html
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Naudas spēle
| attēls                   = Moneyball Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Moneyball''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Benets Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Breds Pits]]
[[Džona Hills]]
[[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Scott Rudin|Scott Rudin Productions]]''
''[[Maikls De Luka|Michael De Luca Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|9|23|ASV|2011|11|25|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283042 |title=''Moneyball'' (12A) |work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=2011-09-05 |accessdate=2011-09-09}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |url=http://latimesblogs.latimes.com/entertainmentnewsbuzz/2011/09/brad-pitt-moneyball-dolphin-tale-abduction.html |title=Movie Projector: Brad Pitt vs. 'Lion King,' 'Dolphin Tale' for No.1 |last=Kaufman |first=Amy |work=[[Los Angeles Times]] |date=September 22, 2011 |accessdate=September 22, 2011}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|$103 667 485}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=moneyball.htm |title=Moneyball (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]] |accessdate=23 December 2011}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Naudas spēle"''' ({{val|en|Moneyball}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] biogrāfiskā sporta drāma, kuras režisors ir [[Benets Millers]]. Filmas sižeta pamatā ir Maikla Luisa 2003. gada tāda paša nosaukuma grāmata.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Svari Vecpilsētas laukumā Jēkabpilī. Atgādina par bijušo laukuma pielietojumu- tirgus placi.
2010.gada 22.jūnijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''ESC Clermont Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Clermont}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Klermonferāna|Klermonferānā]]. ''ESC Clermont'' dibināta 1919. gadā.

sentences:
'''Mions''' (mī[[mezoni|(mez)ons]]) ir nestabils [[leptoni|leptons]], ko apzīmē ar grieķu burtu '''μ''' (precīzāk - '''μ<sup>−</sup>'''). Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]], [[spins]] 1/2 un tas piedalās [[vājā mijiedarbība|vājajā]] un [[elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētiskajā mijiedarbībā]], tāpat kā [[elektrons]]. Tomēr miona masa ir 207 reizes lielāka par elektrona masu, tādēļ to var uzskatīt par smagu, nestabilu elektronu (mions var aizstāt vienu no elektroniem parastajā atomā; šādus eksotiskus veidojumus sauc par [[mionu atoms|mionu atomiem]]). Sabrūkot mions veido elektronu, mionu [[neitrīno]] un elektronu antineitrīno.
]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Edmonds Halejs
|          vārds_orig = ''Edmond Halley''
|              attēls = Edmond Halley.jpg
|          att_izmērs = 235px
|       att_nosaukums = Edmonds Halejs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1656
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = {{flaga|Anglija}} [[Hegerstona]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1742
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{flaga|Lielbritānija}} [[Griniča]], [[Lielbritānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|            paraksts =
|            darba_vietas = [[Griničas Karaliskā observatorija]]
|            alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|            zinātne = [[astronomija]],[[matemātika]],[[fizika]]
|            pasniedzēji =
|            studenti =
|            sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi<br />paredzēja [[Haleja komēta]]s atgriešanos
|            piezīmes =
|            kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Penelopa
| attēls                   = Penelope Poster 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Penelope''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Marks Palanskis]]
| producents               =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Skots Šteindorfs]]
* [[Dilans Rasels]]
* [[Dženifere Simpsone]]
| scenārija autors         = [[Leslija Kavenija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Ketrīna O'Hāra]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Ričards E. Grants]]
| mūzika                   = [[Džobijs Talbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Stone Village Pictures]]''
* ''[[Type A Films]]''
* ''[[Grosvenor Park Productions]]''
* ''[[Tatira Active Film]]''
* ''[[Zephyr Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|8|Toronto kinofestivāls|2008|2|1|Apvienotā Karaliste|2008|2|29|ASV|}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/penelope-2006|title=Penelope|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2020|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201025112431/https://www.bbfc.co.uk/releases/penelope-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=penelope.htm|title=Penelope (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Penelopa"''' ({{val|en|Penelope}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Marks Palanskis]]. Galvenās lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Džeimss Makevojs]], [[Ketrīna O'Hāra]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Ričards E. Grants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
'' (Lielbritānija) valdes sēde]]
'''Uzņēmums''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir organizatoriski saimnieciska vienība, ko dibina indivīdi ([[fiziska persona|fiziskas personas]], [[juridiska persona|juridiskas personas]], reģistrētas komercsabiedrības) vai citas juridiskas personas ([[komersants|komersanti]]) [[uzņēmējdarbība]]s veikšanai un peļņas gūšanai. Uzņēmuma dibināšanas galvenā jēga ir nošķirt tajā ieguldāmo [[Īpašums|mantu]] vai [[nauda|naudu]], kas nepieciešama uzņēmējdarbības veikšanai, no tā dibinātāju ([[komersants|komersantu]], [[dalībnieks|dalībnieku]], [[akcionārs|akcionāru]]) mantas. Uzņēmuma dalībnieki var no tā izstāties, tie savas daļas var nodot, pārdot vai dāvināt citiem dalībniekiem vai trešajām personām. Dalībnieka nāves gadījumā tam piederošās daļas vai akcijas manto viņa radinieki. Neatkarīgi no minētajām izmaiņām dalībnieku sastāvā uzņēmums var turpināt funkcionēt.

sentences: '''23. marts''' ir gada 82. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (83. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 283 dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elvijs Misāns
 |          attēls = Elvijs Misans.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elvijs Misāns 2011. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|8}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Sigulda|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 190 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[Tāllēkšana]]
[[Trīssoļlēkšana]]
Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Mārīte Lūse
 |           trenē =

 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 8,08 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 16,77 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 = 17,02 m
 |           PR3_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elvijs Misāns''' (dzimis {{dat|1989|4|8}} [[Sigulda|Siguldā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s, [[trīssoļlēkšana]]s un sprinta skriešanas distancēs. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] tāllēkšanā (8,08 m). Atzīts par 2017. gada labāko vieglatlētu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/vieglatletika/ikauniece-admidina-un-misans-atziti-par-gada-labakajiem-vieglatletiem.a267069/|title=Ikauniece-Admidiņa un Misāns atzīti par gada labākajiem vieglatlētiem|date={{dat|2018|2|7||bez}}|publisher=[[lsm.lv]]|accessdate={{dat|2018|4|23||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Keita un Leopolds
| attēls                   = Kate and leopold ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kate & Leopold''
| žanrs                    = romantika, drāma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               =
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         =
* [[Mega Raiena]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Nataša Laione]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Filips Bosko]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|12|25}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001|title=Kate & Leopold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427150631/http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kateandleopold.htm|title=Kate & Leopold|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Keita un Leopolds''' ({{val|en|Kate & Leopold}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Mega Raiena]], [[Hjū Džekmens]], [[Līvs Šreibers]], [[Brekins Meijers]], [[Nataša Laione]], [[Bredlijs Vitfords]] un [[Filips Bosko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|25||bez}}.

sentences:
.]]
'''Rudens''' ir viens no [[gadalaiki]]em [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tas iezīmē pāreju starp [[vasara|vasaru]] un [[ziema|ziemu]]. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku [[Lapu krāsu maiņa rudenī|lapu krāsas maiņa]], kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas.

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sems Kendrikss
 |      vārds_orig = ''Sam Kendricks''
 |          attēls = Sam Kendricks Rio 2016b.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sems Kendrikss 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|9|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Oušensaida}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ASV}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 185 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 79 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,06 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 5,90 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|ASV}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Bronze|{{oss|V=2016|teksts=Rio 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
{{Commonscat|Chechnya|Čečenija}}
[[Kategorija:Krievijas Federācijas republikas]]
[[Kategorija:Kaukāzs]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ononis natrix natrix inflorescència.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Ononis natrix''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ononis
| ģints_lv = Blaktenes
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Ononis
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Blaktenes''' ({{Val|la|Ononis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir mērenajā joslā [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] līdz [[Mauritānija|Mauritānijai]], ziemeļaustrumu tropiskajā [[Āfrika|Āfrikā]] līdz [[Kenija|Kenijai]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 80 sugas,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:23071-1|title=Ononis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-14|language=en}}</ref> no kurām dažas ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-14}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pavilosta}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Tenizs
|attēls=Tengiz-Korgalzhyn Lake System MODIS 250m.jpg
|paraksts=Teniza satelītattēls
|map = Kazahstāna
| plat_d=50 | plat_m=25 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=68 | gar_m=54 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
|platība=1590
|garums=75
|platums=32
|Vid_dziļums=2,5
|Max_dziļums=6,7
|tilpums=
|augstums_vjl=304
|izteka=beznoteces
|baseins=94 900
|valstis=[[Kazahstāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Tenizs''' (agrāk arī '''Tengizs'''; {{val|kk|Теңіз көлі}}, {{val|ru|Тенгиз}}) ir liels [[sālsezers]] [[Kazahstāna]]s ziemeļdaļā [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabalā]]. Nosaukums cēlies no kazahu valodas — "jūra". Atrodas [[tektonika|tektoniskā]] ieplakā. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta, [[Rāmsaras konvencija]]s vieta. Tenizā novērotas 318 putnu sugas (arī 14 000 pāri [[sārtais flamingo|sārto flamingo]]), tai skaitā 22 pasaulē apdraudētas sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.livinglakes.org/tengiz/index.html |title=Living Lakes |access-date={{dat|2011|02|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070413001739/http://www.livinglakes.org/tengiz/index.html |archivedate={{dat|2007|04|13||bez}} }}</ref> Nereti ezers gandrīz izžūst. Aizsalst decembrī, atkūst aprīlī. Lielākā pieteka — [[Nura]]. Plašas niedru audzes. Ezera apkaimē reģistrētas arī 340 augu sugas un 50 zīdītāju sugas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada novembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs
| native_name         = ''Mashpee Wampanoag Indian Museum
| image               = Mashpee Wampanoag Indian Museum.JPG
| imagesize           = 300px
| caption             =
| map_type            = Masačūsetsa
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 41.6491667 | latm  = | lats  =  | latNS  = N
| longd = 70.4866667 | longm = | longs =  | longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1997. gads]]
| dissolved           =
| location            = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Mašpī}}
| type                = [[Kultūras nams|Kultūras centrs]]
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|www.mashpeewampanoagtribe.com/museum}}
}}
'''Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs''' ir [[kultūras nams|kultūras centrs]], kas atrodas [[Mašpī]] pilsētā [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā apmeklētāji var iepazīt vietējo [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] vēsturi un kultūru. Gandrīz deviņas desmitdaļas [[vampanoagi|vampanoagu]] dzīvo Mašpī apkārtnē, un kultūras nams šai kopienai kalpo par svarīgu pulcēšanās vietu.<ref name=museum>[http://www.mashpeewampanoagtribe-nsn.gov/museum Mashpee Wampanoag Tribe. Museum]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Braians Adamss
|          Attēls = Bryan_Adams_Hamburg_MG_0631_flickr.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Braians Gajs Adamss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1959|11|5}}
|        Vieta_dz = [[Kingstona]], {{CAN}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, fotogrāfs
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, basģitāra, klavieres, harmonikas
|            Gadi = 1977—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[A&M Records|A&M]], [[Polydor Records|Polydor]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Braians Gajs Adamss''' ({{val|en|Bryan Guy Adams}}; dzimis {{dat|1959|11|5}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, fotogrāfs. B. Adamss par saviem darbiem ir saņēmis vairākas balvas un ir ticis nominēts vairākām balvām, ieskaitot 18 iegūtās [[Žino balva]]s 56 nominācijās, tai skaitā 2000. gadā viņš saņēma balvu kā labākais vīrietis-vokālists. Tāpat ir ticis nominēts 15 [[Grammy balva|''Grammy'' balvām]]. Ieguvis vienu ''Grammy'' balvu nominācijā "Labākā dziesma, sarakstīta kinofilmai vai televīzijai" par dziesmu ''"(Everything I Do) I Do It For You"'' filmai "[[Robins Huds, zagļu princis]]" (''Robin Hood: Prince of Thieves'', 1991). Par šo dziesmu ticis nominēts arī [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i, tomēr to neieguva. Vēl divas reizes nominēts  Amerikas Kinoakadēmijas balvai par dziesmām filmās "[[Dons Žuans de Marko]]" (1994) un ''[[The Mirror Has Two Faces]]'' (1996).

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Skanste]]
[[Kategorija:Skanste]]

sentences: '''ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija A/RES/68/262 "Par Ukrainas teritoriālo integritāti"''' ir [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālās asamblejas]] 68. sesijā 2014. gada 27. martā atklātā balsojumā pieņemta rezolūcija, kas atkārtoti uzsvēra atbalstu Ukrainas teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās un pasludināja par spēkā neesošu [[w:en:Crimean status referendum, 2014|Krimas referendumu (2014)]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Biders''' var būt:

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Viljams Heršels
|          vārds_orig = ''William Herschel''
|              attēls = William Herschel01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viljams Heršels
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1738
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Hannovere]],  [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{flaga|Lielbritānija}} [[Slau]], [[Lielbritānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Lielbritānijas
|             tautība =
|               bērni = [[Džons Heršels]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = autodidakts
|             zinātne = [[astronomija]],[[optika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklāja planētu [[Urāns (planēta)|Urānu]],
[[Saturns (planēta)|Saturna]] pavadoņus  [[Mimass (pavadonis)|Mimasu]] un [[Encelads (pavadonis)|Enceladu]],
[[Urāns (planēta)|Urāna]] pavadoņus [[Titānija (pavadonis)|Titāniju]] un [[Oberons (pavadonis)|Oberonu]],
 [[infrasarkanie stari|infrasarkano starojumu]]
|            apbalvojumi = [[Koplija medaļa]], [[1781]].g.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Viljams Heršels''' ({{val-en|William Herschel}}; dzimis {{dat|1738|11|15}}, miris {{dat|1822|8|25}}) bija [[Vācija|Vācijā]] dzimis britu [[astronoms]] un [[komponists]], kurš kļuva slavens ar to, ka 1781. gada 13. martā atklāja planētu [[Urāns (planēta)|Urāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nasm.si.edu/etp/discovery/disc_planets.html|title=Discovering New Planets|publisher=National Air and Space Museum|access-date={{dat|2015|03|14||bez}}|archive-date={{dat|2010|04|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100409015552/http://nasm.si.edu/etp/discovery/disc_planets.html}}</ref> Viņš atklāja arī [[infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]] un veica citus atklājumus [[astronomija|astronomijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.astroleague.org/al/obsclubs/herschel/fwhershs.html|title=Herschel Program - Friedrich Wilhelm Herschel|publisher=astroleague.org}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences: '''Johans Nikolajs Tilings''' (''Johann Nicolaus Tiling'', 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors [[Jelgava]]s „[[Academia Petrina]]” (1775—1798), dedzīgs [[brīvmūrnieks]], politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto [[dzirnavnieku dumpis|dzirnavnieku dumpi]] Jelgavā 1792. gadā.

sentences: '''AFI 100 gadi... 100 zvaigznes''' ({{val|en|AFI's 100 Years...100 Stars}}) ir 50 izcilāko ekrāna leģendu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinovēsturē saraksts, kas tapis veidojot [[Amerikas Kinoinstitūts|Amerikas Kinoinstitūta]] 100 gadu jubilejas sarakstu. Sarakstu atklāja [[CBS]] televīzijas kanāla pārraidē, ko vadīja [[Šērlija Templa]], {{dat|1999|6|15||bez}}. Kopā tika izvirzītas 500 nominācijas, pa 250 no katra dzimuma.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bāžciems
|attels             =
|paraksts           = Vējdzirnavu drupas
|karte              =
|paraksts2          = Bāžciema novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           = Bāžnieki ({{val|de|Bahseneck}})
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,6 km2
|iedzivotaju_skaits = 9 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
[[Vecslocene]]
[[Slokas ezers]]
[[Aklais ezers (Jūrmala)|Aklais ezers]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2011
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Roberts Kožeņovskis
 |          attēls = Robert Korzeniowski (2018).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1968|7|30}}
 |         dz_viet = [[Lubačova]], {{POL}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{POL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 4 (1992, 1996, 2000, 2004)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mononātrija glutamāts
|                 attēls =

Mononātrija glutamāta struktūrformula un pulverveida forma
|         citi nosaukumi = Nātrija 2-aminopentanedioāts
|             CAS numurs = 142-47-2
|        ķīmiskā formula = C5H8NO4Na
|                molmasa = 169,111
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 232 °C
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = 740 g/L
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Dziesma par ledu un uguni"
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    = Pirmo piecu grāmatu vāku attēli
| author           = [[Džordžs R. R. Mārtins]]
| title_orig       = ''A Song of Ice and Fire''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| language         = [[Angļu valoda|Angļu]]
| series           = Dziesma par ledu un uguni
| subject          =
| genre            = [[Fantāzijas literatūra|Fantāzija]]
| publisher        =
| pub_date         = 1996-pašlaik
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
'' nosaukums]]
'''Starptautiskā tirgvedība''' ir [[tirgvedība]]s joma, kas koncentrēta uz uzņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu atbalstu starptautiskajos eksporta tirgos. Globalizācija un jauno tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka aizvien lielākam uzņēmumu lokam ir jāattīsta darbība eksporta tirgos, ne tikai lai izmantotu eksporta izaugsmes iespējas, bet arī lai izturētu konkurenci mājas tirgū, ko rada globālo uzņēmumu ienākšana tajos. Ikviens uzņēmums, kas darbojas tikai savā mājas tirgū, vai vienā valstī, vienmēr ir pakļauts riskam, ka to izkonkurēs kāds cits uzņēmums, vai arī tam, ka mājas tirgū tas sasniegs maksimālo tirgus daļu un vairs nespēs nodrošināt uzņēmuma izaugsmi. To var ietekmēt patērētāju gaumes maiņa, ienākumu līmeņa krišanās, vai nelielais iedzīvotāju skaits. Arī tehnoloģiju sniegtā iespēja strauji palielināt ražošanas apjomus un samazināt produkta cenu, parasti noved pie mājas tirgus pārsātināšanas un nepieciešamības meklēt noietu eksporta tirgos. Svarīga ir arī nepieciešamība atpelnīt produkta izstrādē un ražošanas uzsākšanā investētie līdzekļi, ko vieglāk izdarīt paplašinot tirgus apjomu, ieejot ārvalstu tirgos. Ieiešana starptautiskos tirgos sniedz uzņēmumam jaunas izaugsmes iespējas un samazina riskus tā pastāvēšanai.

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Afganistāna]]
[[Kategorija:Afganistāna]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dž. Edgars
| attēls                   = J. Edgar Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''J. Edgar''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Roberts Lorenzs]]
* Klints Īstvuds
Clint Eastwood
Brian Grazer
Robert Lorenz
| scenārija autors         = [[Dastins Lenss Bleks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Wintergreen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|11|3|Amerikāņu Filmu institūta festivāls|2011|11|9|ASV|}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011|title=J. Edgar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110082938/http://bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jedgar.htm|title=J. Edgar (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dž. Edgars"''' ({{val|en|J. Edgar}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Naomi Votsa]], [[Armijs Hammers]], [[Džošs Lūkass]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|3||bez}} Amerikāņu Filmu institūta festivālā.

sentences:
'''Sagatave''' [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]] ir ražojums, no kura turpmāk tiks iegūts galīgais izstrādājums.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no sagataves iegūšanas veida <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=155.—156|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Iegūšanas veids
! rowspan="2" |Virsmas raupjums Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes IT
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| rowspan="2" |[[Liešana]] smilšu formās
|[[melnie metāli]]
|25...160
|16...17
|—
|-
|[[Krāsainā metalurģija|krāsainie sakausējumi]]
|12,5...100
|14...17
|12...13
|-
| rowspan="2" |Liešana kokilēs
|m. m.
|6,3...25
|14...16
|—
|-
|kr. s.
|3,2...12,5
|12...16
|11
|-
| rowspan="2" |Liešana pēc izkausējamiem modeļiem
|m. m.
| rowspan="2" |1,6...12,5
|11...13
|—
|-
|kr. s.
|11...15
|10
|-
| rowspan="2" |Liešana apvalka formās
|m. m.
|6,3...25
|12...14
|—
|-
|kr. s.
|1,6...12,5
|12...16
|11
|-
|Liešana zem spiediena
|kr. s.
|0,8...6,3
|11...15
|9...10
|-
| colspan="2" |Centrbēdzes liešana
|3,2...25
|13...15
|11...12
|-
| colspan="2" |Karstā [[kalšana]] formās
|12,5...100
|14...17
|—
|-
| colspan="2" |Karstā izciršana un caursišana
|12,5...100
|14...16
|—
|-
| colspan="2" |Karstā tilpuma [[štancēšana]] bez kalibrēšanas
|12,5...50
|9...11
|—
|-
| rowspan="2" |Aukstā štancēšana izvilkšanas štancēs
|vienkāršas formas dobas detaļas
| rowspan="2" |0,8...3,2
|diametram 10...11
augstumam 8...12
|diametram 8...9
augstumam 7
|-
|tas pats ar dziļo izvilkšanu
|11
|—
|-
| rowspan="4" |Aukstā štancēšana parastajās štancēs
|detaļas kontūra izmēri, izcērtot plakanas detaļas
| rowspan="2" |griezuma zonā 3,2...6,3
atšķelšanas zonā 25...100
|12...13
|11
|-
|tas pats caursitot
|11
|8...9
|-
|tas pats gratējot
| rowspan="2" |0,8...3,2
|8...9
| rowspan="2" |—
|-
|tas pats gratējot un kalibrējot
|6...7
|}

sentences: '''Krāslavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 108 [[iela]]s [[Krāslava|Krāslavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Krāslava, Krāslavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Itakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1632
|kušanas temperatūra=162 - 164 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Itakonskābe''' (metilēndzintarskābe, propilēn-2,3-dikarbonskābe, 2-metilidēnbutāndiskābe, HOOC−CH2−C(=CH2)−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]] ar dubultsaiti sānu grupā. Itakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši balti rombiski kristāli. Itakonskābei ir 2 struktūr[[izomēri]], kas savā starpā ir ''cis-trans''-izomēri - [[citrakonskābe]] un [[mezakonskābe]]. Itakonskābes nosaukums veidots no [[akonītskābe]]s nosaukuma, apmainot vietām zilbes ('''akon''' - '''it''' - skābe).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolass de Ovando
|     vārds_orig = ''Nicolás de Ovando''
|         attēls = Nicolás de Ovando y Cáceres.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1460
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{Vieta|Spānija|Estremadura|Brosasa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1511
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Spānija|Madride}}
}}
'''Nikolass de Ovando i Kaseress''' ({{val|es|Nicolás de Ovando y Cáceres}}; dzimis [[1460. gads|1460. gadā]] [[Brosasa|Brosasā]], miris {{dat|1511|5|29}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] jūrasbraucējs, [[konkistadors]], trešais [[Indiju gubernators]] (1502—1509). Iegājis vēsturē ar nežēlību Espanjolas ([[Haiti]]) vietējo iedzīvotāju — [[taino]] indiāņu pakļaušanā.

sentences: '''Altāra Mī b''' (arī '''Mu Arae b''' vai '''HD 160691 b''') ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] (''μ Arae''), kura atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,303 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,687 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,1284. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Sailor Moon''
| show_name_2          = 美少女戦士セーラームーン
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Sailor Moon Japanese stylized.png
| caption              = logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 200
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1992|3|7|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|1997|2|8|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          = ''[[Sailor Moon Crystal]]''
| related              =
| website              = http://sailormoon-official.com/
| production_website   =
}}
'''''Sailor Moon''''' ({{val|ja|美少女戦士セーラームーン Bishōjo senshi Sērā Mūn}}, ''Daiļā cīnītāja Sailor Mūna'') ir 1992. gada [[anime]], [[manga]] un [[datorspēle|datorspēļu]] franšīze ko izveidoja japāņu māksliniece [[Naoko Takeuči]]. 2014. gadā animei iznāca turpinājums ''[[Sailor Moon Crystal]]''.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''PAO NEFAZ''
| native_name      = ''ПАО НЕФАЗ''
| logo             = NEFAZ_logo.png
| caption          =
| type             = Publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1977. gads (1993. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņeftekamska]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas mašīna]]s, [[autobuss|autobusi]], speciālā tehnika, piekabes
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[KAMAZ]]'' (50,02 %)<br />''[[Bank URALSIB]]'' (28,50 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://nefaz.ru/ nefaz.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'' kravas mašīnas]]
'''''PAO NEFAZ''''' (''ПАО «НЕФАЗ»'') ir [[Krievija]]s [[autobūve]]s uzņēmums, kas bāzēts [[Ņeftekamska|Ņeftekamskā]]. Tas ietilpst uzņēmumu grupā ''[[KAMAZ]]''. Uzņēmums dibināts 1993. gadā uz '''Ņeftekamskas autorūpnīcas''' bāzes, kas darbu sāka 1977. gadā.

sentences: '''Izolēta valoda''' ir dabiska [[valoda]], kurai nav redzamu ģenealoģisku saikņu ar citām dzīvajām valodām, respektīvi, kurām nav kopēja zināma izcelsme ar kādu citu valodu. Tās būtībā veido [[valodu saime|valodu saimi]], kas sastāv no vienas valodas. Zināmākie piemēri ir [[basku valoda]], [[ainu valoda]] un [[korejiešu valoda]], kaut arī katrā no šiem gadījumiem atsevišķi [[valodniecība|lingvisti]] apgalvo, ka ir atrodamas saiknes ar citām valodām.

sentences:
'''Ginesa rekordu grāmata''' ir starptautiska datu bāze, kurā regulāri apkopo datus par pasaules rekordiem un citiem ekstrēmiem notikumiem vai cilvēku sasniegumiem.
{{Commonscat|Guinness World Records}}

sentences:
[[Kategorija:Austrijā dzimušie]]
[[Kategorija:Burgenlande]]
{{catmore|Burgenlande}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Krebss''' var būt:

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=118|ipa=626|unicode=U+0272|ipa-image=Xsampa-J.png|xsampa=J|kirshenbaum=n^|sound=palatal nasal.ogg}}
''.]]
Balsīgs '''palatāls nazāls līdzskanis''' sastopams apmēram 35% Pasaules [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir ['''{{IPA|ɲ}}'''], attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>J</tt>. IPA simbols ir veidots mazajam burtam ''n'' pievienojot pa kreisi pagrieztu apakšējo "asti". Simbolu {{IPA|[ɲ]}} nedrīkst jaukt ar [[retroflekss nazāls līdzskanis|retrofleksa nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|[ɳ]}}, vai [[velārs nazāls līdzskanis|velāra nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|ŋ}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ortofosforskābes struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Ortofosforskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksofosfāts(V)
|           CAS numurs = 7664-38-2
|      ķīmiskā formula = H3PO4
|              molmasa = 98
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 548 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Ortofosforskābe''' (H3PO4) pieder pie [[fosfors|fosfora]](V) savienojumiem - [[fosforskābes|fosforskābēm]] un ir vispazīstamākā no tām. Bieži to sauc vienkārši par '''fosforskābi'''.

sentences: '''Dūmi''' ir [[gāze|gāzu]] un [[cieta viela|cietu]] un [[šķidrums|šķidru]] daļiņu maisījums, kas radies [[degšana]]s vai [[pirolīze]]s procesā. Parasti dūmi ir nevēlami, piemēram, iekurinot [[krāsns|krāsni]] vai [[ugunsgrēks|ugunsgrēkos]]. Dūmus var izmantot arī lietderīgi. Kā piemērus var minēt [[kaitēkļi|kaitēkļu]] iznīcināšanu, [[dūmu signāls|dūmu signālus]], lai sazinātos, [[gaļas kūpināšana|gaļas kūpināšanu]] vai [[dūmu aizsegs|dūmu aizsegus]] militārismā. Dūmi tiek izmantoti arī dažādos [[rituāls|rituālos]], kad tiek dedzināts [[vīraks]], [[salvija]] vai [[sveķi]].

sentences: '''Kaplis''' ir rokas [[darbarīks]], kas [[dārzkopība|dārzkopībā]] un [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] tiek izmantots [[augsne]]s irdināšanai, [[ravēšana]]i un [[nezāles|nezāļu]] iznīcināšanai. Kapli veido asmens, parasti izgatavots no metāla, un garš kāts. Kaplis ir līdzīgs [[cērte]]i.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kurmenes pagasts
| karte             = Kurmenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Kurmenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Kurmenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kurmenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Kurmene
| platība           = 112
| iedzīvotāji       = 666<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 666 / 112 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[File:Leviathan by Thomas Hobbes.jpg|thumb|200px|Titullapa no Hobsa darba "[[Leviatāns (darbs)|Leviatāns]]" (1651. gadā)]]
'''Sabiedriskais līgums''' ({{val-en|social contract}}; {{val-fr|contract social}}) ir jēdziens politiskā filozofijā. Sabiedriskā līguma teorijā ir valdītāja un valdīto nolīgums, ar ko sākotnēji rodas valdīšanas pilnvaras; valdītājs apņemas valdīt, un valdāmie — paklausīt.
==Raksturojums==
Sabiedriskā līguma ideja ir diezgan sena, zināmas iezīmes var saskatīt jau [[Platons|Platona]] [[filozofija|filozofijā]]. Šo norādi, piemēram, darba "Valsts" kontekstā var skatīt kā norādi uz [[koplīgums|koplīgumu]], sabiedriskais līgums ir viens no svarīgākajiem konceptiem [[17. gadsimts|17.]]—[[18. gadsimts|18. gs.]] filozofijā (piemēram, [[Tomass Hobss]]), pievēršanos šim jautājumam noteica nepieciešamība pēc jauniem leģitīmas kārtības kritērijiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Merdzenes pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''heksagonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Heksagonālajā singonijā divi no bāzes vektoriem ir vienāda garuma, starp tiem ir 60° leņķis. Trešais bāzes vektors ir perpendikulārs attiecībā pret abiem pirmajiem. Rezultātā bāzes forma šajā singonijā ir pareiza sešstūra prizma.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pildīta rotaļlieta''' jeb '''mīkstā rotaļlieta''' ir bērnu mīkstā [[rotaļlieta]], izgatavota no mākslīgās kažokādas, [[Audums|auduma]] vai cita materiāla. Pildījumam dažādos laikos izmantoti [[salmi]], zāģu skaidas, skaidas, [[vate]], kokvilnas šķiedras u.c.. Kopš 20. gadsimta beigām izmantoti sintētiskie materiāli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Tirdzniecības centra "Alfa" C ieeja.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences:
'''Levits''' var būt persona:
* [[Egils Levits]] — latviešu jurists, [[Latvijas Valsts prezidents]] (dzimis 1955. gadā);
* [[Jānis Levits]] — latviešu smagā roka ģitārists;
* [[Karls Levits]] — Vācijas ebreju filozofs (1897—1973(79?));
* [[Mihaels Levits]] — Izraēlas, ASV un Lielbritānijas biofiziķis (dzimis 1947. gadā).

sentences: '''Mutvārdu valoda''' ir cilvēku [[dabīga valoda]], kurā [[Vārds|vārdi]] tiek izpausti ar artikulētu skaņu palīdzību, kuras rada ar runas orgāniem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.uzdevumi.lv/Site/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=0e0ab1fc-0b47-4cd5-bee3-a5ef52f3ec52&parentType=VirtualSchool&parentId=891 |title=Mutvārdu saziņa. Runa |access-date={{dat|2010|12|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110112065724/http://www.uzdevumi.lv/Site/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=0e0ab1fc-0b47-4cd5-bee3-a5ef52f3ec52&parentType=VirtualSchool&parentId=891 |archivedate={{dat|2011|01|12||bez}} }}</ref> Lielākā daļa cilvēku [[Valoda|valodu]] ir mutvārdu valodas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Bērzkalne
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna Bērzkalne.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = "Āriņi", [[Vējavas pagasts]]<ref name="lrb">{{LRB|79.-80}}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Folkloriste, pedagoģe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Bērzkalne''' (dzimusi {{dat|1891|1|15}}, mirusi {{dat|1956|3|1}}), pseidonīms — A. Vītole,<ref name="lrb" /> bija [[latvieši|latviešu]] [[folkloriste]], [[pedagoģe]]. [[Latviešu folkloras krātuve]]s dibinātāja. Dr. filoz. (1942).

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         =
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Georgs fon Zīverss
|          vārds_orig = ''Carl Georg von Sievers''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1814
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Bauņu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1879
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = arheoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Izrakumi [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Jakobs Kārlis Georgs fon Zīverss''' ({{val-de|Jakob Carl Georg Graf von Sievers}}; [[1814]]—[[1879]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Latvija]]s [[arheoloģija|arheologs]]. Pirmais atklāja krama un kaula darbarīkus [[akmens laikmeta apmetnes Latvijā|akmens laikmeta apmetnē]] pie [[Burtnieku ezers|Burtnieku ezera]] un sāka izrakumus [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]].

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1814. gada 31. augustā [[Bauņu muiža|Bauņu muižā]] ({{val-de|Bauenhof}}) grāfa Paula fon Zīversa (1773-1824) un Katrīnas fon Zīversas, dzimušas fon Gincelas (''Katharina v. Günzel a. d. H. Bauenhof'', 1792-1845) ģimenē. Mācījās pie vēlākā [[Bērzaines ģimnāzija]]s dibinātāja [[Alberts Holanders|A. Holandera]] Brenguļos, tad [[Tērbata]]s ģimnāzijā. Pēc dienesta Krievijas impērijas armijā (1832-1838) saimniekoja tēva mājās Košķeles muižā (''Ostrominsky''), vēlāk Bauņu muižā. 1852. gadā apprecējās ar Konstanci Elīzu Katrīnu fon Vulfu (''v. Wulf''). Savu brīvo laiku viņš veltīja arheoloģisko izrakumu veikšanai netālu no Burtnieku ezera un pie Strantes ezera [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. No 1871. gada pilnībā nodevās [[Latvijas vēsture]]i un arheoloģijai, [[1875]]. gadā iznāca viņa pētījums par [[Indriķa hronika]]s ģeogrāfiskajiem aspektiem.
[[1875]]. gadā Kārlis Georgs fon Zīverss izdarīja pirmos izrakumus [[Zvejnieku kapulauks|Zvejnieku kapulaukā]] pie Burtnieku ezera, bet [[1876]]. gadā  Āraišu ezera salā, kur konstatēja piecas vai sešas apbūves kārtas, atrada senlietas<ref>SIEVERS, K.G. "Pfahlbau im Arrasch-See (Lievland)". Verhandlungen der Berliner Gesellschaft für Anthropologie, Ethnologie und Urgeschichte (1876)</ref>, taču izrakumu apstākļi bija ļoti neērti - izrakumu laukumos nemitīgi plūda iekšā [[ūdens]], kas nemitīgi bija jāizsmeļ. 1877. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Cēsu jaunajā pilī. 1877. gadā viņš uzaicināja vācu zinātnieku [[Rūdolfs Virhovs|Rūdolfu Virhovu]] doties "arheoloģiskā ceļojumā" uz Baltiju, kur izrādīja savus atradumus Āraišu ezerpilī un citur.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SyrianWildAss-London Zoo.jpg
| att_nosaukums =Sīrijas savvaļas ēzelis Londonas zoodārzā, [[1872]]. gada foto attēls
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemippus
| pasuga_lv =Sīrijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hemionus hemippus
([[Geoffroy]], 1855)
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Skarainais grīslis|autors=L.|binomial=Carex paniculata|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex paniculata inflorescens (19).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex paniculata}}'''Skarainais grīslis''' ({{val-la|Carex paniculata}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā. Auga grupas ir sastopamas [[Purvs|purvos]] un purvainās pļavās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-paniculata-l/|title=skarainais grīslis - Carex paniculata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-30}}</ref>

sentences: '''Vidusjūras diēta''' ir [[diēta]], kuru iedvesmojuši to cilvēku ēšanas paradumi, kuri dzīvo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1960. gados, un balstījās uz [[Grieķija]]s, [[Turcija]]s, [[Itālija]]s un [[Spānija]]s virtuvēm. Kopš desmitgadēm no tā laika, tajā ir iekļautas arī citas Vidusjūras virtuves, piemēram, [[Levante|Turcijas]], [[Balkānu pussala|Balkānu]], [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]], [[Ziemeļāfrika]]s un [[Portugāle]]s.<ref name="bmc">{{Publikācijas atsauce|last=Trichopoulou|first=A|last2=Martínez-González|first2=MA|last3=Tong|first3=TY|last4=Forouhi|first4=NG|last5=Khandelwal|first5=S|last6=Prabhakaran|first6=D|last7=Mozaffarian|first7=D|last8=de Lorgeril|first8=M|date=24 July 2014|title=Definitions and potential health benefits of the Mediterranean diet: views from experts around the world.|journal=BMC Medicine|volume=12|pages=112|doi=10.1186/1741-7015-12-112|pmc=4222885|pmid=25055810}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Italian Cuisine: A Cultural History|url=https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993|last=Alberto Capatti|last2=Massimo Montanari|date=September 2003|page=[https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993/page/n126 106]|publisher=[[Columbia University Press]]|isbn=978-0231122320}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mīlgrāvis
|attels             =
|paraksts           = [[Mīlgrāvja iela]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Jaunmīlgrāvis]]<br />[[Aplokciems]]
|platiba            = 3,225 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 856 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|11|24|58}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|minibusi           =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1015
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/milgravis/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klavierskolotāja
| operators =
| attēls = The Piano Teacher film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = erotiska psiholoģiska drāma
| režisors = [[Mihaels Hāneke]]
| producents =
| scenārijs = Mihaels Hāneke
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Annija Žirardo]]
* [[Benuā Mažimels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Pianiste''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2001|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{FRA}}
* {{AUT}}
* {{GER}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3077080577/weekend/|title=The Piano Teacher |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Klavierskolotāja"''' ({{Val|fr|La Pianiste}}) ir 2001. gada [[Francija]]s, [[Austrija]]s un [[Vācija]]s kopražojuma erotiska psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mihaels Hāneke]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Annija Žirardo]] un [[Benuā Mažimels]]. Filma ir balstīta uz [[Elfrīde Jelineka|Elfrīdes Jelinekas]] 1983. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers         = Vilkmuižas ezers
|attēls        = Panorāma no Dzirnavkalna, 16.03.2013..jpg
|paraksts      = Vilkmuižas ezers panorāmā no Dzirnavkalna
| map          = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=15 | plat_s=6 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=35 | gar_s=15 | gar_EW=E
| vieta        = {{LVA}}
| vieta2       = [[Talsu novads]]
| vieta3       = [[Talsi]]
|platība_ha    = 10,1
|garums        = 0,75
|platums       = 0,14
|Vid_dziļums   = 5,6
|Max_dziļums   = 13
|tilpums       =
|augstums_vjl  = 61,1
|izteka        = [[Dzelzupe]]
|lielbaseins   = [[Irbe (upe)|Irbe]]s
|baseins       =
|valstis       =
|salas         =
|pilsētas      = [[Talsi]]
}}
'''Vilkmuižas ezers''' ir [[ezers]] [[Talsi|Talsu]] pilsētas ziemeļdaļā.<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=75242&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> Izvietojies subglaciālajā iegultnē, izstiepts ziemeļu—dienvidu virzienā. Krasti zemi, lēzeni, grūti pieejami, dibens — dūņains. Ietek grāvis pa pazemes cauruli no [[Talsu ezers|Talsu ezera]], ziemeļu galā iztek [[Dzelzupe]] uz [[Stende (upe)|Stendi]]. Krasti apbūvēti. Ezera austrumu krastā Vilkmuižas kalns, rietumu — Krievragkalns.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.talsi.lv/talsu-pilseta115 |title=Talsi - deviņu pakalnu pilsēta |access-date={{dat|2015|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171205110158/http://www.talsi.lv/talsu-pilseta115 }}</ref> Austrumu krastā peldvieta. Mīt karūsa, līnis, asaris, rauda, rudulis, līdaka.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1714/ Ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Deguna blakusdobumu iekaisums
| synonyms      = <!-- or |synonym= -->
| image         = Ethmoidinfection.png
| image_size    =
| alt           =
| image_thumbtime =
| caption       = Ar bultu atzīmēts etmoidālā sinusa sinusītu (iekaisuma vietu), [[Datortomogrāfija|datortomogrāfa]] attēlā.
| width         =
| image2        =
| image_size2   =
| alt2          =
| image_thumbtime2 =
| caption2      =
| width2        =
| pronounce     =
| pronounce 2   =
| specialty     = <!-- from Wikidata; can be overwritten -->
| symptoms      = Biezas deguna gļotas, aizlikts deguns, sāpes sejā, drudzis, iekaisis kakls, biežas klepus lēkmes<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rosenfeld|first=Richard M.|last2=Piccirillo|first2=Jay F.|last3=Chandrasekhar|first3=Sujana S.|last4=Brook|first4=Itzhak|last5=Ashok Kumar|first5=Kaparaboyna|last6=Kramper|first6=Maggie|last7=Orlandi|first7=Richard R.|last8=Palmer|first8=James N.|last9=Patel|first9=Zara M.|date=2015-04|title=Clinical Practice Guideline (Update): Adult Sinusitis Executive Summary|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1177/0194599815574247|journal=Otolaryngology–Head and Neck Surgery|language=en|volume=152|issue=4|pages=598–609|doi=10.1177/0194599815574247|issn=0194-5998}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.medyblog.com/post/sinusitis-sinus-infection-symptoms|title=Sinus infection symptoms {{!}} Problems with sinuses|last=Meghanadh|first=Dr Koralla Raja|website=Medy Blog|access-date=2023-02-03|date=2021-06-27|language=en}}</ref>
| complications =
| onset         =
| duration      =
| types         =
| causes        = Infekcijas (baktēriju, sēnīšu, vīrusu), alerģijas, gaisa piesārņojums, strukturālas problēmas degunā
| risks         = Astma, cistiskā fibroze, vāja imūnsistēma, vidusauss iekaisums, laringīts, bronhīts, orbitālais celulīts, meningīts un [[encefalīts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.medyblog.com/post/complications-of-sinusitis-eyes-lungs-brain-ear-voicebox|title=Complications of Sinusitis|last=Meghanadh|first=Dr Koralla Raja|website=Medy Blog|access-date=2023-02-03|date=2022-11-18|language=en}}</ref>
| diagnosis     = Parasti balstās uz simptomiem<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rosenfeld|first=Richard M.|last2=Piccirillo|first2=Jay F.|last3=Chandrasekhar|first3=Sujana S.|last4=Brook|first4=Itzhak|last5=Ashok Kumar|first5=Kaparaboyna|last6=Kramper|first6=Maggie|last7=Orlandi|first7=Richard R.|last8=Palmer|first8=James N.|last9=Patel|first9=Zara M.|date=2015-04|title=Clinical Practice Guideline (Update): Adult Sinusitis Executive Summary|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1177/0194599815574247|journal=Otolaryngology–Head and Neck Surgery|language=en|volume=152|issue=4|pages=598–609|doi=10.1177/0194599815574247|issn=0194-5998}}</ref>
| differential  = Migrēna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://americanmigrainefoundation.org/resource-library/sinus-headaches/|title=Migraine vs. Sinus Headaches|website=American Migraine Foundation|access-date=2023-02-03|language=en-US}}</ref>
| prevention    = Roku mazgāšana, izvairīšanās no smēķēšanas
| treatment     = Pretsāpju zāles, deguna steroīdi, deguna skalošana, antibiotikas
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     = 10–30% katru gadu (attīstītā pasaule)<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rosenfeld|first=Richard M.|last2=Piccirillo|first2=Jay F.|last3=Chandrasekhar|first3=Sujana S.|last4=Brook|first4=Itzhak|last5=Ashok Kumar|first5=Kaparaboyna|last6=Kramper|first6=Maggie|last7=Orlandi|first7=Richard R.|last8=Palmer|first8=James N.|last9=Patel|first9=Zara M.|date=2015-04|title=Clinical Practice Guideline (Update): Adult Sinusitis Executive Summary|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1177/0194599815574247|journal=Otolaryngology–Head and Neck Surgery|language=en|volume=152|issue=4|pages=598–609|doi=10.1177/0194599815574247|issn=0194-5998}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Middleton's Allergy 2-Volume Set: Principles and Practice (Expert Consult Premium Edition - Enhanced Online Features and Print)|url=https://books.google.com/books?id=vT9YAQAAQBAJ&pg=PA687|publisher=Elsevier Health Sciences|date=2013-10-18|isbn=978-0-323-08593-9|first=A. Wesley Burks|last=MD|first2=N. Franklin Adkinson Jr , Jr|last2=MD|first3=Bruce S. Bochner|last3=MD|first4=William W. Busse|last4=MD|first5=Stephen T.|last5=Holgate|first6=Robert F. Lemanske, Jr|last6=MD|first7=Robyn E. O'Hehir|last7=MD}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Overeisela
| native_name             = ''Overijssel''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Provinnce]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Overijssel.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Overijssel wapen.svg
| shield_size             = 100px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Zvolle]]
| largest_city            = [[Enshede]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Overijssel in the Netherlands.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Overeiselas atrašanās vieta Nīderlandē
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{NED}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3327
| area_land_km2           = 3233
| area_water_km2          = 94
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1142360
| population_as_of        = 2015
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.overijssel.nl/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kinooperatori]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: '''Ziemas peldēšana''' ir sporta veids - norūdīšanās augstākā pakāpe - ar ko Latvijā nodarbojas vairāki simti iedzīvotāju. Ar ziemas peldēšanu saprot iegremdēšanos ledū izcirstā āliņģī vai peldēšanu aukstā ūdenī, kura [[temperatūra]] ir zemāka par +10 grādiem. Ziemas peldēšanas sezona parasti sākas oktobra sākumā un beidzas marta beigās.

sentences:
{{cita nozīme|vīrusu grupu|COVID-19 pandēmiju izraisošo vīrusu|SARS-CoV-2}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Koronavīrusi
|         binomial = Orthocoronavirinae
|           attēls = SARS CoV.jpg
|       att_izmērs = 160px
|    att_nosaukums = Ortokoronavīrusu bētakoronavīrusu ģints [[SARS]] koronavīrusi elektronu mikroskopijā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|      apakšdzimta = Orthocoronavirinae
|   apakšdzimta_lv = Koronavīrusi
|    apakšdzimta_r = Koronavīrusu apakšdzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[alfakoronavīrusi]]|[[bētakoronavīrusi]]|[[deltakoronavīrusi]]|[[gammakoronavīrusi]]}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{ievads+}}
{{apvienot|alpīnisms|sports Latvijā}}
{{papildu atsauces+}}<!-- nepietiek ar vienu papildu atsauci -->
== Alpīnisma attīstība Latvijā ==
Alpīnisma attīstība Latvijā nenotika vienmērīgi, jo to ietekmēja kā ekonomiski, tā politiski aspekti. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] ceļošana kļuva pieejamāka, bet tā notika individuāli, tā tas turpinājās līdz 1950. gadu sākumam, jo nebija izveidotas vienotas organizācijas. Šajā periodā kāpšanas tehnika un inventārs bija ļoti vienkāršs, bieži vien [[Alpīnists|alpīnistu]] nevarēja atšķirt no kalnu tūrista.
1956. gada jūlijā notika Latvijas 1. alpiniāde, kas aizsāka alpīnisma strauju attīstību. Ceļotāji tika sadalīti par klasifikācijām un PSRS alpīnisma sistēma noteica drošības noteikumus un sporta klasifikācijas normatīvus. Tika izveidotas alpīnistu un kalnu tūristu klasifikācijas, katrai bija savi noteikumi un tu nevarēji ceļojuma laikā mainīt klasifikāciju. Alpīnisti drīkstēja kāpt tikai [[Virsotne|virsotnēs]], kāpt tehniski sarežģītus maršrutus ar sarežģītāku kāpšanas tehniku.Kalnu tūristiem bija atļauts ceļot starp [[Ieleja|ielejām]] aptverot plašus reģionus, kā arī pašās vienkāršākās un populārākajās virsotnēs.

sentences: '''26. janvāris''' ir gada 26. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 339 dienas (340 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences: '''Eiropas Sociālā harta''' ir [[Eiropas Padome]]s līgums, noslēgts 1961. gadā un stājies spēkā 1965. gadā. Hartai ir trīs protokoli, kā arī 1996. g. pieņemtā un 1999. g. spēkā stājusies versija — Pārskatītā Eiropas Sociālā Harta. Sākotnējās Hartas dalībvalstis uzņemas uzskatīt par sev saistošiem vismaz 10 no 19 tiesības nostiprinošiem pantiem vai vismaz 45 no numurētiem pantu punktiem, Pārskatītās Hartas dalībvalstis — vismaz 16 no 31 panta vai vismaz 63 no numurētiem pantu punktiem, kā arī piemērot tos bez diskriminācijas. No 47 EP dalībvalstīm uz 2016. g. martu 34 ir Pārskatītās Hartas dalībvalstis, 9 — sākotnējās Hartas dalībvalstis.

sentences:
[[File:Antarctic Circumpolar Current.jpg|thumb|300px|Antarktikas cirkumpolārā straume (ACS). SACC{{nobr| —}} straumes dienvidu fronte, PF{{nobr| —}} polārā fronte, SAF{{nobr| —}} subantarktiskā fronte, STF{{nobr| —}} subtropiskā fronte]]
'''Antarktikas cirkumpolārā straume''' vai '''Rietumvēju straume''' ir aukstā [[okeāna straume]], kas pulksteņa rādītāju virzienā no [[rietumi]]em uz [[austrumi]]em pilnībā apliec [[Antarktīda]]s kontinentu. Straume ir dominējošā [[ūdens]] cirkulācija [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] un ar 125—147 [[sverdrups (mērvienība)|sverdrupiem]] ir pasaules lielākā okeānu straume.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html |title=Surface Currents in the Southern Ocean |access-date={{dat|2013|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100614102611/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Šauļi
| official_name = ''Šiauliai''
| settlement_type = Pilsēta
| image_skyline = Szawle katedra.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Šauļu katedrāle
| image_flag = Flag of Šiauliai.svg
| image_shield = Siauliai city COA.gif
| pushpin_map = Lietuva
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|Apriņķis]]
| subdivision_name1 = [[Šauļu apriņķis]]
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1589
| area_total_km2 = 81
| population_as_of = 2019
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total =  100739
| population_density_km2 =
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 55
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 19
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 127
| website = http://www.siauliai.lt/}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Isarogs
| Nosaukums2       = ''Isarog''
| Photo            = Mount_Isarog_View_at_Antipolo_Baao_Camarines_Sur.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 2011,6
| Relatīvais_augstums = 1951
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 39 |lats=33 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 22 |longs= 24 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Dienvidkamarinesa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = ap 3500. gadu p.m.ē.
| First ascent         =
}}
'''Isarogs''' ({{val|fil|Bundok Isarog}}, {{val|en|Mount Isarog}}, {{val|bcl|Bukid Isarog}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Dienvidkamarinesa]]s provincē 20 km uz austrumiem no [[Naga (Bikola)|Naga]]s pilsētas. Vulkāns ir 2011 m vjl augsts un pamatnes diametrs ir ap 12 km. Vulkāns ir atzīts par aktīvu, lai arī pēdējais izvirdums noticis ap 3500. gadu p.m.ē. — vulkāna masīvā ir [[fumarola]]s un karstie avoti, bet 1915. gadā reģistrēta zemestrīce, kas izraisīja vairākus nogruvumus.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273042 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Isarog]</ref> Isaroga masīvs ir mājvieta aborigēnajai [[aeti]]em pieskaitītajai agtu ciltij.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sējas koriandrs
|          platums = 235px
|           attēls =Coriandrum_sativum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-193.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Coriandrum
|         ģints_lv = Koriandri
|          ģints_r = Koriandrs
|             suga = C. sativum
|          suga_lv = Sējas koriandrs
|           suga_r = Koriandrs
|         binomial = Coriandrum sativum
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s reģions un [[Tuvie Austrumi]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: (SiO2) — viens no pasaulē izplatītākajiem oksīdiem]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Nierakmeņu slimība
| treatment     =
| causes        =
| image         = Nefrolit.jpg
| alt           =
| image_size    = 200px
| synonym       = Nefrolitiāze
| specialty     = Uroloģija
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Fantomass
 | oriģinālnos = ''Fantômas''
 |      attēls = Fantômas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu komēdija
 |    režisors = [[Andrē Junabels]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
 |     aktieri =
* [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
 |      mūzika = Mišels Maņs
 |   operators = Marsels Grinjons
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Gaumont]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|1964|11|4|Francija|1966|4|5|ASV}}
 |      ilgums = 105 minūtes
 |      valsts = {{FRA}}
 |      valoda = [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = 33,7 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://translate.google.com/translate?depth=1&hl=en&prev=search&rurl=translate.google.com.au&sl=fr&u=http://www.boxofficestory.com/france-1964-c22750409|title=1964 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Fantomass trako]]" (1965)
 |        imdb = 0058089
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Starptautiskais meistars''' ir nosaukums (tituls), kuru par noteikta kvalifikācijas normatīva izpildi attiecīgi šahistiem vai dambretistiem piešķir starptautiskās šaha un dambretes federācijas.

sentences: '''Zvejošana''' jeb '''zveja''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana, ko veic ar īpašiem rīkiem. Parasti zivju ķeršana notiek [[brīvā daba|brīvā dabā]]. Zvejošanas tehnikas ir dažādas. Zivis var [[makšķerēšana|makšķerēt]], ķert ar [[tīkls|tīkliem]], [[murds|murdiem]], [[žebērklis|žebērkli]] vai [[tralis|traļiem]]. Zvejot var no dažāda veida [[zvejas kuģis|zvejas kuģiem]] vai [[laiva]]s, kā arī stāvot ūdenī vai ūdenstilpes krastā. Nereti ar terminu zvejošana apzīmē arī citu ūdens dzīvnieku ķeršanu, piemēram, [[gliemenes|gliemeņu]], [[gliemji|gliemju]] vai [[vēžveidīgie|vēžveidīgo]] ķeršanu, toties neapzīmē zivju iegūšanu [[zivjaudzētava|zivjaudzētavās]] vai [[vaļu medības]].

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Viktorija Džastisa
|      Vārds_orig = ''Victoria Justice''
|          Attēls = Victoria Justice 2013.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Viktorija Džastisa 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|2|19}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Holivuda|3s=Holivuda (Florida)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records]]''<br />''[[Sony Music Entertainment]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.victoriajustice.net/ VictoriaJustice.net]
|         Dzimums = S
}}
'''Viktorija Džastisa''' ({{val|en|Victoria Justice}}; dzimusi {{dat|1993|2|19}}) ir amerikāņu [[aktrise]], [[dziedātāja]], dziesmu autore un [[dejošana|dejotāja]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton trichoides, haarfonteinkruid.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton filiformis|suga=Potamogeton trichoides|suga_lv=Matveida glīvene|autors=Cham. et Schltdl.|sinonīmi=}}
'''Matveida glīvene''' ({{val|la|Potamogeton trichoides}}) ir [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama visā [[Eiropa|Eiropā]] (atskaitot [[Skandināvija|Skandināviju]]) un dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā matveida glīvene ir sastopama ļoti reti, tikai valsts austrumu — dienvidaustrumu daļā, centrālajā daļā. Augs veido grupas stāvošos ūdeņos: ezeros un [[Dīķis|dīķos]]. Neparasta ir šīs retās sugas sastopamība arī visai [[Piesārņojums|piesārņotos]] ūdeņos. [[Daugava|Daugavā]] aug lēni plūstošā ūdenī — galvenokārt [[Daugavas hidroelektrostacijas|HES ūdenskrātuvēs]].

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija udmurtu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2005|10|24||bez}}|valodas=[[udmurtu valoda|udmurtu]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://udm.wikipedia.org/}}}}'''Vikipēdija udmurtu valodā''' ({{val|udm|Удмурт Википедия}}) ir bezmaksas tīmekļa [[enciklopēdija]]s [[Vikipēdija]]s [[udmurtu valoda]]s versija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators 3: Mašīnu sacelšanās
| attēls                   = Terminator 3 Rise of the Machines movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator 3: Rise of the Machines''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džonatans Mostovs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Nick Stahl|Niks Stols]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristanna Loken|Kristanna Lokena]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia|IMF Internationale Medien und Film]]''<ref name="IMF">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.internationalmedia.de/index.php?module=pagesetter&func=viewpub&tid=2&pid=30 |author=IM International Media AG |title=Terminator 3 – Rise of the Machines |year=2010 |accessdate=24 June 2010 |authorlink=Intermedia (production company) |archiveurl=https://archive.today/20130206122201/http://www.internationalmedia.de/index.php?module=pagesetter&func=viewpub&tid=2&pid=30 |archivedate={{dat|2013|02|06||bez}} }}</ref>
* ''[[C2 Pictures]]''<ref name="IMF"/>
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]'' {{small|(ASV)}}
* ''[[Columbia Pictures]]''<br />{{small|(staptautiski)}}
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|7|2}}
| ilgums                   = 109 minūtes
| valsts                   =
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|170—200 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|433,3 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminator3.htm |title=Terminator 3: Rise of the Machines (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=2009-03-06}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Terminators 2: Pastarā diena]]"
| nākamā                   = "[[Terminators: Glābšana]]"
| imdb                     = 0181852
}}
'''"Terminators 3: Mašīnu sacelšanās"''' ({{val|en|Terminator 3: Rise of the Machines}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džonatans Mostovs]]. Filmā pēc ''Skynet'' neveiksmes Sāras Konoras nogalināšanā pirms ir dzimis viņas dēls un paša Džona nogalināšanā bērnībā no nākotnes atsūtītā [[terminators (tēls)|terminatore]] T-X cenšas nogalināt pēc iespējas vairāk pretošanās kustības locekļus, kā arī pašu Džonu. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Nick Stahl|Niks Stols]], [[Klēra Deinsa]] un [[Kristanna Loken]]a. Šī ir pēdējā Švarcenegera loma kino pirms kļūšanas par Kalifornijas gubernatoru.

sentences: '''Sociālā inženierija''' [[Informācijas drošība|informācijas drošības]] kontekstā nozīmē cilvēka psiholoģisku manipulēšanu, lai panāktu noteiktu darbību veikšanu vai konfidenciālas [[Informācija|informācijas]] izpaušanu. Tas ir [[Uzticēšanās triks|uzticēšanās trika]] veids ar mērķi savākt informāciju, apkrāpt, vai iegūt piekļuvi sistēmai.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mesta
| citvaloda      = bg
| oriģinālnosaukums = Места
| citvaloda2      = el
| oriģinālnosaukums2 = Νέστος
| attēls            = Nestos_or_Mesta_River_-_Greece-Bulgaria.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =Mesta Grieķijas teritorijā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rila]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Egejas jūra]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=50 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=48 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BUL}}, {{GRE}}
| garums            = 230
| iztekas_augstums  = 2 240
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 29,85
| gada_notece       =
| baseins           = 5 184
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Balkāni#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus cerasus
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls        = Prunus cerasus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-113.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums =
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. cerasus
| suga_lv       = Skābais ķirsis
| sinonīmi      =
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Rūdolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Rūdolfs''' ir populārs vīriešu personvārds, īsais variants '''Rūdis'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "slavens vilks", "apveltīts ar vilka slavu" (*''χrōþi'', ''Hrōþ'' vai ''Hrōð'' — 'slava', 'varenība', 'gods' un ''*olf'' — 'vilks'). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Rūdolfa vārdadiena ir [[17. aprīlis|17. aprīlī]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kuopio katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kuopio Cathedral 2022-02-28 (7).jpg
| image_size            =
| caption               = Kuopio katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kuopio katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.891111
| longd                 = 27.683889
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļsavo|Kuopio}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pērs Vilhelms Palmrots]] (''Per Wilhelm Palmroth'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1806. gads
| year_completed        = 1815. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kuopio katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942693"
}
</mapframe>

sentences: '''1. septembris''' ir gada 244. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (245. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 121 diena.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''Teātra mūzika''' ir [[mūzika]], kas ir komponēta vai pielāgota izrādīšanai [[Teātris|teātros]]. Teātra mūzikas žanros ietilpst [[opera]], [[balets]] un vairāki muzikālā teātra veidi, sākot no pantomīmas līdz [[Operete|operetei]] un mūsdienu skatuves [[Mūzikls|mūzikliem]] un revijiem. Vēl viena teātra mūzikas forma ir nejaušā mūzika, ko, tāpat kā radio, kino un televīzijā, izmanto, lai pavadītu darbību vai atdalītu lugas ainas.

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences:
'''Zemsliežu pamats''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] virsbūves sastāvdaļa - montāžas elements, pie kuras attiecināmi: gulšņi, brusas un dzelzsbetona bloki un rāmji, kas kalpo spiediena pārnešanai no [[sliede]]s uz balastu (gulsnis attiecīgi tiek pielietots sliežu ceļam; brusa (pārvedbrusa) — attiecīgi tiek pielietota — [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedām]], ceļa krustojumiem, kā arī [[Ceļa pinums|ceļa pinumiem]] un [[Ceļa savietojums|savietojumiem]], tilta brusa uz balasta - speciāls pastiprināts gulsnis mākslīgajām būvēm ar balasta klātni) vai metāla tiltiem no sliedes uz tilta garensijām (tā attiecīgi saucas — tilta brusa), bet dzelzsbetona bloki un rāmji ir pielietojami visos iepriekšminētajos gadījumos. Gulsnis no brusas atšķiras pēc savas pielietojuma vietas, kā arī tas parasti ir īsāks un tā šķērsgriezums var būt vai nu tāds pats kā brusai vai, kā ir parasti — mazāks. Brusai var piestiprināt vairāk par diviem sliežu pavedieniem vienlaikus. Izšķir dzelzsbetona vai koka vai metāla gulšņus un brusas. Dzelzs gulšņi un brusas ir reti sastopami. Tomēr pārmiju pārvedās tos bieži pielieto dzelzs brusu elektropiedziņas motora uzstādīšanai asmeņu vai [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kustīgās serdes pārlikšanai. Pēdējā laikā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji aizvien vairāk atsakās no koka gulšņu un brusu pielietošanas, dodot priekšroku dzelzsbetona gulšņu un brusu vispārīgam pielietojumam. Tomēr [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijās]], kurās kapitālais remonts ir veikts krietni sen, koka gulšņu un brusu pielietojums aizvien ir ļoti ievērojams. Dzelzsbetonam un kokam ir atšķirīgs saspiešanas elastīgās deformācijas modulis (dzelzsbetona gulsnim t.i. 30 000 — 40 000 MPa jeb 300 000 — 400 000 kgs/cm2; koka gulsnim šķērsi šķiedrām 500 — 1 000 MPa jeb 5 000 — 10 000 kgs/cm2),<ref name="Dz.bet.gulsni" /> tāpēc dzelzsbetona gulšņos obligāti jālieto gumijas starplika, t.sk. sliežu elektriskās izolācijas nodrošināšanai, bet sliežu ceļa uzturēšanas laikā uz pietiekami svarīgiem ceļiem bojātos koka gulšņus aizvien jānomaina pret koka gulšņiem. Stāvēšanas strupceļos un ceļos ar mazu kustību bieži bojāto koka gulšņu pudurus izretina ar secīgi izkārtotiem dzelzsbetona gulšņiem. Tas palīdz stingri noturēt sliežu ceļa platumu, neskatoties uz pārējiem trūkumiem. Gulšņus un brusas, ņemot vērā sliežu ceļa svarīgumu, izliek ievērojot epīras: 2000 gab./km, 1840 gab./km, 1600 gab./km, attiecīgi tas ir, skaitot pa gulšņu vai brusu garenasīm atkarībā no pielietotās epīras no 500 mm — 625 mm viena no otras. Atbildīgākās vietās, tādās kā: mākslīgās būves ar balasta klātni; līknēs ar nelielu rādiusu jeb projektēto aprēķina nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu sākot no 0,5 m/s2 un uz augšu; kā arī pārmiju pārvedās pielieto tikai lielākās epīras, t.i. tikai 2000 gab./km vai 1840 gab./km jeb attiecīgi mērot pa garenasīm — no 500 mm — 543 mm. Salaidņu ceļā abus gulšņus pirms un pēc salaidnes, mērot pa garenasīm, izvieto tuvāk -  420 mm — 500 vienu no otra. Metāla tiltos ar bezbalasta klātni, brusas vienu no otras izvieto 100 mm — 150 mm attālumā (epīra attiecīgi ir 2000 gab./km un vairāk jeb mērot pa garenasīm attālums 500 mm un mazāks), bet šķērssiju zonā, mērot pa garenasīm, ne tālāk par — 550 mm vienu no otras. Buka, ostu portālceltņu, torņa celtņu, metropolitēna sliežu ceļos (bet ne vienmēr), uz ritošā sastāva apskates grāvjiem, lokomotīvju griezuļiem u.c. lieto pusgulšņus (normāla gulšņa garums dalīts uz pusēm vai mazliet īsāks).

Gadījumos, kad nepieciešams panākt vienmērīgu dinamisko slodžu elastīgo izkliedi, padarīt stabilāku zemsliežu pamatu, aprobežoties ar esošās masas sliežu pielietošanu un nepalielināt sliežu masu, nodrošināt lielu pretestību pārvietojumiem, atteikšanos no biezas šķembu balasta kārtas, nodrošināt ilgu kalpošanas laiku un samazināt remonta izmaksas salīdzinājumā ar gulšņa režģa konstrukciju, izvēlas dzelzsbetona bloku vai rāmju zemsliežu pamatu veidu.

sentences: '''Profesors''' ({{val-la|professor}} — 'skolotājs, pasniedzējs') ir augstākais [[augstskola]]s akadēmiskā personāla zinātniskā darbinieka nosaukums un amats.

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vera Linna
|      Vārds_orig = ''Vera Lynn''
|          Attēls = Dame Vera Lynn.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Vera Linna 2009. gada jūlijā, ''War and Peace'' šovā
|        Dz_vārds = Vera Mārgareta Velča<br>''Vera Margaret Welch''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1917|3|20|}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Londona]] (Īsthema), [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|           Miris = {{mdv|2020|6|18|1917|3|20|}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Austrumsaseksa}}
|           Vieta =
|           Žanrs = Tradicionālais pops
|    Nodarbošanās = [[Dziedātāja]], [[aktrise]]
|     Instrumenti = [[vokāls]]
|            Gadi = 1935—2020
|Izdevējkompānija = [[Decca Records|UK Decca]]/[[London Records|London]], [[HMV Records|HMV]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Jāuzlabo|Gramatika, gramatika, gramatika un izņemt pašslavināšanos un tiešo reklāmu}}
{{infokaste+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Smutnye Vremena''' ({{val-ru|Смутные Времена}}; ''Juku Laiki'') ir [[ukraiņi|ukraiņu]] programmētāju Dmitrija Demčuka ''(Humpy)'' un Nikolaja Kuļika ''(Mina White)''  [[2003. gads|2003]]. gadā izveidota [[MMORPG|daudzspēlētāju tiešsaites lomu spēle]] uz pārlūmprogrammas ar [[RPG]] elementiem. Spēlei nepieciešama piekļūšana [[Internets|Internetā]], minimālas prasības ir [[Internet Explorer|Microsoft Internet Explorer]] 5.5+.

sentences: '''Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija''' ({{val|en|International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems}}) ir [[dokuments]], kas tiek izmantots kā vadošais statistikas un klasifikācijas pamats [[veselības aizsardzība|veselības aizsardzībā]]. Apmēram desmit gados reizi [[Pasaules Veselības organizācija]]s (PVO) vadībā tas tiek pārskatīts. Starptautiskā slimību klasifikācija (SSK) ir normatīvs dokuments, kas nodrošina metodisko pieeju un materiālu starptautisku [[standartizācija|standartizāciju]].

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences: '''Balles dejas''' ir [[Sabiedriska deja|sabiedrisko deju]] kopa, kuras bauda [[atpūta]]i, priekam un sabiedriskai saskarsmei [[Balle|ballēs]], deju vakaros, viesībās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170812143958/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170812143958/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas |date={{dat|2017|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dona Žuana kaislības
| attēls                   = Don Jon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Jon''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džozefs Gordons-Levits]]
| producents               = [[Rams Bergmans]]
| scenārija autors         = Džozefs Gordons-Levits
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* Džozefs Gordons-Levits
* [[Džūliana Mora]]
* [[Brī Larsone]]
* [[Robs Brauns]]
| mūzika                   =
* [[Neitans Džonsons]]
* [[Malkolms Kirbijs (jaunākais)|Malkolms Kirbijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[HitRecord Films]]''
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Relativity Media]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|1|8|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|9|27|ASV|2013|9|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013|title=Don Jon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2018|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181214100158/http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donjon.htm|title=Don Jon (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dona Žuana kaislības"''' ({{val|en|Don Jon}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džozefs Gordons-Levits]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džuliana Mora]], [[Brī Larsone]] un [[Robs Brauns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|8||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Vikram Samvat''' ([[dēvanāgarī]]: विक्रम संवत्) ir indiešu valdnieka [[Vikramaditja]] iedibināts [[Mēness kalendārs]], ko lieto [[Nepāla]], kā arī tas ir populārs [[Indija|Indijā]], jo īpaši tās rietumu daļā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FF0000
| nos        = SC Balvi
| logo       =
| pilns      = Balvu Sporta centrs
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Balvi}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2019. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2019.]]
| poz        = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]], 10. vieta
| dib        =
| stad       = [[Balvu stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} (?)
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[ngus Zaharāns]]
| kapteinis       =
| mediji          =
| sadarbojas      =

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Persejs
| abbreviation = Per
| name_latin = Perseus
| RA = 3
| dec = +45
| areatotal = 615
| arearank = 24. vieta
| numbermainstars = 6, 22
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Mirfaks
| starmagnitude = 1,79
| neareststarname = ''ι Per''
| stardistance = 34,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Perseīdas]]
| bordering = [[Kasiopeja]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}
'''Perseja''' zvaigznājs vārdu guvis no sengrieķu varoņa [[Persejs (mitoloģija)|Perseja]], kas nogalināja gorgonu [[Medūza (mitoloģija)|Medūzu]]. Persejā atrodas [[Piena Ceļš]]. Tajā arī atrodas pazīstama aptumsuma [[maiņzvaigzne]] [[Algols]]. Spožākā zvaigzne ir [[Mirfaks]].
Ik gadu ap 12. augustu Perseja zvaigznājā novērojama intensīva un vizuāli iespaidīga meteoru plūsma, kad vienā stundā var saskaitīt vairākus desmitus [[krītošo zvaigžņu]].
Pusceļā starp [[Perseju η]] un [[Kasiopejas δ]] atrodas skaista dubulta zvaigžņu kopa. Kopumā tajā ietilpst ap 500 jaunajām zvaigznēm. Perseju pie debesīm var redzēt visu gadu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Kolumbija
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
  | attēls            = Corps-engineers-archives bonneville dam looking east.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Columbiarivermap.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
| garums            = 2000<ref>{{Tīmekļa atsauce | last = Marsh | first = James | title = Columbia River | work = The Canadian Encyclopedia | publisher = Historica Foundation | date = 1999 | url = http://www.thecanadianencyclopedia.com/index.cfm?PgNm=TCE&Params=A1ARTA0001777 | accessdate = 2008-04-01 | archive-date = 2007-08-25 | archive-url = https://web.archive.org/web/20070825100437/http://www.thecanadianencyclopedia.com/index.cfm?PgNm=TCE&Params=A1ARTA0001777 }}</ref>
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 820
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 668000
| baseins_latvijā   =
| tek_caur           = {{CAN}}
{{USA}}
| baseina_valstis    =
}}
'''Kolumbija''' ({{val|en|Columbia River}}) ir lielākā upe [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu reģionā. Upe sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]], [[Britu Kolumbija|Britu Kolumbijā]], [[Kanāda|Kanādā]], tad plūst uz ziemeļrietumiem un dienvidiem līdz [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatam]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pēc tam sāk tecējumu uz rietumiem, kur tā veido Vašingtonas un [[Oregona|Oregonas štatu]] robežu, pēc tam ietek [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Kolumbijas upe ir 2000 [[Kilometrs|km]] gara,<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = River Overview | publisher = Columbia River Keeper | date = 2000–2004 | url = http://www.columbiariverkeeper.org/intro.htm | accessdate = 2008-04-01 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080224170417/http://columbiariverkeeper.org/intro.htm | archivedate = 2008-02-24 }}</ref> tās garākā [[pieteka]] ir [[Sneika]]. Kolumbijas [[sateces baseins|baseins]] (668 000 km2) ir aptuveni [[Francija]]s lielumā un ietver septiņus ASV štatus un vienu Kanādas provinci.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vīnes Milzu panorāmas rats
| status              =
| image               = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vīnes Milzu panorāmas rats
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| location            = [[Vīne]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.216651 | latNS  = N
| longd = 16.395949 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Vīnes Milzu panorāmas rats
| label_position      = top
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences: '''Tibeteika''' ({{val|ru|тюбетейка}}, {{val|ba|түбәтәй}}, {{val|kk|төбетей}}, {{val|ky|тебетей}}, {{val|tt|tübätäy}}, {{val|uz|doʻppi}}, {{val|az|Araxçın}}) ir daudzu [[Tjurku tautas|tjurku tautu]] iecienīta galvassega. Nosaukums ir cēlies no tjurku vārda ''tibe'' (virsotne) ar [[krievu valoda]]s [[deminutīvs|deminutīvu]] galotni (''-ka'').

sentences: '''Papīra saspraude''' ir spīļveida [[kanceleja]]s priekšmets, kas ir domāta vairāku [[papīrs|papīra]] lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta [[tērauds|tērauda]] [[stieple]]s gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Benkss''' var būt:

sentences: '' [[probiotiķi|probiotiskā]] [[jogurts|jogurta]] dzēriena ''[[Actimel]]'' pudelīte]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = ''Index Fungorum''
| image        = فهرس فونغوروم - logo ISF.gif
| size         = 100px
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    =
| headquarters = [[Kjū dārzs|Karaliskais botāniskais dārzs]], [[Kjū]], [[Londona]], [[Lielbritānija]]
| membership   =
| leader_title = Index Fungorum Partnership
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.indexfungorum.org/ indexfungorum.org]
}}
'''''Index Fungorum''''', burtiskā tulkojumā — "sēņu saraksts", ir starptautiska tiešsaistes [[datu bāze]], kas indeksē visus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] [[sēnes|sēņu]] sugu nosaukumus un to kombinācijas. Kopš 2015. gada projekts nodots [[Kjū dārzs|Karaliskā botāniskā dārza]] Londonā pārziņā, kas ir viens no trim galvenajiem partneriem kopā ar [[Jaunzēlande]]s ''Landcare Research'' un [[Ķīna]]s Zinātņu akadēmijas Mikrobioloģijas institūtu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavas
| operators =
| attēls = The Killers (1964 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| producents = Dons Sīgels
| scenārijs = [[Džīns L. Kūns]]
| aktieri = * [[Lī Mārvins]]
* [[Endžija Dikinsone]]
* [[Džons Kasavetiss]]
* [[Ronalds Reigans]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''The Killers''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|7|7}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavas"''' ({{Val|en|The Killers}}) ir 1964. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lī Mārvins]], [[Endžija Dikinsone]], [[Džons Kasavetiss]] un [[Ronalds Reigans]], kas bija viņa pēdējā kino loma pirms pievēršanās politikai. Filma balstīta uz [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]] tāda paša nosaukuma 1927. gada īso stāstu, un tā ir otrā stāsta adaptācija pēc [[Slepkavas (1946. gada filma)|1946. gada versijas]].

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|1]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|4]]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|5]]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|6]]{{·}} {{0}}[[7. autobusu maršruts (Rēzekne)|7]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|8]]{{·}} {{0}}[[9. autobusu maršruts (Rēzekne)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rēzekne)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|11]]
[[12. autobusu maršruts (Rēzekne)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|13]]{{·}} [[14. autobusu maršruts (Rēzekne)|14]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|17]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Rēzekne)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Rēzekne)|19]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|21]]{{·}} [[71. autobusu maršruts (Rēzekne)|71]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Klosteri]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences:
glezna "Svētā Pētera krustā sišana" (1601)]]
'''Baroks''' bija [[māksla]]s stils, kas aizsākās [[Eiropa|Eiropā]] ap 1600. gadu un dominēja līdz 18.gs. Baroka mākslai raksturīgas krāšņas krāsas, liektas līnijas un formas, gleznainums, dažādi gaismas efekti, spēcīgs spožas gaismas un ēnas kontrasts, dramatisms. Baroks izpaudās ne tikai tēlotājmākslā, bet arī [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[literatūra|literatūrā]] un [[mūzika|mūzikā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     platums = 240px
|      attēls = Emoe.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Struthioniformes
|    kārta_lv = Strausveidīgie
|      dzimta = Casuariidae
|   dzimta_lv = Kazuāru dzimta
|       ģints = Dromaius
|    ģints_lv = Emu
|        suga = Dromaius novaehollandiae
|     suga_lv = Emu
|    binomial = Dromaius novaehollandiae
 ([[Latham]], 1790)
|   izplatība =
Emu izplatības areāls iekrāsots rozā krāsā.
|    sinonīmi = ''Dromiceius novaehollandiae''
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aristofans
|     vārds_orig    = Ἀριστοφάνης
|         attēls    = Aristofanes.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =[[448. p.m.ē.|448]]./[[446. p.m.ē.|446]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    =
|      m_dat_alt    = [[386. p.m.ē.|386]]./[[380. p.m.ē.|380]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[senā komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Vardes]]" (Βάτραχοι, 405. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
'''Dzeltenā tēja''' pēc savām īpašībām ir diezgan tuva [[zaļā tēja|zaļajai tējai]], tomēr, pateicoties vieglajai [[fermentācija]]i, tējas uzlējumam piemīt viegli dzeltena krāsa. Dzeltenā tēja tiek uzskatīta par elitāru un dārgu tēju, ko līdz pat 20. gs sākumam bija aizliegts izvest no [[Ķīna]]s, par šī likuma pārkāpšanu draudēja nāvessods.
Dzeltenā tēja tiek ievākta un apstrādāta tikai ar rokām. Tās pagatavošanai tiek izmantoti tikai tējas pumpuri - lai iegūtu vienu kilogramu tējas nepieciešami 25 000 tējas pumpuru. Tējas iegūšanai tiek audzēts salīdzinoši jauns tējas krūms ar izturīgiem, lieliem un sulīgiem zeltaini-zaļas krāsas pumpuriem, nosegtiem ar maigiem, baltiem matiņiem. Dzeltenās tējas sagatavošanas laikā tējas lapas netiek pakļautas augstas temperatūras iedarbībai, tādējādi fermentācija ir diezgan maza.
Dzelteno tēju pagatavo, to aplejot ar 60-70 grādus siltu ūdeni un ļaujot ievilkties apmēram 3 minūtes. Gatavajai tējai piemīt maiga garša un spēcīgs, izsmalcināts aromāts.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kurts Betge
| image         = Kurts Betge.png
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1888|2|25}}
| location      =
| deathdate     = 1963
| deathplace    =
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]], [[reklāma]]
| training      =
| movement      = [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālisms]]
| famous works  = Bankas ēka, Rīgā, Kaļķu ielā 11<br />Tautas nams (tagad [[LBAS]]) ēka, Rīgā, Bruņinieku ielā 29/31
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Divkāršais integrālis''' ir [[Noteiktais integrālis|noteiktā integrāļa]] vispārinājums, kad integrēšanas apgabals ''D'' ir plaknes apgabals, bet zemintegrāļa funkcija ir divu argumentu [[funkcija]] ''z = f(x, y).'' Divkāršo integrāli apzīmē ar simbolu <math>\iint\limits_{(D)} f(x,y)dS.</math><ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Augstākā matemātika |last=Volodko |first=Inta |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=2009 |isbn=978-9984-40649-7 |volume=II |location=Rīga |pages=123.—135}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Lycopsis longirostris.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = ''Lycopsis longirostris'', viena no [[Patagonijas somaiņi|Patagonijas somaiņu]] (''Sparassodonta'') sugām
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Metatheria
|    infraklase_lv = Apvienotā somaiņu infraklase
| iedalījums=
* †{{TaksoSaite|Alphadontia|Krīta perioda oposumi}}
* †{{TaksoSaite|Deltatheroida|Krīta perioda somaiņi}}
* †{{TaksoSaite|Asiadelphia|Āzijas oposumi}}
* †{{TaksoSaite|Sparassodonta|Patagonijas plēsīgie somaiņi}}
* {{TaksoSaite|Marsupialia|Somaiņi}}
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 89
 | lv  = Astoņdesmit deviņi
}}
'''89 (astoņdesmit deviņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[88 (skaitlis)|88]] un [[90 (skaitlis)|90]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit devītā diena ir [[30. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[29. marts]]).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Merlīna Otija
 |      vārds_orig = ''Merlene Ottey''
 |          attēls = Merlene Ottey - 2. Memoriał Kamili Skolimowskiej - Warszawa, 2011-09-20.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Merlīna Otija 2011. gadā (centrā)
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1960|5|10}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}/{{SLO}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|[[Olimpiskās spēles]]|0|3|6
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|3|4|7
}}
}}
'''Merlīna Džoisa Otija''' ({{val|en|Merlene Joyce Ottey}}; dzimusi {{dat|1960|5|10}}) ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēte]], kas startē sprinta distancēs. Profesionālās karjeras noslēgumā (kopš 2002. gada) pārstāv [[Slovēnija|Slovēniju]], kur arī pašlaik dzīvo.

sentences: '''Topoloģiska telpa''' ir [[matemātiska struktūra]], kurā iespējams formāli definēt tādus jēdzienus kā [[konverģence]], [[sakarīga telpa|sakarīgums]] un [[nepārtraukta funkcija|nepārtrauktība]]. Topoloģiskas telpas jēdziens caurvij gandrīz katru mūsdienu [[matemātika]]s nozari. It īpaši tās tiek pētītas matemātikas nozarē, ko sauc par [[topoloģija|topoloģiju]]. Topoloģiska telpa ir ļoti vispārīgs un abstrakts jēdziens — to apraksta tikai trīs [[aksioma]]s. Gandrīz visas matemātikā lietotās telpas, piemēram, [[Hilberta telpa]], ir topoloģiskas telpas speciāls gadījums.<ref>{{Atsauce | first1=Teodors | last1=Cīrulis | first2=Dace | last2=Cīrule | title=Funkcionālanalīze | url=http://rex.izm.gov.lv/liis/prog/macmat.nsf/10d216d8b8f0cb4dc22565820056266e/a68f70207b9ee0c6c2256af8003e248e!OpenDocument }}{{Novecojusi saite}}, liis.lv.</ref>

sentences:
<mapframe latitude="56.8673" longitude="24.2550" zoom="16" width="250" height="250" align="right" />
'''Vladimira Kudojara parks''' ir parks [[Rīga|Rīgā]], [[Dārziņi (Rīga)|Dārziņu]] apkaimē, kuru ierobežo [[Jāņogu iela (Rīga)|Jāņogu iela]] un [[Dārziņu 7. līnija]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences: '''Feska'''<ref>Baldunčiks J., Pokrotniece K. Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Jumava, 2005 177. lpp</ref> ([[grieķu valoda|grieķu]]: Φέσι, [[turku valoda|turku]]: ''Fes''), arī '''čečeja''' un '''tarbušs''' ([[arābu valoda|arābu]]: '''طربوش''') ir sarkana [[filcs|filca]] [[cepure]], kas līdzīga īsam [[konuss|konusam]]. Par feskas izcelsmes vietu uzskata [[Grieķija|Grieķiju]], un to 19. gadsimtā valkāja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] dažādu reliģiju un tautību iedzīvotāji. Pēc [[Osmaņu impērijas sadalīšana|impērijas sadalīšanas]] feskas popularitāte ievērojami mazinājusies. Cepures nosaukums cēlies no [[Fēsa]]s pilsētas ([[Maroka]]) nosaukuma.

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Tramplīnlēkšana
| attēls       = Vikersund skiflygingsbakke.jpg
| att_izm      =
| paraksts     =
| piktogramma  = Ski jumping pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]]
| citi_nos     =
| pirmais      = 1808. gadā Norvēģijā
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    = [[slēpes]]
| vieta        = [[Tramplīns]]
| olimpisks    = {{oss|Z=1924}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Tramplīnlēkšana''' ir [[sporta veidu saraksts|sporta veids]], kurā sportisti ar [[slēpes|slēpēm]] lec no tramplīna un par lēcienu tiek piešķirti punkti (sacensībās).

sentences: '''Vējš''' ir liela mēroga Zemes atmosfēras gāzu kustība jeb plūsma. Uz [[Zeme]]s vējš veido lielāko daļu [[gaiss|gaisa]] kustības, kas pārvietojas attiecībā pret Zemes virsmu ar [[ātrums|ātrumu]] vismaz 0,6 m/s. [[Kosmoss|Kosmosā]] galvenais gāzu un uzlādēto daļiņu virzītājs prom no [[Saule]]s ir tā saucamais [[Saules vējš]], kamēr planetārais vējš ir kādas planētas [[atmosfēra]]s neliels vieglu gāzu zudums kosmosā. Vējš parasti tiek klasificēts pēc to telpiskā mēroga, tā ātruma, tipa, spēka, kas izraisa to, reģiona, kuros tas notiek, un to ietekmes. Spēcīgākais novērotais vējš uz planētām mūsu [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] notiek uz [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] un [[Saturns (planēta)|Saturna]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bush dog.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Speothos
| ģints_lv =Krūmu suņi
| suga =Speothos venaticus
| suga_lv =Krūmu suns
| binomial =Speothos venaticus <small>([[Lund]], 1842)</small>
| kategorijas =nē
|izplatība=

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Marmora jūra
|attēls=Sea of Marmara map.png
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Turcija
 | relief = jā
 |latd = 40 |latm = 43 |lats =  |latNS = N
 |longd = 28 |longm = 13 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=11 472
|garums=282
|platums=80
|Max_dziļums=1355
|tilpums     = 4000
|sāļums      = 22
|temperatūra = 9—29
|valstis={{TUR}}
|pilsētas=[[Izmita]]<br />[[Stambula]]
}}
'''Marmora jūra''' ({{val|tr|Marmara Denizi}}) ir maza [[jūra]] starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Egejas jūra|Egejas jūru]]. Marmora jūra atdala [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]]. Ar Melno jūru savieno [[Bosfora jūras šaurums|Bosfors]], bet ar Egejas jūru — [[Dardaneļu jūras šaurums|Dardaneļi]].

sentences: '''Buldozers''' (no {{val|en|bulldozer}}) ir liela motorizēta zemes darbu mašīna uz [[traktors|traktora]] bāzes, kas parasti pārvietojas ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] un priekšpusē ir aprīkota ar metāla plāksni ("vērstuvi" vai "lāpstu"), lai stumtu uz priekšu dažādus materiālus: augsni, smiltis, sniegu, šķembas vai iežus būvniecības vai pārbūves darbu laikā. Vērstuve var būt paceļama, grozāma vai universāla, to vada ar trosēm vai [[hidrocilindrs|hidrocilindriem]].<ref name="LPE">{{LPE|2|181}}</ref> Reizēm aizmugurē var uzstādīt papildus aprīkojumu, piemēram, blīvu materiālu sasmalcināšanai. Vārds "buldozers" principā attiecas tikai uz traktoru, kas aprīkots ar buldozera vērstuvi. Dažreiz šo vārdu neprecīzi lieto citām zemes pārvietošanas iekārtām, piemēram, ekskavatoriem vai kāpurķēžu iekrāvējiem ar plašu priekšējo kausu. Ceļu uzturēšanas specializētā versija, bieži ar irdinātāju vai papildus vērstuvi, saucas arī "[[autogreiders]]" (no {{val|en|grader}} — "nolīdzinātājs").<ref name="LPE2">{{LPE|1|542}}</ref>

sentences: '''Maoisms''' ({{val|zh|毛主义}}) jeb oficiāli — '''Mao Dzeduna domas''' (毛泽东思想) ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] paveids, ko [[20. gadsimts|20. gadsimta]] piecdesmitajos un sešdesmitajos gados radīja [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] vadītājs [[Mao Dzeduns]], marksisma-ļeņinisma ideoloģiju pielāgojot [[Ķīna]]s apstākļiem. Maoisms ir Ķīnas Komunistiskajā partijās vadošā politiskā un militārā [[ideoloģija]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Simetrijas ass''' ir [[taisne]], kas sadala [[plakne]]s figūru divās daļās, kas ir viena otras [[spoguļattēls]] attiecībā pret šo taisni. Piemēram, jebkura taisne, kas iet caur [[Riņķis|riņķa]] centru, ir riņķa simetrijas ass.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Valik 169.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Diphasiastrum
| ģints_lv=Plakanstaipekņu ģints
| suga=Diphasiastrum tristachyum
| suga_lv=Trejvārpu plakanstaipeknis
| binomial =Diphasiastrum tristachyum
| kategorijas =nē
}}
'''Trejvārpu plakanstaipeknis''' ({{val-la|Diphasiastrum tristachyum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[plakanstaipekņu ģints|plakanstaipekņu ģintij]] (''Diphasiastrum'').

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Ičiro Midzuki
|Attēls = Ichiro_Mizuki_20070706_Japan_Expo_06.jpg
|Att_izm = 250 px
|Fons = solists
|Dzimis = 1948. gada 7. janvārī
|Vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]], vokāls
|Žanrs = [[anison]], [[popmūzika]], [[rokmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, komponists, dzejnieks, aktieris
|Gadi = [[1968]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Columbia Music Entertainment]]
[[First Smile Entertainment]]
[[Victor Entertainment]]
[[Sony Music Entertainment]]
|Darbojies_arī = [[JAM Project]] ([[2000. gads|2000]]-[[2002]])
|Mlapa = {{URL|http://www.mizuki-spirits.com}}
|         Dzimums = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences: '''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
; daudzas kultūras piedāvā peskoveģetāriešiem draudzīgu virtuvi]]
'''Peskoveģetārisms''' ir uzturs, kas ietver zivis un citus jūras produktus, bet ne citu dzīvnieku gaļu. Tie, kam ir peskoveģetāriešu vai pollotāristu uzturs, mēdz definēt "gaļu" kā [[Zīdītāji|zīdītājiem piederošus muskuļaudus]] un identificējas kā [[Veģetārisms|veģetārieši]]. Lielākā daļa peskoveģetāriešu ir ovolaktoveģetārieši, kas savai diētai pievieno zivis un jūras veltes, kuras nesatur citas gaļas. Tādas grupas kā veģetāriešu biedrība skaidro, ka uzturs, kas satur šādus pārtikas produktus, nav veģetārisms.<ref name="Vegsoc.org, fish">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|title=Vegetarians don't eat fish|publisher=Vegetarian Society|access-date=July 28, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180702064455/https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|archivedate={{dat|2018|07|02||bez}}}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #000000
| bg_color   = #FF0000
| nos     = ''RCD Mallorca''
| logo    =
| pilns   = ''Real Club Deportivo Mallorca, S.A.D.''
| pilsēta = {{Vieta|Spānija|Palma|2s=Palma (pilsēta)}}
| iesauka = ''Los Bermellones'' (spilgti sarkanie)
| dib     = 1916
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 5
| stad    = ''[[Estadi de Son Moix]]''
| ietilp  = 23 142
| prez    = {{flaga|ASV}} Endijs Kolbergs
| tren    = {{flaga|Spānija}} [[Visente Moreno]]
| līga    = [[Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija|Spānijas Pirmā divīzija]]
| sez     = [[2022.—2023. gada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas sezona|2022.—2023.]]
| poz     = 9. vieta
| pattern_la1 = _mallorca1920h
| pattern_b1 = _mallorca1920h
| pattern_ra1 = _mallorca1920h
| pattern_sh1 = _mallorca1920h
| pattern_so1 = _mallorca1920h
| leftarm1 = FF0000
| body1 = FF0000
| rightarm1 = FF0000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| pattern_la2 = _mallorca1920a
| pattern_b2 = _mallorca1920a
| pattern_ra2 = _mallorca1920a
| pattern_sh2 = _mallorca1920a
| pattern_so2 = _mallorca1920a
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la3 = _mallorca1920t
| pattern_b3 = _mallorca1920t
| pattern_ra3 = _mallorca1920t
| pattern_sh3 = _mallorca1920t
| pattern_so3 = _mallorca1920t
| leftarm3 = 000000
| body3 = 000000
| rightarm3 = 000000
| shorts3 = 000000
| socks3 = 000000
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 40
|lv = Četrdesmit
}}
'''40''' ('''četrdesmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[39 (skaitlis)|39]] un [[41 (skaitlis)|41]]. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 40 tiek pierakstīts šādi: XL. [[binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] četrdesmit ir 101000, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 50 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 28.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Andromeda|Andromeda}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Andromeda
| abbreviation = And
| name_latin = Andromeda
| RA = 1
| dec = +40
| areatotal = 722
| arearank = 19. vieta
| numbermainstars = 4, 18
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Sirrahs
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = ''Ross 248''
| stardistance = 10.32
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers = [[Andromedīdas]]
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
s]]
'''Gravitācijas viļņi''' ir šķērsviļņi, kurus saskaņā ar [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teoriju]] rada paātrinātā kustībā esoši masīvi ķermeņi vai to formas izmaiņa. Potenciāli gravitācijas viļņu avoti ir [[Pārnova|pārnovu]] sprādzieni, [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] vai [[melnais caurums|melno caurumu]] sadursmes. Gravitācijas viļņi [[vakuums|vakuumā]] izplatās ar [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Mijiedarbojoties ar ķermeņiem, tiem ir jāizraisa šo ķermeņu deformācija.

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
auļos savvaļā]]
Dažādos veidus, kā [[zirgs]] pārvietojas, sauc par '''zirga gaitām'''. Tās var būt gan dabiskas, gan [[cilvēks|cilvēku]] trenētas un attīstītas.<ref>Ensminger, M. E. Horses and Horsemanship 6th edition USA: Interstate Publishers 1990 {{ISBN|0-8134-2883-1}} p. 65-66</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hanss Hofmanis''' (''Hans Hofmann''; 1880. gada 21. martā [[Veisenburga]], [[Bavārija|Bavārijā]] - 1966. gada 17. februāris) ir vācu izcelsmes amerikāņu [[abstraktais ekspresionisms|abstraktā ekspresionisma]] [[gleznotājs]].

sentences: '''Subglaciālais ezers''' ('''zemledus ezers''') ir [[ezers]], kas ir pastāvīgi klāts ar [[ledus|ledu]]. Šādi ezeri atrodami zem [[ledājs|ledājiem]]. Šādu ezeru skaits visdrīzāk ir liels, taču ir grūti tos atklāt un pētīt. Lielākais zināmais subglaciālais ezers ir [[Vostokas ezers]] [[Antarktīda|Antarktīdā]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti
Republic of the Fiji Islands
फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' (Bīsties Dieva un godini Karalieni)
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' (Dievs svētī Fidži)
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ļaunuma pieskāriens
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Touch-of-Evil#tab=summary|title=Touch of Evil (1958) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|5|7}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|829 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 111 minūtes
| izdošana = 1958. gada februāris
| izplatītājs = * ''Universal-International''
| studija = * ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Touch of Evil''
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Dženeta Lī]]
* Orsons Velss
* [[Džozefs Kaleja]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Žaža Gabora]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Alberts Zagsmits]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = ''film noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Touch of Evil (1958 poster).jpg
| imdb =
}}'''"Ļaunuma pieskāriens"''' ({{Val|en|Touch of Evil}}) ir 1958. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido Orsons Velss, [[Čārltons Hestons]], [[Dženeta Lī]], [[Džozefs Kaleja]], [[Akims Tamirofs]], [[Marlēna Dītriha]] un [[Žaža Gabora]]. Filma ir balstīta uz [[Vits Mastersons|Vita Mastersona]] 1958. gada romāna ''Badge of Evil''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste|logo=NES_logo.svg|logo_izm=185px|attēls_izm=335px|attēls=NES-Console-Set.jpg|sakt={{Unbulleted list
| JP: 1983. gada 15. jūlijs (Famicom)
| NA: 1985. gada 18. oktobris
| Spānija: 1986. gada 1. septembris
}}
|razotajs=''[[Nintendo]]''
|izveidotājs=''[[Nintendo]]''
|kontrolieri=2 x NES kontrollera porti
|media=[[ROM kartridži]]
|pectecis=''[[Super Nintendo Entertainment System]]''
|priekstecis=''[[Game & Watch]]''
|pardotk=61.91 miljons
|aizsutk=''[[Super Mario Bros.]]'' (kastē ar konsoli), 40,24 miljoni
|paaudze=Trešā paaudze}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Jamhuri ya Kenya''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kenijas Republika
|            valsts_nosaukums = Kenya
|               karoga_attēls = Flag of Kenya.svg
|            karoga_nosaukums = Kenijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Alternate Coat of arms of Kenya.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kenijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "[[Harambee]]"{{nbsp|2}}([[svahili]])
"Pulcēsimies"
|                valsts_himna = [[Ee Mungu Nguvu Yetu]]
"Ak Dievs, visa Radītāj'!"
[[File:National anthem of Kenya, performed by the United States Navy Band.wav]]
|               kartes_attēls = Location_Kenya_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nairobi]]
|latd=1 |latm=16 |latNS=S |longd=36 |longm=48 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
[[svahili]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Prezidentālisms|prezidentāla]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kenijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Uhuru Keniata]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kenijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Viljams Ruto]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1963|12|12}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1964|12|12}}
|                 platība_km2 = 580,367
|               platība_rangs = 47.
|              procenti_ūdens = 2,3
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|          iedzīvotāju_skaits = 43 013 3411
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 31.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 59
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 140
|                     IKP_PPP = $48,33 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 76.
|          IKP_PPP_per_capita = $1 445
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 156.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.521
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 148.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kenijas šiliņš]]
|                valūtas_kods = KES
|                  laika_zona = [[Austrumāfikas laiks|EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = ''neievēro''
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.ke]]
|              tālsarunu_kods = 2542
|                    piezīme1 = Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
|                    piezīme2 = 005 no [[Tanzānija]]s un [[Uganda]]s.
|                iso_kods_num = 404
|              iso_kods_alfa2 = KE
|              iso_kods_alfa3 = KEN
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Zasulauks (nozīmju atdalīšana)|Zasulauks}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Zasulauks
|attels             =
|paraksts           = Dzirciema iela, [[2009. gads|2009]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,190 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 358 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22.]], [[35. autobusu maršruts (Rīga)|35.]], [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]], [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[2. tramvaju maršruts (Rīga)|2.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Dzelzceļš
|pasta_indekss      = LV-1046
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/zasulauks/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpuslaulības nedēļa
| attēls                   =  Hall Pass Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hall Pass''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Bendžamins Vaisbrens]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Dž. B. Rodžerss]]
* [[Marks Čarpentjers]]
| scenārija autors         =
* [[Pīts Džonss]]
* [[Kevins Barnets]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženna Fišere]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Aleksandra Dadario]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvens Meršants]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|25|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011|title=Hall Pass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623144633/https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hallpass.htm|title=Hall Pass|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpuslaulības nedēļa"''' ({{val|en|Hall Pass}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženna Fišere]], [[Ričards Dženkinss]], [[Aleksandra Dadario]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Stīvens Meršants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|25||bez}}.

sentences: {{Citas nozīmes|pilsētvietu Sēlijā|Altene (nozīmju atdalīšana)|Altene}}

sentences: '''Eritroblasts''' jeb '''proeritroblasts'''<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/> ir [[Eritrocīts|eritrocītu]] [[prekursors]]; agrāk visus eritrocītus ar kodolu dēvēja par eritroblastiem.<ref name="MDT"/> To diametrs ir 20—25 µm. Ir apaļš [[šūnas kodols|kodols]].<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Marjana Lipovšeka
|      Vārds_orig = ''Marjana Lipovšek''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|3}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Dienvidslāvija|Slovēnijas SR|Ļubļana|2s=Slovēnijas Sociālistiskā Republika|td=Slovēnija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[Operdziedātāja]]
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Marjana Lipovšeka''' ({{val|sl|Marjana Lipovšek}}; dzimusi {{dat|1946|12|3}}) ir [[Slovēņi|slovēņu]] [[operdziedātāja]] ([[mecosoprāns]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ |title=KS Marjana Lipovšek |accessdate=2020-03-31 |work= |publisher=Artists Management Zürich |date= |language=en |archive-date=2020-08-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200804222227/http://www.artistsman.com/en/artists/marjana-lipovek/ }}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Koncertzāle Lielais dzintars
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Liepaja Wielki Bursztyn 1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = Koncertzāle
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = [[€]] 38, 51 miljoni
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
* [[Liepājas Simfoniskais orķestris]]
* [[Emiļa Melngaiļa Liepājas Mūzikas skola|Liepājas Mūzikas skola]]
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
| address             = Radio iela 8
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 30 m
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 8
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    = 1320 (visas zāles kopā)
| elevator_count      =
| architect           = [[Folkers Gīnke]]
| architecture_firm   = ''Volker Giencke & Company''
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     = SIA Merks
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|http://lielaisdzintars.lv/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Koncertzāle "Lielais dzintars"''' ir koncertzāle [[Liepāja|Liepājā]], kas atrodas Vecliepājā, [[Radio iela (Liepāja)|Radio ielā 8]]. Koncertzāles tehniskais projekts tika apstiprināts 2012. gada janvārī, bet no 2013. gada vidus Jūras un Radio ielas krustojumā notika ēkas būvniecība<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/krievu-sala-rigas-pils-un-ekskluzivi-dzivokli-kas-uzbuvets-sogad.d?id=46878375&page=8|title=Dzintara koncertzāles|publisher=DELFI|date={{dat|2015|12|30||bez}}}}</ref>. Koncertzāle nodota ekspluatācijā 2015. gada 12. augustā un tās autors ir [[austrieši|austriešu]] arhitekts [[Folkers Gīnke]]. Ēkas kopējā platība ir 14 126 m², tā ir 30 metrus augsta un tajā ir 8 stāvi. Tajā darbojas trīs koncertzāles — Lielā zāle ar 1000 skatītāju vietām, Kamerzāle ar 200 vietām un Eksperimentālā skatuve ar 120 vietām, kuras papildina mākslas telpa ''Civita Nova'' ēkas 1.stāvā un spoguļu zāle 6.stāvā. Ēka ir mājvieta [[Liepājas Simfoniskais orķestris|Liepājas Simfoniskajam orķestrim]], kā arī [[Liepājas Mūzikas, mākslas un dizaina vidusskola]]i un mākslas galerijai.

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences: Šajā sarakstā ir uzskaitīti '''[[Paragvaja]]s prezidenti'''.

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Silybum marianum Prague 2011 3.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Īstais mārdadzis]] (''Silybum marianum'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Silybum
| ģints_lv = Mārdadži
| binomial = Silybum
| sinonīmi = * Mariacantha
* Mariana
}}'''Mārdadži''' ({{val|la|Silybum}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Indija|Indijā]], [[Mikronēzija (valsts)|Makronēzijā]] un [[Arābijas pussala|Arābijas pussalā]], kā arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Okeānija|Okeānijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kur tā ir ieviesusies un naturalizējusies.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331963-2|title=Silybum Adans. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = Front views of the Venus de Milo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Milosas Venera
 | artist = Aleksandrs no Antiohas
 | year   = 2. gs. p. m. ē.
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Parīze]]
 | museum = [[Luvra]]
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Koncertzāle ''Finlandia''
| native_name         = ''Finlandia-talo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Helsinki#Somija#Eiropa
| status              =
| image               = Helsinki_Finlandia_Haz.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| latd  = 60.175833 | latNS  = N
| longd = 24.933056 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1971. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Alvars Ālto]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Edvins Magnuss
| attēls              =Edvins Magnuss.png
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1919|07|13|N}}
| term_beigas         ={{dat||12|08|N}}
| premjers            =[[Kārlis Ulmanis]]
| priekštecis         =[[Eduards Strautnieks]]
| pēctecis            =[[Kārlis Pauļuks]]
| term_sākums2        ={{dat|1928|01|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat||11|30|N}}
| prezidents2         =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers2           =[[Pēteris Juraševskis]]
| priekštecis2        =[[Juris Pabērzs]]
| pēctecis2           =[[Baldvins Disterlo]]
| dzim_dati           ={{dat|1888|03|29}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Liepāja}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1974|9|9|1888|3|29}}
| mir_vieta           ={{vieta|Austrija|Vīne}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[advokāts]]
| alma_mater          =[[Maskavas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Edvins Magnuss''' ({{val-de|Edwin Magnus}}; {{dat|1888|03|29|N}} — {{dat|1974|09|09|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu advokāts un sabiedrisks darbinieks. Divas reizes — 1919. un 1928. gadā — ir bijis [[Latvijas tieslietu ministrs]]. [[Vācbaltiešu reformu partija]]s biedrs un ilggadējs priekšsēdētājs.

sentences: '''Holocēna kalendārs''' ir populārs nosaukums [[Holocēna ēra|Holocēna]] jeb [[Cilvēku ēra]]i — gadu numerācijas sistēma tuva gadu astronomiskajam pierakstam ({{val|en|Astronomical year numbering}}), vienīgi tai tiek pieskaitīti 10 000, izvietojot savu pirmo gadu kā Cilvēku ēras jeb cilvēces civilizācijas sākumu, vienkāršojot [[Holocēns|holocēna epohas]] (pēc [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]]) skaitīšanu. Tas vienkāršo [[Ģeoloģija|ģeoloģisko]], [[Arheoloģija|arheoloģisko]], [[dendrohronoloģija|dendrohronoloģisko]] un [[Vēsture|vēsturisko]] datēšanu. Pašreizējais [[gregoriāniskais kalendārs]] var tikt pārveidots ar vienkāršu vieninieka pievienošanu pirms tā. Piemēram, 2017. gads m.ē. atbilst 12017. holocēna gadam. Holocēna kalendāru pirmais piedāvāja [[Čezare Emiliani]]<ref>[http://www.readersadvice.com/mmeade/house/holocene.html The Holocene Calendar]</ref> [[1993. gads|1993. gadā]] (11993.g.e.).

sentences: '''Katlešu svīta''' ir [[augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] [[Sņežas horizonts|Sņežas horizonta]] [[stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas izplatīta valsts dienvidu un austrumu daļā (izņemot dienvidaustrumus). Dienvidu daļā tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, bet uz austrumiem [[Krievija]]s teritorijā izplatīta kā Sņežas horizonts. Katlešu svītas nogulumi Latvijā uzguļ uz izskalotu un vietām karsta procesam pakļauto [[Daugavas svīta]]s [[dolomīts|dolomītu]] virsmas.To pamatā ir novērojami [[konglomerāts (iezis)|konglomerāti]] un sīka ieskalota [[brekčija]], kas konstatēta [[Daugava]]s, [[Ogre (upe)|Ogres]] un [[Lielā Jugla|Juglas]] upju krastu atsegumos. [[Abava]]s, [[Venta]]s un [[Tebra]]s upju baseinos, kā arī Latvijas ziemeļaustrumos gar [[Gauja|Gauju]] un [[Vizla (upe)|Vizlas]] upīti pie [[Vidagas ciems|Vidagas]], Žākles un Sleguma izskalojuma virsmas pamatnē nomaina spēcīgam [[karsta process|karsta procesam]] pakļautās Daugavas svītas nogulumu virsmas, kas norāda uz [[sedimentācija]]s pārrāvumu. Vienīgi Latvijas pašos dienvidrietumos un Lietuvas teritorijā pāreja no Daugavas svītas uz Katlešu svītu ir diezgan pakāpeniska. Svītas augšējā robeža sakrīt ar reģionālu izskalojuma virsmu, kā arī stratigrāfisku un ģeogrāfisku nesaderību ar [[Ogres svīta]]s nogulumu apakšējo daļu, kas uzguļ Katlešu svītas nogulumiem (izņēmums ir [[Gulbenes ieplaka|Gulbenes]] un [[Mālpils ieplaka|Mālpils ieplaku]] zonas, kas pieguļ [[Rīgas-Pleskavas kāple]]i). Robeža starp Katlešu un Ogres svītām būtībā ir arī robeža starp vidusfrāna un augšfrāna nogulumiem, tādējādi Katlešu svīta atbilst vidusfrāna jūras [[regresija]]s fāzei. Svītas biezums ir 3-65 metri. Svītas nosaukumu ieteica ģeologs [[Viktors Grāvītis|V. Grāvītis]] no [[Katleši|Katlešu]] ciema Latvijas ziemeļaustrumos, kur [[Pededze]]s un [[Liepna (upe)|Liepnas]] krastos atsedzas svītas nogulumi. [[Stratotips|Stratotipiskie atsegum]]i ir Daugavas labajā krastā pie [[Lielvārdes pilsdrupas|Lielvārdes pilsdrupām]] un pilskalna, bet [[parastratotips|parastratotipi]] Ogres krastu atsegumos posmā no Trunču līdz Vectulku mājām, [[Liepna]]s urbumā (intervāls 51,0-74,1 m), kā arī [[Kupravas māla raktuves|Kupravas māla raktuvēs]].

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Sentkilda
''St Kilda, Hiort'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center|
{{Image label begin
| image = Scottish infobox template map.png
| width = 180px
| float=none}}
{{Image label|x=-7.0|y=-118.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Sentkildas atrašanās vieta Skotijā kartē
iezīmēta ar sarkanu punktu
|-
| width=40% | '''[[Platība]]''' || 854,6 [[hektārs|ha]]
|-
| '''[[Iedzīvotāji]]''' || neapdzīvota kopš [[1930]]. gada
|-
| '''[[Atrašanās vieta]]''' || {{GBR}}, [[Skotija]]
|-
| '''Augstākais punkts''' || 430 m
|}

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džuzepe Džakoza
|     vārds_orig = ''Giuseppe Giacosa''
|         attēls = Giacosa Giuseppe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1847
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Pjemonta]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[librets|libretists]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Džuzepe Džakoza''' ({{val|it|Giuseppe Giacosa}}, dzimis {{dat|1847|10|21}}, miris {{dat|1906|9|1}}) bija [[itāļi|itāļu]] [[dzejnieks]], [[dramaturgs]] un [[librets|libretists]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Karaliskā Shipholes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Koninklijke Luchthaven Schiphol ''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Amsterdam Schiphol Airport entrance.jpg
| paraksts2                  =
| IATA                       = AMS
| ICAO                       = EHAM
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
| elevation-f                = -11
| elevation-m                = −3
| latd = 52 | latm = 18 | lats = 29 | latNS = N
| longd=004 | longm= 45 | longs= 51 | longEW= E
| r1-number = 18R/36L ''Polderbaan''
| r1-length-m = 3800
| r1-surface = [[Asfaltbetons|Asfalts]]
| r2-number = 06/24 ''Kaagbaan''
| r2-length-m = 3500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 09/27 ''Buitenveldertbaan''
| r3-length-m = 3450
| r3-surface = Asfalts
| r4-number = 18L/36R ''Aalsmeerbaan''
| r4-length-m = 3400
| r4-surface = Asfalts
| r5-number = 18C/36C ''Zwanenburgbaan''
| r5-length-m = 3300
| r5-surface = Asfalts
| r6-number = 04/22 ''Oostbaan''
| r6-length-m = 2014
| r6-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 54 978 023
| lidojumu_skaits            =
}}
'''Karaliskā Shipholes lidosta''' ({{val|nl|Koninklijke Luchthaven Schiphol}}) ir starptautiska lidosta [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Atrodas 9 km uz dienvidrietumiem no [[Amsterdama]]s. Piektā noslogotākā lidosta Eiropā (pēc pasažieru skaita). Tai ir viens liels terminālis. [[KLM]] bāzeslidosta.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
{{infokaste+}}
'''Baltazars fon Kampenhauzens''' ({{val-de|Balthasar von Campenhausen}}; {{dat|1745|11|28|N}}, [[Ungurmuiža (muiža)|Ungurmuiža]] — {{dat|1800|06|12|N}}, [[Muhu sala]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes guberņa]]s civilgubernators. [[Krievijas Impērija]]s [[Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)|slepenpadomnieks]], senators un goda aizbildnis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Marfa
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Marfa courthouse.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Apgabala tiesas nams Marfā
| image =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map =
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1 = Štats
| subdivision_name1 = [[Teksasa]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name2 = Presidio
| established_title3 = Dibināta
| established_date3 =
| leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Dens Danleps
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2010
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 1981
| population_density_km2 =
| timezone=
| utc_offset= [[Universālais koordinētais laiks|UTC]] -6
|coordinates_display      = inline,title
|coordinates_type         = region:US_type:city
|latd = 30 |latm = 18 |lats = 43 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 1 |longs = 29 |longEW = W
| elevation_m = 1428
| website = }}
, Čivavas [[tuksnesis|tuksnesī]] ]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences: '''13. aprīlis''' ir gada 103. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (104. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 262 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Lietišķās zinātnes]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eduards fon Bergmanis
|              attēls = Eduards fon Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1852
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1900
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Dijarbakira]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{TUR}})
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Baku]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Books from the United States}}

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences:
[[File:Tower of Hanoi 4.gif|thumb|"Hanojas tornis"]]
 (lai atbrīvotos no gadījumiem, kad sanāk tā pati burtu virkne, bet, piemēram, O un O ir samainīti vietām)]]
'''Kombinatorika''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētītas [[galīga kopa|galīgas]] vai [[sanumurējama kopa|sanumurējamas]] [[diskrētā matemātika|diskrētas]] [[matemātiska struktūra|struktūras]], piemēram, kopas, [[grafs|grafi]], [[permutācija]]s un [[koks (grafu teorija)|koki]]. Tipiska kombinatorikas problēma ir noskaidrot, cik dažādu objektu, kas apmierina noteikta īpašības, var izveidot no dotās galīgas [[kopa]]s elementiem. Piemēram, cik daudz dažādu simbolu virkņu var iegūt, mainot vietām burtus vārdā "PASAKAS".<ref>Atbilde ir <math>\tfrac{7!}{2! \cdot 3!}</math> = 420, jo kopumā vārdā "PASAKAS" ir 7 burti, taču burti "S" un "A" parādās attiecīgi 2 un 3 reizes.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Grieķijā|pilsētu ASV|Olimpija (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Olimpija
 | native_name              = {{gree|Ολυμπία}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ancient Olympia, Greece2.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 38 | lats  = 16.8 | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 37 | longs =   48 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 544.9
 | elevation_m              = 63
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 13409
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | footnotes                =
}}
'''Olimpija''' ({{val|el|Ολυμπία}}, ''Olympía'') ir [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] pilsēta [[Elīda|Elīdā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name="lpe">{{LPE|7|305}}</ref> Olimpija bija [[reliģija]]s un [[māksla]]s centrs, tāpat tā pazīstama kā [[Zevs|Zeva]] kulta vieta,<ref name="lpe" /> te tika rīkotas arī Zevam veltītās [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiskās spēles]]. Pēc [[kristietība]]s ieviešanas Olimpija panīka.<ref name="lpe" /> 426. gadā m.ē. pilsēta tikusi nodedzināta.<ref name="lpe" />

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lapua katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Lapua_Cathedral_20180802.jpg
| image_size            =
| caption               = Lapua katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Lapua katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.966944
| longd                 = 23.005
| location              = {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā|Lapua}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kārlis Ludvigs Engels]] (''Carl Ludvig Engel'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1827. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Lapua katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q771584"
}
</mapframe>

sentences:
'''Kristalogrāfija''' ir zinātne par atomu izkārtojumu cietvielās, agrāk šī zinātne vairāk koncentrējās uz [[kristāls|kristālu]] zinātnisko izpēti. Sk. rakstu par [[kristalogrāfija|kristalogrāfiju]].
{{Commonscat|Crystallography}}

sentences:
<noinclude></noinclude><includeonly>
{| class="infobox" style="width: 315px; border-spacing: 2px; font-size: 88%; text-align: left;"
|-
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" | {{{conflict|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if:{{{partof|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; background: lightsteelblue;" {{!}} Daļa no: {{{partof|}}}
}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}
|-
| {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} |
{| class="infobox" width="100%" style="margin: 0; cellpadding: 0; padding: 0; border: 0;"
|-
! style="padding-right: 1em;" | Datums
| {{{date|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Vieta
| {{{place|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Iznākums
| {{{result|}}}
|-
{{#if:{{{casus|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}}
{{!}} {{{casus|}}}
}}
|-
{{#if:{{{territory|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Teritoriālas
izmaiņas
{{!}} {{{territory|}}}
}}
|}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Dalībnieki
}}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{combatant1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" |colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Komandieri
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{commander1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Spēki
}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{strength1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Zaudējumi
}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{casualties1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{combatant3|}}} | | {{#if:{{{casualties3|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}} | border-top: 1px dotted #aaa;}}" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{notes|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}}|colspan="3"|colspan="2"}} style="font-size:90%; border-top:1px solid #aaa;" {{!}} {{{notes|}}}
}}
|}</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences: '''Eduards Reinke''' ({{val|de|Eduard Reincke}}; 1875—1932) bija vācbaltiešu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. [[Ventspils]] [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]] (1911-1915), vācu okupācijas laikā Ventspils birģermeistars (1915-1918). Kopā ar vecāko brāli [[Maksis Reinke|Maksi Reinki]] (1865-1931) bija Ventspils kuģniecības (rēderejas) līdzīpašnieks.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Inda
| attēls            = Kalabagh-Punjab -Pakistan 01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Āzija#Indija#Pakistāna
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = [[Kailašs]]
| augštece          = Sengekabapha
| satekupes         =
| ieteka            = [[Arābijas jūra]]
| baseina_valstis   = {{AFG}}
{{IND}}
{{CHN}}
{{PAK}}
| tek_caur          = {{CHN}}
{{IND}}
{{PAK}}
| garums            = 3180
| iztekas_augstums  = 5300
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 5300
| caurtece          = 5533
| caurtece_vieta    = grīvā
| gada_notece       =
| baseins           = 1 120 000
| pietekas          = [[Satledža]]
| sāk_plat_d=31 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s= 55 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=81 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=46 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=23 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=67 | iet_gar_m=26 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
}}
'''Inda''' vai '''Sinda''' ({{val|sa|सिन्धु}}, ''Sindhu''; {{val|ur|سندھ}}, ''Sindh'') ir upe [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]], [[Indostāna]]s viena no divām galvenajām upēm.<ref>{{PZT|270}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
N,N-dimetilanilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = N,N-dimetilfenilamīns; DMA
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,19
|              blīvums = 956
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 194 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''N,N-dimetilanilīns''' (N,N-dimetilfenilamīns, C6H5N(CH3)2) pieder pie aromātiskajiem trešējiem [[amīni]]em, kam visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi pie [[slāpeklis|N]] atoma ir aizvietoti. Tīrs N,N-dimetilanilīns ir bezkrāsains šķidrums, bet tehniskais - iedzeltens vai brūngans. To [[nitrēšana|nitrējot]], var iegūt [[tetrils|tetrilu]] (N-metil-2,4,6,N-tetranitroanilīnu). Dimetilanilīnam var būt vairāki [[izomēri]], kam metilgrupas ir tieši [[benzols|benzola]] ciklā, piemēram, [[ksilidīns|ksilidīni]] - [[ksilols|ksilola]] aminoatvasinājumi (pavisam ir 6 ksilidīna izomēri).

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Berzaunes pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Bērzaunes pagasts}}

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Strenči}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Strenči
| tips                = stacija
| attēls              = Strenču stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Strenču stacijas ēka
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Stakeln
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = 1 malas, 1 salas
| sliežu_ceļi         = 4
| adrese              =
| latd  = 57 | latm  = 38 | lats  = 4 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 41 | longs = 58 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lugaži (stacija)|Lugaži]] (23 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (20 km)
 [[Seda (stacija)|Seda]] (3 km)
 [[Saule (stacija)|Saule]] (14 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 150
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}
'''Strenči''' ir dzelzceļa stacija [[Strenči|Strenču]] pilsētas ziemeļu nomalē. Strenču stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]. Stacijā nav biļešu kases.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Brachypelma edit.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brachypelma smithi|Meksikas tarantuls}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| bez nosaukuma =Invertebrata
| bez nosaukuma_lv =Bezmugurkaulnieki
| binomial =Invertebrata
}}
'''Bezmugurkaulnieki''' (''Invertebrata'') ir [[dzīvnieki]], kuriem nav [[mugurkauls|mugurkaula]]. Šai grupai pieder 95 % [[pasaule]]s dzīvnieku.<ref>Encarta Reference Library Home Premium 2005 DVD. Article - Invertebrate
</ref> Pie bezmugurkaulniekiem pieder [[plakantārpi]], [[vēži]], [[zirnekļi]], [[kukaiņi]], [[gliemji]] un citi dzīvnieki. Pretēji bezmugurkaulniekiem ir [[mugurkaulnieki]], pie kuriem savukārt pieder [[zivis]], [[abinieki]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Memoria''
| operators =
| attēls = Memoria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents =
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Elkins Diass]]
* [[Žanna Balibara]]
* [[Huans Pablo Urrego]]
* [[Daniels Himeness Kačo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Memoria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|15}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = * {{THA}}
* {{COL}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{MEX}}
* {{CHN}}
* {{TWN}}
* {{USA}}
* {{SUI}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|571 tūkstotis}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8399288/|title=Memoria (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Memoria''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] fantāzijas drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Elkins Diass]], [[Žanna Balibara]], [[Huans Pablo Urrego]] un [[Daniels Himeness Kačo]].

sentences:
{{Krāsas infokaste
| virsraksta_krāsa=white
| virsraksts=Purpursarkanā
| attēls=File:Color icon purple v2.svg
| hex=800080
| r=128|g=0|b=128
| c=0|m=100|y=0|k=50
| h=300|s=100|v=50
}}
'''Purpurkrāsa''', arī '''purpursarkanā krāsa''', ir divu spektra krāsu — sarkanās un zilās — savienojums. Pati purpurkrāsa nav spektra krāsa, tātad tai nav noteikts [[viļņa garums]]. Līdzīga [[violetā krāsa|violetai krāsai]], tomēr purpurkrāsa ir tuvāka [[sarkanā krāsa|sarkanai krāsai]].

sentences: '''Draudze''' ir kādai [[baznīca (celtne)|baznīcai]] un [[konfesija]]i piederošu cilvēku grupa, kas regulāri apmeklē [[dievkalpojums|dievkalpojumus]]. Draudzē ietilpst dažādu vecumu un dzimumu pārstāvji, ja vien šai konfesijai nav kādi ierobežojumu.

sentences:
{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters fon Engelharts
|     vārds_orig = ''Walter von Engelhardt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Trešais reihs]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = parku arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Gustavs fon Engelharts, māte - Helēna Amālija, dzimusi Etingene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Šķaudīšana''' jeb '''šķavas''' ir daļēji autonoms un konvulsīvs [[reflekss]], kurā [[deguna dobums|deguna dobuma]] gļotādas [[kairinājums|kairinājuma]] dēļ [[gaiss]] spēcīgā, īsā izelpā plūst caur degunu vai muti, parasti ar skaļu [[troksnis|troksni]]. Kairinājumu deguna dobumā parasti izraisa svešķermeņi, piemēram, [[putekļi]], [[alergēns|alergēni]] un [[mikroorganisms|mikroorganismi]]. Šķaudīšana ir arī [[simptoms]], kas var liecināt arī par [[slimība]]s sākumu,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | title= Škaudi un klepo pareizi! | publisher= LOR klīnika | accessdate= 2019. gada 17. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191217101004/https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | archivedate= 2019. gada 17. Decembris }}</ref> piemēram, par [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]]. Šķavu galvenais uzdevums ir izvadīt no deguna dobuma un mutes nevēlamos svešķermeņus, tāpēc nav vēlams šķaudīt citu cilvēku virzienā, kuri līdz ar to varētu inficēties.

sentences: VIKIPĒDIJA NEGARANTĒ APGALVOJUMU PATIESUMU

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Nošaks
| Photo                = Noszak.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Afganistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=36.431667 |latNS=N
| longd=71.828333 |longEW=E
| Augstums         = 7492
| Relatīvais_augstums  = 2024
| Atrašanās vieta  = {{AFG}}, {{PAK}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Hindukušs]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1960. gads
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lāna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lahn
| attēls            = Lahn bei Buchenau 1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lāna pie Buhenavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Zauerlande]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 8 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 7 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=42 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 245,6
| iztekas_augstums  = 602
| ietekas_augstums  = 61
| kritums           =
| caurtece          = 54
| gada_notece       =
| baseins           = 5 926
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences: {{Commonscat|Dead people by manner of death}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Tu Joujou
|     vārds_orig = 屠呦呦
|         attēls = Tu Youyou 5012-1-2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Republic of China.svg}} [[Ninbo]], [[Džedzjana]], [[Ķīnas Republika (1912—1949)|Ķīnas Republika]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Li Tindžao
|          bērni = divas meitas
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[farmakoloģija]]|[[tradicionālā ķīniešu medicīna]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Pekinas medicīnas institūts]] (1955)|[[Pekinas Ķīniešu medicīnas akadēmija]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = zināma kā pret [[malārija]]s preparāta [[artemizinīns|artemizinīna]] ieguvēja un tā izpētes veicēja
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2015)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Skaitļošanas matemātika'''<ref name="AkadTerm"/> jeb '''skaitļu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētīta virkne jautājumu dažādu [[aprēķini|aprēķinu]] veikšanai. Galvenā uzmanība tiek pievērsta [[algoritms|algoritmu]] izstrādāšanai tipisku matemātisku uzdevumu risināšanai. Tādēļ bieži tiek izmantoti skaitļu [[tuvinājums|tuvinājumi]]. Skaitļošanas matemātika ir ļoti nozīmīga [[datorzinātne|datorzinātnē]], kā arī daudzās [[dabas zinātne|dabas zinātnēs]].

sentences: '''Āzijas maksimums''' (Centrālāzijas anticiklons, Mongolijas anticiklons, Sibīrijas anticiklons) — augsta spiediena zona [[Āzija]]s vidienē gandrīz visā [[ziema]]s periodā. Vidējais [[atmosfēras spiediens]] šī anticiklona centrā janvārī ir 1030 [[Paskāls|hPa]], bet dažkārt tas sasniedz pat 1080 hPa. Āzijas maksimums ziemā atnes ļoti aukstu un sausu laiku un gaisa temperatūra ziemā bieži vien ir −30, −40 °C. Vasarā šeit ir zems atmosfēras spiediens. Pati zemākā gaisa temperatūra šajā apgabalā ir novērota [[Verhojanska|Verhojanskā]], 1885. gada 15. janvārī un tā bija −67,8 °C. Pats augstākais atmosfēras spiediens novērots Agatā, 1968. gada 31. decembrī un tas bija 1083,8 hPa.

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Albērvila
 | native_name              = ''Albertville''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Albertville depuis Pallud.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Blason ville Fr Albertville (Savoie).svg
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 45 | latm  = 40 | lats  = 36 | latNS  = N
 | longd =  6 | longm = 23 | longs = 36 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Savoja]]
 | area_total_km2           = 17.54
 | elevation_m              =
 | population_total         = 18480
 | population_as_of         = {{dat|2008|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Albērvila''' ({{val|fr|Albertville}}) ir komūna [[Savoja]]s departamentā, [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģionā, [[Francija|Francijā]].

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences: '''Eksperiments''' ({{val|la|experimentum}} — ‘mēģinājums’) ir pētījuma metode (darbību un novērojumu kopums), ar kuras palīdzību pierāda cēloņsakarības starp parādībām. Ar eksperimenta palīdzību pārbauda [[hipotēze]]s patiesumu vai nepatiesumu. Eksperiments ir [[empīrisms|empīriskās]] pieejas zināšanām stūrakmens. Eksperimenta priekšrocība pār citām pētniecības metodēm ir tā precizitāte — uzmanīgi kontrolējot notiekošo, pētnieks veic kādu noteiktu darbību un izmēra šīs darbības rezultātu. Eksperimentam ir jābūt atkārtojamam. Tas nozīmē, ka jebkuram citam pētniekam tādos pašos apstākļos būtu jāiegūst tāds pats vai ļoti līdzīgs rezultāts.

sentences: '''Arkādija''' ({{val|grc|Ἀρκαδία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] centrālajā daļā. Arkādija ir vienīgais vēsturiskais apgabals Peloponēsā, kuram nebija izejas pie jūras. Attiecīgi tam bija robeža ar visiem pārējiem Peloponēsas vēsturiskajiem apgabaliem. Rietumos Arkādija robežojās ar [[Elīda (vēsturiskais apgabals)|Elīdu]], ziemeļos ar [[Ahaja|Ahaju]], ziemeļaustrumos ar [[Korintija|Korintiju]], austrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]], dienvidaustrumos ar [[Kinurija|Kinuriju]], dienvidos ar [[Lakonija|Lakoniju]] un [[Mesēnija|Mesēniju]]. Mūsdienās Arkādija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]], [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Tripole (Grieķija)|Tripoli]].

sentences:
{{cita nozīme|sāļiem|ciemu|Silikāti (ciems)}}
'''Silikāti''' ({{val-la|silicis}} — 'krams') ir [[silīcijskābe]]s [[sāļi]], kuru [[anjons]] ir SiO44−. Tie veido lielāko daļu [[Zemes garoza]]s (apmēram 75%), kā arī Zemei līdzīgās [[citplanēta]]s, [[dabiskais pavadonis|dabiskos pavadoņus]] un [[asteroīds|asteroīdus]]. Dabā izplatītākie [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] ir [[laukšpats]], [[kaolīns]], [[muskorīts]], [[azbests]], [[talks]].

sentences: {{Wiktionary}}'''Subkultūra''' ir samērā patstāvīga garīgo un materiālo vērtību sistēma kādas [[kultūra]]s ietvaros, kas dažkārt izveidojusies kā pretnostatījums sabiedrības valdošajai kultūrai un ko vairākums uzskata par mazvērtīgāku vai par kaitīgu.<ref>Svešvārdu vārdnīca: Juris Baldunčiks, Kornēlija Pokrotniece. — Rīga: Apgāds „Jumava”, 2005.</ref> Šādas atšķirīgas sistēmas un grupas rodas noteiktas [[šķira|šķiriskās]], [[etnoss|etniskās]] un [[reliģija|reliģiskās]] piederības, kā arī [[dzīves vieta]]s ietekmes rezultātā.<ref>[http://www.dialogi.lv/article.php?id=2702&t=11&rub=0&lang=2 Dialogi.lv: Subkultūras jēdziena teorētiskās robežas. Ilva Skulte, Normunds Kozlovs. 20.09.2007 16:28.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''8. oktobris''' ir gada 281. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (282. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 84 dienas.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict = Hirosimas un Nagasaki bombardēšana
| partof =
| image =
| caption = Atombumbu sprādziena izraisīti sēnes mākoņi virs [[Hirosima]]s (pa kreisi) un [[Nagasaki]] (pa labi).
| date = 1945. gada 6. un 9. augusts
| place = {{flaga|Japāna}} [[Hirosima]] un [[Nagasaki]], [[Japāna]]
| coordinates =
| map_type =
| latitude =
| longitude =
| map_size =
| map_caption =
| map_label =
| territory =
| result = Apspriests; iespējams ietekmēja Japānas kapitulāciju
| status =
| combatant1 = {{plainlist|
*{{flagicon|United States|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
*''[[Manhetenas projekts]]:''
**{{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
**{{flag|Kanāda|1921}}}}
| combatant2 = {{flaga|Japāna|1870}} [[Japānas Impērija]]
| commander1 = {{flagicon|United States|1912}} [[Viljams Pērsons]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Pols Tibetss]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Roberts A. Luiss]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Čārlzs Svīnijs]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Frederiks Ešvorts]]
| commander2 = {{flagicon|Empire of Japan|army}} [[Shunroku Hata]]
| units1 =
| units2 =
| units3 =
| strength1 =
| strength2 =
| casualties1 = 1 brits, 7 nīderlandieši un 12 amerikāņu kara cietumnieki
| casualties2 = {{longitem|Hirosimā<ref name="rerf-deaths"/>:
* 20,000 karavīri gājuši bojā
* 70 000–126 000 civiliedzīvotāji gājuši bojā}}
{{longitem|Nagasaki<ref name="rerf-deaths"/>:
* 39 000–80 000 gājuši bojā
* Vismaz 150 karavīri gājuši bojā}}
{{longitem|Kopā bojā gājušie:
* 129 000–226 000}}
| notes =
}}
[[Japāna]]s pilsētu '''[[Hirosima]]s un [[Nagasaki]] bombardēšana''' notika [[1945]]. gada 6. un 9. augustā [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigu posmā. Abu pilsētu [[bombardēšana]] ir pašlaik vienīgais gadījums, kad karā tikuši izmantoti [[kodolieroči]].

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ainaži
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ainažu jūrskolas muzejs 2002-05-01.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Ainažu jūrskolas muzejs]]
 | image_flag               = Flag_of_Ainaži.png
 | flag_link                = Ainažu karogs
 | image_shield             = Ainazi COA.svg
 | shield_link              = Ainažu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd = 57| latm = 51| lats = 50| latNS =N
 | longd = 24| longm = 21| longs = 36| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1926]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Ainažu pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītāja
 | leader_name              = Ilona Jēkabsone
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|et|Heinaste}}
{{val|de|Hainasch}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ainaži}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4035
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.salacgriva.lv/lat/ainazi/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ainaži''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]], pie pašas [[Igaunija]]s robežas [[Baltijas jūra]]s [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu krastā. Robežojas ar [[Ainažu pagasts|Ainažu]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem un Igaunijas [[Pērnavas apriņķis|Pērnavas apriņķa]] [[Hēdemēstes pagasts|Hēdemēstes pagastu]]. Ainaži izvietojušies ap 4 km garā joslā starp jūras krastu un [[Autoceļš A1 (Latvija)|Rīgas—Tallinas šoseju]]. Atrodas {{nobr|116 km}} attālumā no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Saistīts teksts}}
'''Zvērināti notāri''' ir valsts amatpersonas, kas pastāv pie [[Apgabaltiesa|apgabaltiesām]] un sniedz iedzīvotājiem notariālos pakalpojumus kā neatkarīgi, neitrāli [[Fiziska persona|fizisko]] un [[Juridiska persona|juridisko personu]] civilo tiesību un likumisko interešu nodrošinātāji. Zvērināti notāri apliecina [[Dokuments|dokumenta]] vai [[Darījums|darījuma]] patiesumu, tam piešķirot publisku ticamību.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Pfau imponierend.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |     attēls2=Pavo cristatus -Tierpark Hagenbeck, Hamburg, Germany -female-8a (1).jpg
 |   att2_nosaukums=Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |    apakšdzimta = Phasianinae
 | apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
|   ģints=Pavo
|  ģints_lv=Pāvi
| suga=Pavo cristatus
| suga_lv=Indijas pāvs
|      binomial = Pavo cristatus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|  izplatība=

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Naits''' var būt:

sentences: '''Drupieži''', arī '''klastiskie''' jeb '''terigēnie ieži''' ir [[nogulumieži]], kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu [[Ieži|iežu]] un [[Minerāls|minerālu]] lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo [[karbonāti]] ([[kalcīts]], [[dolomīts]]), [[Krams|krama]] oksīdi ([[opāls]], [[kalcedons]], [[kvarcs]]), [[dzelzs oksīdi]] ([[limonīts]], [[getīts]] u.c.), [[Māls|māla]] minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas [[čaula]]s vai to fragmentus ([[Moluski|molusku]], [[Koraļļi|koraļļu]], [[krinoidejas|krinoideju]] u.c. [[Detrīts|detrītu]], [[Koks|koku]] stumbrus un zarus u.t.t.).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džefersons Peress
 |      vārds_orig = ''Jefferson Pérez''
 |          attēls = Jefferson-Perez.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džefersons Peress 2008. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ekvadora|Suensa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ECU}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Ekvadora}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|[[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|Atlanta 1996]]|[[Vieglatlētika 1996. gada olimpiskajās spēlēs - Vīriešiem, 20 km soļošana|20 km]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada olimpiskajās spēlēs - Vīriešiem, 20 km soļošana|20 km]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Parīze 2003]]|20 km}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|20 km}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|20 km}}
{{MedalSilver|[[1999. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Seviļa 1999]]|20 km}}
}}
'''Džefersons Leonardo Peress Kesada''' ({{val|es|Jefferson Leonardo Pérez Quezada}}; dzimis 1974. gada 1. jūlijā [[Suensa|Suensā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]]) ir bijušais Ekvadoras vieglatlēts — [[soļošana|soļotājs]], kurš parasti soļoja [[20 kilometru soļošana|20 kilometru distancē]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Andraniks Ozanjans
|     vārds_orig = Անդրանիկ Թորոսի Օզանյան
|         attēls = Andranik_hat.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Kalifornija]]
({{ASV}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[armēnis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[Ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1888 – 1927
|          valsts = [[Armēnija]]
|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Sasunas sacelšanās (1894)]], [[Pirmais Balkānu karš]], [[Pirmais pasaules karš]]
|     apbalvojumi =  Vladimira ordenis (ar šķēpiem; IV šķiras), Staņislava ordenis (II šķiras (ar šķēpiem)),
[[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] Svētā Jura krusts (III un IV šķiras),<ref>Гарибджанян Г. Б., Национальный герой Андраник, Ер., изд-во «Гителик», 1990, стр. 11</ref> [[Goda Leģiona ordenis]]<ref>Andranik of Armenia, by Aram Bakshian // History Today, Volume 43 Issue 4, April 1993, p. 50</ref>
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Fīrers''' ({{val|de|Führer}} — 'vadonis')  bija oficiāls valsts vadītāja tituls [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Tāpat vārdu "fīrers" izmantoja [[Sturmabteilung|SA]] un [[Schutzstaffel|SS]] dienesta pakāpju nosaukumus, piemēram, [[šturmfīrers]].

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Angolas lielieplaka
 |position=left
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 2|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Angolas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Angolas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidaustrumos. Izvietojusies starp [[Āfrika]]s kontinenta krastu austrumos, [[Gvinejas grēda|Gvinejas grēdu]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] rietumos un [[Vaļu grēda|Vaļu grēdu]] dienvidos. Veidojusies [[mezozojs|mezozojā]], ieliecoties [[okeāns|okeāna]] gultnei. Vidējais dziļums ap 4000—6000 metru, maksimālais — 6050 metru. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls. Lielieplakas rietumu malā [[Svētās Helēnas sala]].<ref>{{PZT|47}}</ref>

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
'''Blakusleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], ja to viena mala ir kopīga, bet divas pārējās malas ir savstarpēji pretēji [[Stars|stari]]. Blakusleņķu summa ir 180°.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Blakusleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Blakusleņķis ir divi leņķi, ja to viena mala ir kopīga '''(''OB'')''', bet divas pārējās malas '''''OA''''' un '''''OC''''' ir savstarpēji pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''AOB''''' un ∢'''''BOC''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''AOB''''' + ∢'''''BOC''''' = 180°.
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Eņģeļi ar netīrām sejām
| operators =
| attēls = AngelswithDirtyFaces.Theatricalposter.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Kertics]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Pets O'Braiens]]
* [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Enna Šeridena]]
* [[Džordžs Bānkrofts]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Angels with Dirty Faces''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1938|11|26}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Eņģeļi ar netīrām sejām"''' ({{Val|en|Angels with Dirty Faces}}) ir 1938. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Kertics]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Pets O'Braiens]], [[Hamfrijs Bogarts]], [[Enna Šeridena]] un [[Džordžs Bānkrofts]].

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta =Asiloidea
| virsdzimta_lv = Laupītājmušu virsdzimta
| dzimta =Apystomyiidae
| dzimta_r = Apystomyia elinguis
| ģints = Apystomyia
| ģints_r = Apystomyia elinguis
| suga = Apystomyia elinguis
| binomial= <small>(Melander, 1950)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Apystomyia elinguis''''' ir vienīgā [[mušveidīgie|mušveidīgo]] [[divspārņi|divspārņu]] dzimtas '''''Apystomyiidae''''' ''(Nagatomi & Liu, 1994)'' suga.<ref>[http://media.eol.org/pages/736796/overview EOL: Apystomyia elinguis]</ref> Nesenā pagātnē šī suga tika klasificēta [[Pūkmušu dzimta|pūkmušu dzimtā]] (''Bombyliidae''). Šī muša sastopama [[Meksika|Meksikā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štatā.<ref>[http://actazool.nhmus.hu/ac40_3.html Apystomyiidae, a new family of Asiloidea (Diptera)]</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Varšavas geto sacelšanās
| partof            = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un [[Holokausts|Holokausta]]
| image             = Stroop Report - Warsaw Ghetto Uprising BW.jpg
| alt               = A Jewish boy surrenders in Warsaw, from the Stroop Report to Heinrich Himmler from May 1943
| image_size        = 300px
| caption           = Ebreju sievietes un bērnus ''[[Schutzstaffel]]'' (SS) vienības piespiedu kārtā izveda no bunkura deportācijai uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas]] vai [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas]] [[koncentrācijas nometnes|koncentrācijas nometnēm]] (1943); [[Varšavas geto zēns|viena no ikoniskākajām Otrā pasaules kara bildēm]].
| date              = 1943. gada 19. aprīlis — 16. maijs
| place             = [[Varšavas geto]], [[Ģenerālgubernatūra]] (tagad [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|14|46|N|20|59|45|E|display=inline,title}}
| result            = Sacelšanās sakauta
* Izdzīvojušie ebreji tika deportēti uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas koncentrācijas nometni]] un [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas koncentrācijas nometni]]
| combatant1        = {{plainlist |
* '''{{flaga|Nazi Germany}}'''[[Trešais reihs]]
* [[Gestapo]], [[Trša reiha kārtības policija|Orpo]], [[Sicherheitsdienst|SD]], [[Waffen-SS]], [[Vērmahts]]
}}
| combatant2        = {{plainlist |
* '''[[Ebreju pretošanās kustība]]'''
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ebreju kaujas organizācija]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Ebreju militārā savienība]]<ref name="Apfelbaum2007">{{grāmatas atsauce|author=Marian Apfelbaum|title=Two Flags: Return to the Warsaw Ghetto|url=https://books.google.com/books?id=kPqlpOQRwhsC&pg=PA15|year=2007|publisher=Gefen Publishing House Ltd|isbn=978-965-229-356-5|page=15}}</ref>
}}
| commander1        = {{plainlist |
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Ferdinands fon Zammern-Frankenegs]]
(atcelts no komandēšanas)
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Jirgens Strūps]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SSPF Oberfīrers [[Arpads Vigands]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SIPO/SD komandieris Dr. [[Ludvigs Hāns]]
}}
| commander2        = {{plainlist |
* {{nowrap|{{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mordehajs Aņelevičs]]{{KIA}}}}
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ichāks Cukermans]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Civija Ļubetkina]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Maurīcijs Orzešs]] (sodīts ar nāvi)
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mareks Edelmans]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Pāvels Frenkjels]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Leons Rodals]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Dāvids Vdovinskis]]
}}
| strength1         = pēc ikdienas vidējā rādītāja ap 2 090, ieskaitot 821 Waffen-SS karavīrus
| strength2         = Apmēram 600 ŻOB un apmēram 400<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.rp.pl/artykul/122686.html |author=Maciej Kledzik |title=Zapomniani żołnierze ŻZW |work=Rzeczpospolita |date=18 April 2008 |language=pl |access-date=7 November 2012 |archive-date=28 April 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150428215807/http://www.rp.pl/artykul/122686.html |dead-url=yes }}</ref> ŻZW kaujinieku, pluss noteikts skaits poļu kaujinieki
| casualties1       = '''pēc vācu datiem:'''
17 nogalināti
93 ievainoti{{sfnp|Stroop|2009|pp=25–30}}
'''pēc pretošanās kustības datiem:'''
300 upuru<ref name=McDonough>McDonough, Frank: ''[https://books.google.com/books?id=U3O2DwAAQBAJ The Hitler Years, Volume 2: Disaster 1940–1945], p. 396</ref>
| casualties2       = 56 065 nogalināti/vai sagūstīti no kuriem apmēram 36 000 deportēti uz koncentrācijas nometnēm (pēc vācu datiem)
| notes             =
}}

sentences: '''Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɯ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[u]}}. Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[u]}} un saplacinot lūpas.

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences: '''Engelharti''' vai '''fon Enhelharti''' ({{val|de|von Engelhardt}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 15. gadsimta sākumā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]]. 1853.—1854. gadā Engelhartiem tika piešķirts mantojams baronu tituls.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bebrenes pagasts
| karte             = Bebrenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bebrenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bebrenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Bebrene
| platība           = 102,8
| iedzīvotāji       = 1059<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1059 / 102.8 round 1}}
| izveidots         = 1864
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Bewern
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Бевернская
| ref_krievu        =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Eragrostis minor kz1.JPG|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Eragrostis|ģints_lv=Eragrostes|suga=Eragrostis minor|suga_lv=Mazā eragroste|binomial=Eragrostis minor|sinonīmi=Eragrostis poaeoides <i>P.Beauv.</i>|autors=Host}}'''Mazā eragroste''' ({{val|la|Eragrostis minor}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā sastopama [[Mērenā josla|mērenā]] un [[Subtropu josla|subtropu klimata]] joslās [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļdaļā]], tostarp Latvijā, mazā eragroste ir rets, adventīvs (ievazāts) augs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus maximus holotips.jpg
| att_nosaukums = Branhiālā plātne (holotips).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus maximus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus maximus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''T. maximus'' [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]], kas tika atrasta atsegumā [[Halliste]]s upes krastā pie [[Karksi-Nuija]]s pilsētas, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Tartuosteus maximus'' nozīmē vislielākais (''maximus'') [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga bija izplatīta [[Igaunija]]s dienvidos, [[Arukilas svīta|arukilas]] un burtnieku svītās.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Pasterce
| attēls       = Johannisberg_(Hohe_Tauern)_2.jpg
| paraksts     =
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
| vietaskarte  = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      =
| vieta        = {{vieta|Austrija|Karintija|Augstais Tauerns}}
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=47 | plat_m=05| plat_s=08| plat_NS=N
| gar_d=12| gar_m=43| gar_s=24| gar_EW=E
| platība      = 18,5 (2006. gads)
| garums       = 8,3 (2006. gads)
| platums      =
| kritums      = 1353
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     = <!-- galvenās pietekas -->
| valstis      =
| salas        = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ineta Radēviča
 |          attēls = Ineta Radeviča Barcelona 2010.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts = Ineta Radēviča pēc uzvaras [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|7|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Baltezers|2s=Baltezers (Garkalnes novads)}}
 |          garums = {{mērv|cm=176}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/radevica-ineta-1092799/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718055242/http://www.london2012.com/athlete/radevica-ineta-1092799/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērv|kg=56}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Nebraska]]s Universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2000
 |        kar_beig = 2012
 |           klubs =
 |        treneris = {{flaga|Krievija}} [[Jevgeņijs Terovanesovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2004}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 2 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t = 3 ([[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t = 2 ([[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]], [[2007. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2007]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,92 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 14,12 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2012|6|27||bez}}
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — Tāllēkšana sievietēm|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā - Tāllēkšana sievietēm|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Eiropas čempionāts U-23]]}}
{{MedalBronze|[[2001. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Amsterdama 2001]]|Tāllēkšana}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Bidgošča 2003]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Ineta Radēviča''' (dzimusi {{dat|1981|7|13}} [[Krāslava|Krāslavā]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]], startējusi [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempione]] tāllēkšanā, kā arī [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011. gada Pasaules čempionāta]] sudraba medaļas ieguvēja. Trīs gadus pēc kārtas (2010—2012) tikusi atzīta par gada labāko Latvijas sportisti. Vairākus gadus pēc aktīvās sporta karjeras beigām viņas 2012. gada analīzēs tika konstatēts [[dopings]]<ref name=":0" /> un sportiste tika diskvalificēta, rezultāts anulēts.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Konstantīns Čerņenko
| vārds_orģ = ''Константин Устинович Черненко''
| attēls = Černěnko.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Konstantīns Čerņenko
| amats = [[PSKP CK ģenerālsekretārs]]
| term_sākums = {{dat|1984|02|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1985|03|10|N}}
| priekštecis = [[Jurijs Andropovs]]
| pēctecis = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1911|09|24}}|{{dat||9|11}}}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jeņisejas guberņa|td=Krievija}}
| mir_dati = {{mdv|1985|03|10|1911|09|24}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[PSKP]]
| dzīvesb = Faina Čerņenko <br />Anna Čerņenko
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts = Chernenko signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Hatsune Miku
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = Crypton Future Media
| released               = 2007. gada 31. augusts
| latest release version = Hatsune Miku NT (New Type)
| latest release date    = 2020. gada 27. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| engine                 =
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[macOS]]
| platform               =
| language = {{unbulleted list|Japāņu|Angļu|Ķīniešu}}
| status                 =
| genre                  = Vokālā sintezatora lietojumprogramma
| license                =
| repo                   =
| website                = {{url|https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/vocaloid/cv01_us}}
}}{{Nihongo|'''Hatsune Miku'''|初音ミク|lead=yes}} ir japāņu virtuāla dziedātāja, ko [[2007. gads|2007. gada]] [[31. augusts|31. augustā]] izveidoja Crypton Future Media. Viņas balss ir sintezēta, izmantojot dzīvās dziedātājas balss semplēšanas tehnoloģiju, uz [[Yamaha Corporation]] Vocaloid programmatūras balss banka. Balss ir veidota pēc japāņu balss aktrises Saki Fujitas. Miku personifikācija ir popularizēta kā virtuālais idols un ir uzstājusies virtuālajos koncertos kā animēta projekcija.<ref name="a1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/virtualsinger/cv01_us|title=About HATSUNE MIKU {{!}} CRYPTON FUTURE MEDIA|website=ec.crypton.co.jp|access-date=2023-10-16}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada novembrī,}}
'''Oligofrenopedagoģija''' ir [[defektoloģija]]s nozare, kuras mērķis ir pētīt un analizēt garīgi atpalikušo bērnu attīstības problēmas, gan psihiskās, gan fiziskās, kā arī rast koriģēšanas iespējas to risināšanai ar [[rehabilitācija]]s un sociālās adaptācijas palīdzību. Oligofrenopedagoģija pirmo reizi kā medicīnas nozare minēta [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā, kad tā bija noteikta par [[medicīna]]s un [[pedagoģija]]s virzienu. Pamatus šai nozarei 19. gadsimta vidū lika franču psihologs [[E. Segēns]], izveidojot mācību sistēmu izveidošanai garīgi stipri atpalikušu bērnu audzināšanai. Šo izveidoto mācību sistēmu viņš pamatoja ar fizioloģiskajām atziņām, izceļot maņu orgānu darbības nozīmi un attīstību.

sentences:
{{Coord|41|18|40|N|72|55|36|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Jeila Universitāte
|latin_name = Universitas Yalensis
|image_name = Yale University Shield 1.svg
|motto = ''Lux et veritas''
|established = {{dat|1701|10|9|N|bez}}
|type = Privāta
|calendar= Semestris
|endowment = {{ASV dolārs|23,9 miljardi}}<ref name="news.yale.edu">http://news.yale.edu/2014/09/24/investment-return-202-brings-yale-endowment-value-239-billion</ref>
|president = Pīters Salovejs<ref name=nhregister23rdPres>{{Ziņu atsauce | url=http://nhregister.com/articles/2013/07/01/news/new_haven/doc51d22565bfa00732291606.txt | title=Peter Salovey takes the helm as Yale’s 23rd president | work=New Haven Register | date=July 1, 2013 | accessdate=22 July 2013 | author=Shelton, Jim }}{{Novecojusi saite}}</ref>
|faculty = 4171<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |title=Yale "Factsheet" |website=Yale Office of Institutional Research |publisher=Yale University |date=Fall 2013 |accessdate=24 July 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140701134747/http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |archivedate={{dat|2014|07|01||bez}} }}</ref>
|students = 12 223
|undergrad = 5414
|postgrad = 6809
|location = {{vieta|ASV|Konektikuta|Ņūheivena}}
|former_names =''Collegiate School''
(1701—1718)
''Yale College''
(1718—1887)
|athletics =
|colors = Zila {{color box|#0F4D92}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.yale.edu/printer/identity/yaleblue.html |title=Yale University – Identity Guidelines |publisher=Yale.edu |accessdate=December 4, 2011}}</ref>
|nickname =
|mascot =
|affiliations    =
|website = {{URL|http://www.yale.edu/|Yale.edu}}
|logo =
}}
'''Jeila Universitāte'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi latviski rakstīt vārdu savienojumu: Jēlas Universitāte vai Jēla Universitāte (ASV) |year= 2010 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=12 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Par savu nosaukumu minētajai universitātei ir jāpateicas kādam Velsas tirgonim vārdā Elaihu Jeilam ''(Elihu Yale)'', kurš itin devīgi sponsorējis topošo augstskolu, turklāt šī uzvārda izruna patiešām ir [jeil]. Protams, ''Yale'' faktiski ir kļuvis par visa universitātes kompleksa nosaukumu un tādējādi arī par jaunvietvārdu, kas mazliet sarežģī dzimtes jautājumu. Taču ar ''Hārvardu'' un vēl dažu labu patiesībā ir gluži tāpat, tāpēc, paturot prātā šo un citas analoģijas, par visprecīzāko varētu atzīt universitātes nosaukuma variantu '''Jeila Universitāte'''.}}</ref> ({{val|en|Yale University}}) ir privāta [[universitāte]]. Tā atrodas [[Ņūheivena|Ņūheivenā]], [[Konektikuta|Konektikutas štatā]].

sentences: '''Dziedātājs''' jeb '''vokālists''' ({{val|la|vox}} — 'balss' un ''vocalis'' — 'skanošs') ir [[mūziķis]], kura mūzikas instruments ir viņa balss saites. Atkarībā no [[balss]] [[diapazona]] izšķir šādas balsis: [[soprāns]], [[mecosoprāns]], [[alts (balss)|alts]], [[tenors]], [[baritons]], [[Bass (balss)|bass]].

sentences: '''Nevienādība starp [[aritmētiskais vidējais|aritmētisko vidējo]] un [[ģeometriskais vidējais|ģeometrisko vidējo]]''' ir [[nevienādība]], kas apgalvo, ka nenegatīvu [[reāli skaitļi|reālu skaitļu]] <math>a_1, a_2, \dots, a_n</math> aritmētiskais vidējais vienmēr ir lielāks vai vienāds ar šo skaitļu ģeometrisko vidējo:

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Kanāda]]
[[Kategorija:Kanādas arhitektūra]]
[[Kategorija:Kanāda]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi, [[Stende (upe)|Stendes]] pieteku|Mellupīte|Mellupīte}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mellupīte
| attēls            = Bebru aizsprosts uz Mellupītes.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Bebru aizsprosts uz Mellupītes pie Iliņu ceļa
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Melluptīrelis]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Stende (upe)|Stende]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 4,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = ~4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Mellupīte'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97091 |title=Informācija par objektu: Mellupīte |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Stende (upe)|Stendes]] kreisā krasta pieteka [[Talsu novads|Talsu]] un [[Ventspils novads|Ventspils]] novados. Sākas no grāvju sistēmas [[Melluptīrelis|Melluptīrelī]] uz [[Puzes pagasts|Puzes]] un [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu]] pagastu robežas. Tek pa stipri pārpurvotu apvidu. Šķērso [[Mellupezers|Mellupezeru]]. Upes gultne visā garumā regulēta. Ar grāvjiem savienota ar [[Ezerstarpu ezers|Ezerstārpezeru]], [[Sūdezers (Ģibuļu pagasts)|Sūdezeru]] un caur tiem ar [[Spāre (upe)|Spāres]] upi.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 71
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lu
|             atommasa = 174,967
|   valences elektroni = [Xe]4f145d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Lutēcija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,27
|              blīvums = 9841
|  kušanas temperatūra = 1925 K (1652 °C)
| viršanas temperatūra = 3675 K (3402 °C)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius scrobiculatus T66.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. scrobiculatus
| suga_lv =Eglene
| binomial =Lactarius scrobiculatus
| kategorijas =nē
}}
'''Eglene''', arī '''dzeltenā krimilde'''<ref name="Balodis1974">A.Balodis, “''Rokasgrāmata sēņotājiem''”, Liesma, 1974., 27. lpp.</ref> (''Lactarius scrobiculatus'') ir Latvijā vidēji bieža liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences: '''Mikado'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ({{val|ja|帝}} vai 御門 — ‘diženi vārti’) ir senākais [[Japānas imperators|imperatora]] tituls [[Japāna|Japānā]], mūsdienās nomainīts ar ''[[tenno]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name =
| native_name_lang =
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related =
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences: '''Nova''' (no {{val|la|[stella] nova}} — 'jauna [zvaigzne]') ir [[zvaigzne]], kuras spožums eksplozijas rezultātā pēkšņi pieaug simtiem tūkstošu reižu un pēc tam pakāpeniski samazinās līdz sākotnējam spožumam. Pēc mūsdienu priekšstatiem, nova ir [[Fizikālā dubultzvaigzne|dubultzvaigzne]] ar tuvu esošiem sistēmas komponentiem, kurā notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] pārplūšana no dubultsistēmas parastās zvaigznes uz [[baltais punduris|balto punduri]], līdz tā masas spiediens pārsniedz kritisko robežu un tā apvalkā notiek [[Kodolsintēze|kodoltermisks sprādziens]]. Pašu balto punduri šis sprādziens maz ietekmē, jo tiek nomests tikai iegūtais ūdeņraža apvalks un process var atsākties no jauna, tādēļ novas, atšķirībā no [[pārnova|pārnovām]], var sprāgt daudzkārtīgi.<ref name="Plait">Philip Plait. ''Death from the Skies!'' ISBN 978-0670019977</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms fon Firkss
| attēls              =Frikss.png
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1933]]. gads
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1870|08|14}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|td=Lietuva}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|12|10|1870|08|14}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =ģeologs
| alma_mater          =[[Freiburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vilhelms Frīdrihs Kārlis fon Firkss''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Karl von Fircks}}; {{dat|1870|08|14|N|bez}} — {{dat|1933|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģeologs un politiķis. Bija [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē
| attēls                   = Zirneklpasaule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Into the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Bobs Persičeti]]
* [[Pīters Ramzijs]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Fils Lords]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Kristīne Šteinberga]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Rodnijs Rotmens
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Luna Lorēna Veleza]]
* [[Džons Mulanijs]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Līvs Šreibers]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = [[Sony Pictures Releasing]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|12|1|Losandželosa|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spider-man-spider-verse-2018|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animatedspider-man.htm|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei]]"
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē"''' ({{val|en|Spider-Man: Into the Spider-Verse}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[animācija]]s filma, kuras režisori ir [[Bobs Persičeti]], [[Pīters Ramzijs]] un [[Rodnijs Rotmens]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu [[Mailss Moraless|Mailsu Moralesu]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeiks Džonsons]], [[Heilija Steinfelda]], [[Maheršala Ali]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lilija Tomlina]], [[Luna Lorēna Veleza]], [[Džons Mulanijs]], [[Nikolass Keidžs]] un [[Līvs Šreibers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|1||bez}} Losandželosā. Kompānija ''[[Acme Film]]'' 2018. gada 14. decembrī izdeva filmu oriģinālvalodā ar latviešu un krievu subtitriem, kā arī dublējumu latviešu un krievu valodās. Filma pieejama gan 2D, gan 3D formātā.

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
'''Iekšmērs''' ir [[Mērinstruments|mērlīdzeklis]] urbuma diametra mērīšanai. Tas var būt urbuma diametra kontroles līdzeklis, ar kuru nenosaka reālo izmēru, bet, izmantojot fiksētu caurejošo un necaurejošo izmēru, nosaka atbilstību noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]], šim mērķim iekšmēru izmanto līdzās [[Robežkalibrs|robežkalibra tapai]] lielu diametru urbumiem. Mikrometriskais iekšmērs jeb cauruļveida iekšējais [[Mikrometrs (mērinstruments)|mikrometrs]] ir mikrometrisks mērinstruments, kura mērījumu precizitāte ir tāda pati kā mikrometram. Atšķirībā no iekšējā mikrometra, mērījumos ar trubveida iekšējo mikrometru tiek ievērots [[Abes princips]]. Teleskopiskais jeb indikatora iekšmērs tiek izmantots kopā ar [[Mērgalva|mērgalvu]] jeb indikatoru, noskaidrojot urbuma diametra novirzi no uzdotā nominālizmēra (Abes princips netiek ievērots). <gallery widths="240" heights="150">
Attēls:Nutromer1.JPG|alt=|Mikrometriskais iekšmērs
Attēls:TelescopicGauges155-905.jpg|alt=|Teleskopiskie iekšmēri
Attēls:Mahr MarCator 810 A dial indicator.png|alt=|Apaļskalas mērgalva
</gallery>{{Tehnoloģija-aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]

sentences: '''Garenbāze''' ir attālums starp [[Transports|transportlīdzekļa]] priekšējo un aizmugurējo riteņu asīm. Garenbāze var būt dažāda abās [[Automobilis|automobiļa]] pusēs (piemēram, [[Renault 16]]<ref>[http://renault16.com/techniek6_en.htm Technical description Renault 16 TS 1968] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110715172421/http://renault16.com/techniek6_en.htm# |date={{dat|2011|07|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>), kas automobiļa gaitas kvalitāti nemēdz pasliktināt.<ref>[http://publ.lib.ru/ARCHIVES/R/RAYMPEL%27_Yornsen/_Raympel%27_Y..html Раймпель, Й. Шасси автомобиля. Fahrwerktechnik.] — Москва: Машиностроение, 1983. — Т. I. , 278. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Mamil'''''<ref name="BBC News - 14 August 2010 - Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)">{{cite news|url=http://www.bbc.co.uk/news/magazine-10965608|title=Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)|last=[[Dominic Casciani]]|date=14 August 2010|work=[[BBC News]]|publisher=[[British Broadcasting Corporation]]|accessdate=14 December 2013}}</ref> jeb '''''MAMIL'''''<ref name="SMH - 2 September 2012 - Middle Aged Men In Lycra">{{cite news|url=http://www.smh.com.au/sport/cycling/blogs/cycling-tips/middle-aged-men-in-lycra-20100902-14oa6.html|title=Middle Aged Men In Lycra|last=Wallace|first=Wade|date=2 September 2012|work=[[The Sydney Morning Herald]]|publisher=[[Fairfax Media]]|accessdate=14 December 2013}}</ref> ir [[akronīms]] angļu valodā ar nozīmi "pusmūža vīrietis likrā" ({{val|en|middle-aged man in lycra}}).<ref name="Collins English Dictionary - Mamil">{{cite web|url=http://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mamil|title=Mamil|work=[[Collins English Dictionary#CollinsDictionary.com|Collins English Dictionary]]|publisher=[[HarperCollins]]|accessdate=14 December 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141111214757/http://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mamil|archivedate={{dat|2014|11|11||bez}}}}</ref> Terminu izmanto, lai aprakstītu pusmūža [[vīrietis|vīrieti]], kurš savam vaļaspriekam brauc ar dārgu [[sacensību velosipēds|sacensību velosipēdu]]<ref name="BBC News - 14 August 2010 - Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)"/>, valkājot profesionāla izskata cieši pieguļošu [[velokrekls|velokreklu]] un [[velošorti|velošortus]].<ref name="SMH - 2 September 2012 - Middle Aged Men In Lycra"/>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēlpils pagasts
| karte             = Sēlpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Sēlija (ciems)|Sēlija]]
| platība           = 121,7
| iedzīvotāji       = 1026<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1026 / 121.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Spīrss Brūss
|     vārds_orig = ''William Speirs Bruce''
|         attēls = WilliamBruce.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Londona]], {{ENG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1921
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Edinburga]], {{SCO}}
}}
'''Viljams Spīrss Brūss''' ({{val|en|William Speirs Bruce}}, dzimis {{dat|1867|8|1}} [[Londona|Londonā]], miris {{dat|1921|10|28}} [[Edinburga|Edinburgā]]) bija [[Skotija|skotu]] dabaszinātnieks, [[polārpētnieks]] un [[okeanogrāfs]]. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo [[meteostacija|meteostaciju]] [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|Alfreda Hičkoka filmu|neiroloģiskiem traucējumiem (latīņu: ''vertigo'')|reibonis}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = ''Vertigo''
|    oriģinālnos =
|         attēls = Vertigomovie restoration.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Kima Novāka]]
* [[Bārbara Bel Gedsa]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* {{small|(oriģinālais)}}
* ''[[Universal Pictures]]''
* {{small|(pašlaik)}}
|       izdošana = {{Filmas datums|1958|5|9}}
|         ilgums = 128 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|2,479 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}} {{small|(ASV)}}<ref>{{grāmatas atsauce |editor1-last=Block|editor1-first=Alex Ben|editor2-last=Wilson|editor2-first=Lucy Autrey|year=2010|title=George Lucas's Blockbusting: A Decade-By-Decade Survey of Timeless Movies Including Untold Secrets of Their Financial and Cultural Success|publisher=[[HarperCollins]]|isbn=9780061778896|page=400}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''''Vertigo''''' ir 1958. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma balstīta uz 1954. gada romānu ''D'entre les morts''.

sentences:
'''Grafa''' vai '''Grāfa''' var būt:
* [[Soņa Grafa]] — vācu izcelsmes ASV šahiste;
* [[Štefija Grāfa]] — vācu tenisiste.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences: '''Celibāts''' ({{val|la|caelibatus}}, no ''caelebs'' — neprecējies) ir vairākās [[Reliģija|reliģijās]] ([[Kristietība|kristietībā]], [[Joga|jogā]], [[Budisms|budismā]] u.c.) sastopama klerikāļu dzīve bezlaulībā un atturēšanās no [[Sekss|seksuāliem sakariem]], lai nekas sadzīvē nenovērstu no [[Garīdzniecība|garīdznieka]] vienīgā dzīves uzdevuma: kalpošanas [[Dievs|Dievam]]. Kristietībā dažās [[Konfesija|konfesijās]] tas ir obligāts priekšnoteikums konkrētām hierarhijas pakāpēm, bet citās tikai rekomendējama izvēle.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Arenaria interpres (habitus).jpg
|    att_nosaukums = [[Akmeņtārtiņš]] (''Arenaria interpres'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Arenaria
|         ģints_lv = Akmeņtārtiņi
|         binomial = Arenaria <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācijas dzimšana
| operators =
| attēls = Birth of a Nation theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = * Deivids Vorks Grifits
* Harijs Eitkens
| scenārijs = * Deivids Vorks Grifits
* Frenks E. Vudss
| aktieri = * [[Liliana Giša]]
* [[Meja Mārša]]
* [[Henrijs Volthāls]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Džordžs Sigmans]]
* [[Volters Longs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Birth of a Nation''
| studija = ''David W. Griffith Corp.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Epoch Producing Co.''
| izdošana = {{Filmas datums|1915|2|8}}
| ilgums = 193 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|50–100 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācijas dzimšana"''' ({{Val|en|The Birth of a Nation}}), oriģināli saukta '''''The Clansman''''',<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/1946/04/04/archives/thomas-dixon-dies-wrote-clansman-book-was-basis-for-birth-of-a.html|title=THOMAS DIXON DIES; WROTE 'CLANSMAN'; Book Was Basis for 'Birth of a Nation,' Provocative Film-- Supported Ku Klux Klan HE HAD HELD PULPIT HERE Also Was Lawyer, Lecturer --'White Supremacy' Was Subject of His Novels|work=The New York Times|access-date=2023-02-23|date=1946-04-04|last=Times|first=The New York|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref> ir 1915. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] episka drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Diksons jaunākais|Tomasa Diksona jaunākā]] 1905. gada romānu un lugu ''The Clansman''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Stefansons''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Bukulti]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bukulti]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences: '''Giberelīni''' ir [[augu hormoni]], kas regulē augšanu un ietekmē dažādus bioloģiskos attīstības procesus, tai skaitā stumbra un lapu augšanu garumā, dīgtspēju, pārtrauc sēklu, pumpuru, sīpolu un bumbuļu miera periodu, veicina ziedēšanu, ietekmē gēnu ekspresiju un enzīmu sintēzi, lapu un augļu novecošanu.<ref name=Gibberllins>Gibberellins: A Short History, pieejams http://www.plant-hormones.info {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081223095909/http://www.plant-hormones.info/ |date={{dat|2008|12|23||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306005613/http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brendls''' var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences: '''Armēņu kvartāls''' ({{val|ar|حارة الأرمن}}, ''Harat al-Arman''; {{val|he|הרובע הארמני}}, ''Ha-Rova ha-Armeni''; {{val|hy|Հայոց թաղ}})<ref>{{ziņu atsauce|last1=Deyirmenjian|first1=Sevan|title=Քանի մը դրուագ Երուսաղէմէն Սուրբ Յակոբի հովանիին ներքոյ|url=http://old1.hayernaysor.am/1367833312|work=[[Jamanak]]|date=6 May 2013|location=Istambul|language=hy|quote=...պաշտօնապէս իսկ կոչուելով «Հայոց թաղ» անունով:|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160328180959/http://old1.hayernaysor.am/1367833312|archivedate=28 March 2016}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Երուսաղէմահայը (The Jerusalemite)|url=http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|website=armenische-kirche.ch|publisher=Diocese of the Armenian Apostolic Church in the German Switzerland|location=Zürich|language=hy|quote=Իսկ հայոց թաղի բնակիչները...|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160325164934/http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|archivedate=25 March 2016|access-date=11 November 2015}}</ref> ir viena no [[Jeruzaleme]]s [[vecpilsēta (Jeruzaleme)|vecpilsētas]] četrām daļām. Tā atrodas vecpilsētas dienvidrietumu stūrī, un nokļūt tajā var caur [[Ciānas vārti]]em un [[Jaffas vārti]]em. Kvartāla platība ir {{nobr|0,126 km²}} (126 [[dunams|dunami]]), kas ir 14% no kopējās vecpilsētas platības. 2007. gadā iedzīvotāju skaits tajā bija 2424 (6,55% no vecpilsētas iedzīvotājiem). Abos kritērijos tas ir pielīdzināms [[ebreju kvartāls (Jeruzaleme)|ebreju kvartālam]]. Armēņu kvartāls no Kristīgā kvartāla ir atdalīts ar Dāvida ielu, bet no Ebreju kvartāla pa Šabada ielu.

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences: '''Korintija''' ({{val|grc|Κορινθία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] ziemeļaustrumu daļā. Rietumos Korintija robežojās ar [[Ahaja|Ahaju]] un [[Arkādija (Grieķija)|Arkādiju]], ziemeļaustrumos ar [[Megarīda|Megarīdu]], dienvidos un dienvidaustrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]]. Ziemeļrietumos to apskalo [[Korintas līcis]], bet ziemeļaustrumos [[Saroniks]]. Mūsdienās Korintija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija]]s, [[Korintijas nome|Korintijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Korinta|Korintu]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 8
|lv = Astoņi
}}
'''8''' ('''astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[7 (skaitlis)|7]] un [[9 (skaitlis)|9]].

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences:
{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          =
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    =
| successor      =
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      =
| length         =
| width          =
| height         =
| weight         =
| fuel_capacity  =
| electric_range =
| related        =
| designer       =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = White-throated Magpie Jay.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Calocitta
 |      ģints_lv = Žagatsīļi
 |          suga = Calocitta formosa
 |       suga_lv = Baltrīkles žagatsīlis
 |      binomial = Calocitta formosa <small>([[Swainson]], 1827)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
piecdaļīgā drīksna un [[Putekšņlapa|putekšņlapas]]]]
'''Drīksna''' ir zieda [[Auglenīca|auglenīcas]] augšējā daļa, kas uztver [[Putekšņi|ziedputekšņus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dr%C4%ABksna:1|title=drīksna {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-28}}</ref> Drīksnas forma var ievērojami atšķirties, atkarībā no auga [[Suga|sugas]] — var sastāvēt no vairākām daivām, pēc formas atgādināt [[Nagla|nagliņas]] galvu, var būt smailas, utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Families of the Monocotyledons: Structure, Evolution, and Taxonomy|url=https://books.google.ca/books?id=8YLuCAAAQBAJ&pg=PA11#v=onepage&q&f=false|publisher=Springer Science & Business Media|date=2012-12-06|isbn=978-3-642-61663-1|first=R. M. T.|last=Dahlgren|first2=H. T.|last2=Clifford|first3=P. F.|last3=Yeo|pages=11}}</ref> Tās ir pielāgotas, lai dažādos veidos notvertu un noturētu ziedputekšņus, tostarp matiņos vai ielokos; drīksnas bieži vien ir lipīgas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Penguin dictionary of botany|url=https://www.worldcat.org/oclc/59157375|publisher=Penguin|date=1984|location=Harmondsworth|isbn=0-14-051126-1|oclc=59157375}}</ref> Ja uz drīksnas nonāk ziedputekšņi, augs tiek [[Apputeksnēšana|apputeksnēts]]; apputeksnēšanās var notikt dažādos veidos — ar vēja palīdzību (anemofilija), ar [[Kukaiņi|kukaiņiem]] vai citiem dzīvniekiem (entomofilija vai ornitofilija), vai retos gadījumos ar ūdeņiem (hidrofilija).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Anatomy of Flowering Plants: An Introduction to Structure and Development|url=https://books.google.lv/books?id=cSO8HOKyabgC&redir_esc=y|publisher=Cambridge University Press|date=2007-03-15|isbn=978-1-139-45948-8|first=Paula J.|last=Rudall}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maksa par bailēm
| operators =
| attēls = SalairedelapeurR350.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Īvs Montāns]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Folko Lulli]]
* [[Pēters van Eiks]]
* [[Vera Kluzo]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Le Salaire de la peur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinédis''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|4|22}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Maksa par bailēm"''' ({{Val|fr|Le Salaire de la peur}}) ir 1953. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Īvs Montāns]], [[Šarls Vanels]], [[Folko Lulli]], [[Pēters van Eiks]] un [[Vera Kluzo]]. Filma balstīta uz [[Žoržs Arno|Žorža Arno]] tāda paša nosaukuma 1950. gada romānu.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Agave salmiana var. ferox|attēls=Aloe ferox - Kew 2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Asparagales|rinda_lv=Spargeļu rinda|dzimta=Asparagaceae|dzimta_lv=Sparģeļu dzimta|apakšdzimta=Agavoideae|apakšdzimta_lv=Agavju apakšdzimta|ģints=Agave|ģints_lv=Agaves|kategorijas=nē|suga_lv=Briesmīgā agave|suga=Agave salmiana var. ferox}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences: {{Commonscat|Political scientists by country}}

sentences: '''Nezāles''' ir [[Augi|augu]] sugas, kas pret cilvēka gribu ieviešas apstādītajās platībās.<ref name="LPE">{{LPE|7|...}}</ref> Nezāles var būt arī citas šķirnes vai sugas [[kultūraugi]] sējumā, meža stādījumā vai dārzā. Nezāles konkurē ar kultūraugu par barības vielām, gaismu, mitrumu un citiem augšanas apstākļiem. Tā kā vienādos ekoloģiskos apstākļos tīruma [[Lakstaugs|lakstaugu]] (kultūraugu + nezāļu) kopējā [[masa]] ir konstants lielums, tad nezāļu masai palielinoties, samazinās kultūraugu masa un raža. Daudzas nezāles ir arī [[Fitopatoloģija|kultūraugu slimību un kaitēkļu starpnieki]]. Tās var nodarīt ievērojamus zaudējumus [[lauksaimniecība]]i.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Anafilakse''' jeb '''anafilaktiskais šoks''' ir nopietna [[alerģiska reakcija]] ar ātru attīstīšanos un letālu iznākumu bez ātras palīdzības.<ref name="Sampson.etal2005"/><ref name="Tintinalli2010"/> Anafilakse izpaužas ar vairākiem simptomiem [[Nieze|niezošiem]] [[izsitumi]]em, [[Kakls|kakla]] [[Tūska|pietūkumu]] un [[Hipotensija|hipotensiju]] (zemu asinsspiedienu). Parasti anafilaksi izraisa kukaiņu kodiens, uzturs un ārstnieciski līdzekļi.

sentences: {{Commonscat|Buildings in Kosovo|Celtnes un būves Šveicē}}

sentences: '''14. marts''' ir gada 73. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (74. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 292 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Niuiešu valoda''' (niuiešu: ''ko e vagahau Niuē'') ir [[polinēziešu valoda]], kas pieder malajiešu-polinēziešu apakšgrupai. Tā ir cieši saistīta ar [[Tongiešu valoda|tongiešu]] valodu. Tā ir tuva arī citām polinēziešu valodām, piemēram: [[Samoāņu valoda|samoāņu]], [[Maoru valoda|maoru]] un [[Havajiešu valoda|havajiešu]] valodām.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jūlija Nescjarenka
 |      vārds_orig = ''Юлія Несцярэнка''
 |          attēls = Belarus stamp no. 579 - Yulia Nestsiarenka.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|6|15}}
 |         dz_viet = [[Bresta (Baltkrievija)|Bresta]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BLR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 173 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 60 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc =
 |         kar_sāk = 1997
 |        kar_beig = 2017
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = * 1 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
* 2 ([[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jūlija Nescjarenka''' ({{val|be|Юлія Несцярэнка}}, dzimusi {{dat|1979|6|15}}) ir baltkrievu [[vieglatlēte]], sprintere.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Maxim Maschinengewehr 1910.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = PM 1910
|valsts             = {{flaga|Krievijas Impērija}} Krievijas Impērija , {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = ložmetējs
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =  250 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''PM 1910''' ir [[Krievija|Krievijā]] pēc britu [[Maksim (ložmetējs)|Maksima ložmetēja]] parauga ražots 7,62×54 mm [[ložmetējs]], kuru [[Krievijas impērija]]s armija un [[Sarkanā armija]] plaši pielietoja Pirmajā un Otrajā Pasaules karā. Ložmetēju sāka ražot 1910. gadā. PM1910 tika lietots atklāti uzbrūkošu ienaidnieka grupu un uguns punktu iznīcināšanai attālumā līdz 1 kilometram.

sentences:
{{Delta 4 - 2 (5m)}}
'''Delta 4 - 2 (5m)''' ir [[nesējraķete]]s [[Delta 4]] otrā [[raķešpakāpe|pakāpe]] 5 m versijā. Tā ir gandrīz identiska [[Delta II]] otrajai pakāpei, tikai degvielas tvertnes ir ar lielāku diametru (5 m). Pakāpe ir apgādāta ar [[Pratt & Whitney]] [[RL-10B-2]] [[raķešdzinējs|dzinēju]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludoviko di Vartema
|     vārds_orig = ''Ludovico di Varthema''
|         attēls = Varthema ttp.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ludoviko di Vartema savas grāmatas titullapā
|     dz_dat_alt = ap 1470
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Boloņa]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 1517
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Davila''' var būt:
* [[Karloss Davila]] (''Carlos Dávila''; 1971) —  Nikaragvas šahists;
* [[Pedro Arjass Davila]] (''Pedro Arias Dávila''; 1468—1531) —  spāņu konkistadors un koloniju dibinātājs Amerikā.

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Ronalds Rūels Tolkīns
|     vārds_orig = ''John Ronald Reuel Tolkien''
|         attēls = J. R. R. Tolkien, ca. 1925.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džons Ronalds Rūels Tolkīns 1925. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Blumfonteina, [[Oranžas Brīvvalsts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = Bornmuta, [[Dorseta]]
|   dzīves_vieta = [[Apvienotā Karaliste|Anglija]]
|      pilsonība = {{karogs|Apvienotā Karaliste}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = Artūrs un Meibela Tolkīni
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edīte Tolkīna (''Edith Tolkien'')
|          bērni = Džons, Maikls, [[Kristofers Tolkīns|Kristofers]] un Priscilla
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Oksfordas Universitāte]]s professors
|rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantāzijas literatūra]]
|         temati = Ziemeļeiropas mitoloģija, kristīgās vērtības
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]",
"[[Gredzenu pavēlnieks]]"
"[[Silmariljons]]"
|    ietekmējies = [[Viljams Moriss]], [[Edvards Vaiks Smits]], [[Henrijs Hagards]], [[Semuels Krokets]], [[Džordžs Makdonalds]], [[ģermāņi|ģermāņu]], [[ķelti|ķeltu]] literatūra, mitoloģija
|     ietekmējis = [[Ursula Le Gvina]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
satur šķidru [[Etanols|etanolu]] un gaisu, tā ir aiztaisīta ar [[Korķis|korķi]]. Sildot etanolu, mēģenē palielinās etanola [[tvaiks|tvaika]] spiediens, līdz korķis izsprāgst]]
'''Spiediens''' ir perpendikulārs [[spēks]], kas iedarbojas uz virsmas [[laukums|laukuma]] vienību. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] spiedienu mēra [[ņūtons|ņūtonos]] uz kvadrātmetru jeb [[paskāls|paskālos]]. 1 Pa = 1N/m2. Parasti spiedienu mēra arī [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfērās]], kas ir apmēram [[Zemes atmosfēra]]s spiediens jūras līmenī, kura vērtība ir 101325 Pa. Plaši lieto arī citas spiediena mērvienības.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ūdens garša
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Udens-garsa-plakats.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Matīss Kaža]]
 |  producents = Matīss Kaža
 |   scenārijs = Matīss Kaža
 |     aktieri =
* [[Iveta Pole]]
* [[Vilis Daudziņš]]
* [[Andris Keišs]]
* [[Gerds Lapoška]]
* [[Alise Danovska]]
 |      mūzika = [[Kaspars Kurdeko]]<ref>{{ziņu atsauce |title=Kļūda kā mākslas darba sastāvdaļa. Matīsa Kažas komēdijas «Ūdens garša» tapšanas aizkulises |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/kluda-ka-makslas-darba-sastavdala-matisa-kazas-komedijas-udens-garsa-tapsanas-aizkulises.a452374/ |accessdate={{dat|2022|7|16||bez}} |publisher=[[lsm.lv]] |date={{dat|2022|4|16||bez}}}}</ref>
 |   operators = [[Aleksandrs Grebņevs]]
 | mākslinieks = [[Krišjānis Elviks]]
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fenixfilm]]''
* ''[[Deep Sea Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Baltic Content Media]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|4|7|[[Forum Cinemas|Kino Citadele]]}}
 |      ilgums = 107 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ūdens garša"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s [[komēdijdrāma]]s filma. Filmas režisors, scenārists un producents ir [[Matīss Kaža]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Iveta Pole]], [[Vilis Daudziņš]], [[Andris Keišs]], [[Gerds Lapoška]] un [[Alise Danovska]]. Filmas sižets ir par žurnālisti Katrīnu, kas pēta noslēpumainu organizāciju, kuru vada plašu popularitāti ieguvušais Meistars, kur cilvēki sevi attīra ar īpaši strukturēta [[ūdens]] spēku.

sentences: '''Kopīgais visums''' vai '''kopīgā pasaule''' ir vairāku darbu kopums, kurā vairāki rakstnieki (vai mākslinieki) neatkarīgi viens no otra veido atsevišķus darbus, kas iekļaujas kopējā sižeta līnijā, tēlos vai šī projekta pasaulē. Parasti kopīgais visums ir raksturīgs [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] žanram.<ref name="Nielsen1995">{{grāmatas atsauce|last=Nielsen|first=Jakob|title=Multimedia and Hypertext: The Internet and Beyond|url=https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|accessdate=5 August 2015|year=1995|publisher=Morgan Kaufmann|isbn=978-0-12-518408-3|pages=120–|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180324122455/https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|archivedate=March 24, 2018}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Diktators"
 | oriģinālnos = ''The Dictator''
 |      attēls = The Dictator Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija]]
 |    režisors = [[Lerijs Čārlzs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Bens Kingslijs]]
 |      mūzika = [[Erans Barons Koens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''Four By Two Films''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2012|5|16|ASV|2012|5|18|Latvija}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Dictator (2012) |url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-dictator-q29sbgvjdglvbjpwwc00mzaymda |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date={{dat|2012|5|4||bez}}}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|65–100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=The Dictator |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2958001665/ |website=[[Box Office Mojo]]}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |last1=Masters |first1=Kim |title=‘Battleship’ Fallout: Lessons From a Box Office Sinking (Analysis) |url=https://www.hollywoodreporter.com/news/general-news/battleship-universal-box-office-taylor-kitsch-327972/ |publisher=[[The Hollywood Reporter]] |date={{dat|2012|5|23||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|179,4 miljoni}}<ref name="BOM"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Diktators"''' ({{val|en|The Dictator}}) ir 2012. gada Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Lerijs Čārlzs]]. Galveno lomu filmā atveido [[Saša Barons Koens]], viņš arī ir viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Citas lomas atveido [[Anna Ferisa]] (Zoja) un [[Bens Kingslijs]] (tēvocis Tamirs). Filmas pirmizrāde ASV notika 2012. gada 16. maijā, bet Latvijā to sāka rādīt 2012. gada 18. maijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Diktators |url=https://www.forumcinemas.lv/event/299773/title/diktators/ |website=[[Forum Cinemas]]}}</ref>

sentences:
{{Coord|52|45|57|N|13|15|51|E|region:DE_type:landmark|display=title}}
{{Location map start |Germany |width=250 |float=right}}
{{Location map marker |Germany|lat=52.765833|long=13.264167|position = bottom |label=Zaksenhauzenes<br />koncentrācijas nometne}}
{{Location map end |Germany |caption=Koncentrācijas nometnes atrašanās vieta}}

sentences:
{{jāuzlabo|jāiztulko angliskie termini; jāizlabo vikisaites}}
'''Pseidonimitāte''' ir atvasināta no vārda [[pseidonīms]], kas nozīmē 'izdomāts vārds', slēptas identitātes stāvoklis. Pseidonīms identificē tā ''turētāju'', kas var būt viena vai vairākas personas, un piemīt, bet neatklāj savus īstos vārdus (t.i., juridiskās identitātes).<ref>[[Timothy C. May|May, Timothy C.]] (1991). [http://www.activism.net/cypherpunk/crypto-anarchy.html The Crypto Anarchist Manifesto].</ref> Lielākā daļa pseidonīmu lietotāju lieto pseidonīmus, lai paliktu anonīmi, bet anonimitāti ir grūti sasniegt, un bieži vien ir saistīta ar juridiskas dabas jautājumiem.<ref>du Pont, George F. (2001) [http://www.mttlr.org/volseven/du%20pont.html The Criminalization of True Anonymity in Cyberspace] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060221051610/http://www.mttlr.org/volseven/du%20pont.html |date={{dat|2006|02|21||bez}} }} 7 Mich. Telecomm. Tech. L. Rev.</ref> Reālai anonimitātei nepieciešama atgiezeniskās saites neesamība (angļu val. — ''unlinkability''), piemēram, kad uzbrucēja veiktā pārbaude par pseidonīma turētāju nesniedz nekādu jaunu informāciju par pseidonīma turētāja patieso vārdu.<ref>Post, David G. (1996). [http://www.cli.org/DPost/paper8.htm Pooling Intellectual Capital: Thoughts on Anonymity, Pseudoanonymity, and Limited Liability in Cyberspace] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070927154935/http://www.cli.org/DPost/paper8.htm |date={{dat|2007|09|27||bez}} }}. ''University of Chicago Legal Forum.''</ref>

sentences: '''Hāgemeisteri''' ({{val|de|von Hagemeister}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 17. gadsimtā no [[Zviedru Pomerānija]]s ieceļojusi [[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemē]] un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1742]]. gadā Hāgemeisteru dzimtu ierakstīja [[Vidzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Brīgaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Brigach
| attēls            = Donaueschingen_Brigach_4320.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Brigaha Donauešingenē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Santgeorgena [[Švarcvalde|Švarcvaldē]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=06 | sāk_plat_s=24 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=51 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=08 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
| garums            = 40,2
| iztekas_augstums  = 925
| ietekas_augstums  = 672
| kritums           =
| caurtece          = 3,37
| gada_notece       =
| baseins           = 195
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008063}}
'''2018. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 25. martā. Tā bija 80. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 11. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
|         text_color = #FFFFFF
|           dibināts = 1967
|              klubs = Cincinnati Bengals
|               logo =Cincinnati Bengals logo.svg
|           logo_izm =
|  klubs nos pilnais =
|       klubs nos lv = Sinsinati "''Bengals''"
|       sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
|            pilsēta = {{Vieta|ASV|Ohaio (štats)|Sinsinati}}
|               līga = [[Nacionālā Futbola līga]]
|         konference = Amerikas futbola konference
|         menedžeris = Maiks Brauns
|           bg_color = #FB4F14
|    beidza_pastāvēt =
|           darbojās =
|           stadions = ''Paul Brown Stadium''
|            laukums =
|              halle =
|              arēna =
|          ietilpība = 65 515
|             krāsas = melna, oranža, balta<br />{{Color box|black}} {{Color box|#FB4F14}} {{Color box|white}}
|          īpašnieks = Maiks Brauns
|         prezidents = Maiks Brauns
|           divīzija = Ziemeļu divīzija
| galvenais_treneris = Zeks Teilors
|             dates3 = <!------ čempiontituli ------->
|              līga1 = [[Superkauss|NFL]]
|             mediji =
|         sadarbojas =
|        pašr_sezona =
|              sport = <!------ Franšīzes vēsture ------->
|              name1 =
|             dates1 =
|              name2 =
|             dates2 =
|              name3 =
|          kapteinis =
|     kapteiņa palīgi =
|            uzvaras1 = 0
|               līga2 =
|            uzvaras2 =
|               līga3 =
|            uzvaras3 =
|               līga4 =
|            uzvaras4 =
|               līga5 =
|            uzvaras5 =
|  konferences tituli = 3
|    divīzijas tituli = 10
}}
'''Sinsinati "Bengals"''' ({{val|en|Cincinnati Bengals}}) ir profesionāls [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1967. gadā. "Bengals" spēlē [[Nacionālā futbola līga]]s (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Paul Brown Stadium'' stadionā. Klubs ir trīs reizes piedalījies [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā, tomēr visas reizes tas ir piekāpies.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences: '''Latvijas Centrālās padomes memorands''' ir vēsturisks dokuments, ko [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā 1944. gada 17. martā pieņēma [[Latvijas Centrālā padome]] (LCP) un parakstīja 188 Latvijas politiskie un kultūras darbinieki (dokumentā ierakstīts arī 189. — E. Morica — uzvārds, bet viņa paraksta nav). Memorands deklarēja nepieciešamību nekavējoties atjaunot [[Latvijas Republika]]s faktisko suverenitāti un izveidot [[Latvijas Ministru kabinets|Latvijas valdību]]. Šī dokumentārā liecība ir nozīmīgs piemērs latviešu pretošanās kustības darbībai Otrā pasaules kara laikā.

sentences:
2010. gadā ar Ford Focus RS WRC 09]]
'''Autorallijs''' (ikdienā saukts vienkārši - '''rallijs''') ir [[autosports|autosporta]] disciplīna, kurā ekipāžas trasē dodas atsevišķi. Autorallija sacensības pārsvarā notiek pa koplietošanas ceļiem un tās sastāv no ceļa sacensībām un papildsacensībām. Sacensību dalībnieki sacenšas ar automobiļiem, autorallija ekipāža sastāv no diviem sportistiem. Rallija sacensības notiek gan ar speciāli sagatavotām automašīnām, gan ar sērijveida automobiļiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Albānija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Albānija]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Tevantepekas zemesšaurums
| attēls       = Mining and Scientific Press - March 28 1885 - Interoceanic Ship Railway (206).png
| paraksts     = Projektētais kuģu starpokeānu dzelzceļš (1885. gada zīmējums)
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika#Meksika
| reljefa_karte= jā
| label        = Tevantepekas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Centrālamerika]]
| atdala       = [[Meksikas līcis]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=17| plat_m=12| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=44| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 216
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Tevantepekas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Tehuantepec}}) ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Meksikas līcis|Meksikas līci]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Tiek uzskatīts par [[Centrālamerika]]s ziemeļu robežu.<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Meksika]]s [[Oahaka]]s un [[Verakrusa (štats)|Verakrusas]] štatos. Šaurākajā vietā starp [[kampečes līcis|Kampečes]] un [[Tevantepekas līcis|Tevantepekas]] līčiem zemesšaurums ir 192 līdz {{nobr|216 km}} plats. Zemesšauruma augstākais punkts ir 224 m vjl [[Čivelas pāreja|Čivelas pārejā]], kam no austrumiem piekļaujas [[Čjapasas Sjerramadre]]s, bet no rietumiem — [[Oahakas Sjerramadre]]s kalnu grēdas. Šauruma ziemeļu daļā plaša [[džungļi]]em klāta [[zemiene]], dienvidu daļā — šaurs piekrastes līdzenums, kam piekļaujas lagūnas.

sentences:
'' terminālis]]
'''Pavadoņtelefons''' ir [[mobilais telefons]], kas sakaru nodrošināšanai tieši izmanto [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņus]]. Pavadoņtelefonus izmanto vietās, kur nav nodrošināts zemes mobilo tālruņu pārklājums.

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jūrmalā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jūrmala]]

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgie rietumi
| attēls                   = Wild wild west poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wild Wild West''
| žanrs                    = asa sižeta filma, vesterns, komēdija
| režisors                 = [[Barijs Zonnenfelds]]
| producents               =
* [[Džons Pīterss]]
* Barijs Zonnenfelds
| scenārija autors         =
* [[S. S. Vilsons]]
* [[Brents Medoks]]
* [[Džefrijs Praiss]]
* [[Pīters S. Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Kenets Brana]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Teds Levains]]
| mūzika                   = [[Elmers Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Peters Entertainment]]''
* ''[[Sonnenfeld-Josephson Worldwide Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|6|28|Losandželosa|1999|6|30|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-wild-west-1999|title=Wild Wild West|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403171157/http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-wild-west-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|170 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wildwildwest.htm|title=Wild Wild West (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|222,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgie rietumi"''' ({{val|en|Wild Wild West}}) ir 1999. gada asa sižeta vesterns, kas balstīts uz 20. gadsimta 60. gadu tāda paša nosaukuma televīzijas seriālu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Barijs Zonnenfelds]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Kevins Klains]], [[Kenets Brana]], [[Salma Hajeka]] un [[Teds Levains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|6|28||bez}} Losandželosā.

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences:
{{Citas nozīmes|1250. gada krustnešu karagājienu uz Zemgali|Karagājieni uz Zemgali|Karagājieni uz Zemgali}}
s karte XIII. gs. vidū. Zobenbrāļu karagājiens bija vērsts pret zemgaļu zemēm uz dienvidiem no [[Rīga]]s.]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Aiviekste (nozīmju atdalīšana)|Aiviekste}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aiviekste
|attēls=Aiviekste pie iztekas no Lubānas ezera 2002-05-04 - panoramio.jpg
|paraksts=Aiviekste pie iztekas no [[Lubāns|Lubāna]]
|garums=114
|kritums=26,9
|baseins=9160
|gada_notece=1,81
|izteka=[[Lubāns]]
|ieteka=[[Daugava]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pededze]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte = Latvija
| reljefs = jā
}}
'''Aiviekste''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], pēc baseina lielākā [[Daugava]]s pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala [[Vidzeme|Vidzemi]] no [[Latgale]]s, kaut arī vēsturiski [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa]]s robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Sukuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas Nora un Aina
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Augusts Sukuts''' (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. [[LSPR]] Valsts kontroles komisārs (1919).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Astrida Lindgrēna
|         vārds_orig = ''Astrid Lindgren''
|             attēls = Lindgren 1960.jpg
|         att_izmērs = 255px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 14
|           dz_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Vimmerbī}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2002
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Bērnu daiļliteratūras autore
| rakstīšanas valoda = [[Zviedru valoda|Zviedru]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Astrida Anna Emīlija Lindgrēna''' ({{val|sv|Astrid Anna Emilia Lindgren}}; dzimusi '''Ēriksone''' (''Ericsson'') {{dat|1907|11|14}} [[Vimmerbī]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; mirusi {{dat|2002|1|28}} [[Stokholma|Stokholmā]], Zviedrijā) bija zviedru [[rakstniece]], rakstīja bērnu daiļliteratūru. Viņa ir 25. visu laiku visvairāk valodās tulkoto darbu autore,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://databases.unesco.org/xtrans/stat/xTransStat.a?VL1=A&top=50&lg=0 |title=UNESCO's statistics on whole Index Translationum database |access-date={{dat|2010|10|29||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|28||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/65ne0yshZ?url=http://www.unesco.org/xtrans/bsstatlist.aspx }}</ref> A. Lindgrēnas darbi ir tikuši pārdoti aptuveni 145 miljonos kopiju visā pasaulē.<ref>[http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 FAQ at Astrid Lindgren official site] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100811001155/http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 |date={{dat|2010|08|11||bez}} }} (in Swedish)</ref> Viņas slavenākie darbi ir "[[Karlsons, kas dzīvo uz jumta]]" (''Karlsson på taket''), "[[Pepija Garzeķe]]" (''Pippi Långstrump''), "[[Mio, manu Mio]]" (''Mio, min Mio''), "[[Brāļi Lauvassirdis]]" (''Bröderna Lejonhjärta''), "[[Ronja — laupītāja meita]]" (''Ronja rövardotter''). Daudzās no viņas grāmatām ir attēlotas viņas ģimenes un bērnības atmiņas un ainavas. Pirms kļūšanas par rakstnieci viņa nodarbojās ar žurnālistiku.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Liepāja|Liepājā]].

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
| title     = Brawl Stars
| image     =
| alt       =
| caption   =
| developer = [[Supercell]]
| publisher = [[Supercell]]
| platforms = [[iOS]], [[Android]]
| released  =
* Beta - 2017. gada 14. jūnijs
* Visā pasaulē - 2018. gada 12. decembris
| genre     = [[Daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]
| modes     = [[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
'''''Brawl Stars''''' ir [[daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]<ref name="vb1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/2018/12/12/supercells-brawl-stars-launches-on-ios-and-android/|title=Supercell's Brawl Stars launches on iOS and Android|last=Minotti|first=Mike|website=VentureBeat|access-date=2020-03-17|date=2018-12-12|language=en-US}}</ref> un [[šaujamspēle]] no trešās personas skatpunkta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.scmp.com/yp/discover/entertainment/tech-gaming/article/3090691/brawl-stars-review-fun-mobile-hero-shooter|title='Brawl Stars' review: 'Overwatch' lite, on smartphones|website=Young Post|access-date=2020-08-11}}</ref> ko izstrādā un piedāvā Somijas uzņēmums ''[[Supercell]]''. Tās globālā izlaišana notika 2018. gada 12. decembrī ''[[iOS]]'' un ''[[Android]]'' operētājsistēmām.<ref name="GlobalRel">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.androidpolice.com/2018/11/14/supercells-brawl-stars-globally-launching-december-can-pre-register-right-now/|title=Supercell's Brawl Stars is globally launching in December, and you can pre-register right now|last=Sholtz|first=Matthew|website=Android Police|access-date=2019-08-29|date=2018-11-14|language=en-US}}</ref> Spēlētāji var izvēlēties vienu no vairākiem ar [[kursorsvira|kursorviru]] vadāmiem ''brawlers'' tēliem un dažādus spēles režīmus ar atšķirīgiem uzdevumiem, kas spēlētājiem jāizpilda.<ref name="RB">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.redbull.com/in-en/Brawl-Stars-tips-for-beginners|title=A Beginner's guide to your new favourite mobile esport|website=Red Bull|access-date=5 April 2021|language=en}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Silbermond
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009f.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Silbermond 2009. gadā
|           Vieta = {{DEU}}
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[alternatīvais roks]], [[poproks]]
|            Gadi = 2000—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Silbermond''' ir [[Vācijas rokmūzika|vācu rokgrupa]]. Grupas dalībnieki ir [[Stefānija Klosa]], Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: ''[[Verschwende Deine Zeit]]'', ''[[Laut Gedacht]]'', ''[[Nichts Passiert]]''. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "[[Krieger des Lichts]]", "[[Das Beste]]", "[[Irgendwas bleibt]]", "[[Symphonie]]". 2009. gadā grupa saņēma [[MTV Europe Music Award]] balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čankinas ekspresis
| operators =
| attēls = Chungking Express.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents =
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Bridžita Lina]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Tonijs Luns]]
* [[Feja Vana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''重庆森林''
| studija = ''Jet Tone Production''
| montāža =
| izplatītājs = ''Ocean Shores Video''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|7|14}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = 7,6 [[Honkongas dolārs|HK$]] (Honkonga)
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čankinas ekspresis"''' ({{Val|zh|重慶森林}}, {{Zh-p|Chóngqìng Sēnlín}}) ir 1994. gada [[Honkonga]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bridžita Lina]], [[Takeši Kaneširo]], [[Tonijs Luns]] un [[Feja Vana]].

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rīgas Svētā Pētera baznīca
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = St. Peter's Church.JPG
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 51| latNS =N
|longd = 24| longm = 06| longs = 31| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = [[Reformācijas laukums]] 1
|apkaime                = [[Vecrīga]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            =
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1209. gads|1209. gadā]]
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1974
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Baznīca
|antena spice           = 123,25
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 72
|stavu skaits           =
|liftu skaits           = 1
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 111001
|areja saite            =
}}

sentences: '''Agnosticisms''' ({{val|grc|ἄγνωστος}} ''ágnōstos'' — ‘neizzināmais’) ir [[filozofija|filozofisks]] uzskats, ka dažu pieņēmumu vai propozīciju patiesums vai aplamums nav zināms vai nevar būt zināms principā. Šis [[jēdziens]] tiek īpaši attiecināts uz [[teoloģija|teoloģiskām]] doktrīnām.<ref>{{Enciklopēdijas atsauce | title= agnosticism | encyclopedia= The Oxford Dictionary of Philosophy | first= Simon | last= Blackburn | publisher= Oxford University Press | year= 1996 | url= http://www.oxfordreference.com/views/ENTRY.html?subview=Main&entry=t98.e69}}</ref> Ikdienā tas tiek saprasts kā uzskats, ka nevaram zināt, vai kristiešu [[Dieva esamība|Dievs pastāv vai nepastāv]]. Atšķirībā no [[ateisms|ateisma]], agnosticismā netiek noliegta dieva esamība. Agnosticisms radās kā antitēze [[metafizika]]s filozofiskajiem uzskatiem. Agnosticisms ir pielīdzināms [[skepticisms|skepticismā]] izplatītajiem apcerējumiem par reliģijas jautājumiem, īpaši ar [[kristietība|kristīgo]] uzskatu noraidīšanu mūsdienu zinātniskajos pieņēmumos. Klasiskā agnosticisma pamatlicēji ir skotu filozofs [[Deivids Hjūms]] un vācu filozofs [[Imanuels Kants]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0B162A|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=1 (1985)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Īberfluss|bg_color=#E64100|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Chicago Bears|logo=Chicago Bears logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Čikāgas "''Bears''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1920|menedžeris=Raiens Pouls|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Soldier Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=61 500|krāsas=Tumši zila, oranža, balta<br />{{color box|#0B162A}} {{color box|#E64100}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Virdžīnija Halasa Makkaskija|prezidents=Teds Filipss|divīzijas tituli=19}}'''Čikāgas "Bears"''' ({{Val|en|Chicago Bears}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Čikāga|Čikāgā]], [[Ilinoisa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1920. gadā. "Bears" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Soldier Field'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences:
[[Kategorija:Lietuvas vēsture|Monarhi]]
[[Kategorija:Lietuvas cilvēki|Monarhi]]
[[Kategorija:Monarhi]]

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 31
|lv = Trīsdesmit viens
}}
'''31 (trīsdesmit viens)''' ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[30 (skaitlis)|30]] un [[32 (skaitlis)|32]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =HPIM1795.JPG
| att_nosaukums =[[Sēpija]] (''Sepia officinalis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| iedalījums =
* †{{TaksoSaite|Ammonoidea|Amonītu apakšklase}}
* {{TaksoSaite|Coleoidea|Divžauņu apakšklase}}
* {{TaksoSaite|Nautiloidea|Nautilu apakšklase}}
| kategorijas =nē
| binomial=Cephalopoda <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
}}
'''Galvkāji''' (''Cephalopoda'') ir [[gliemji|gliemju]] (''Mollusca'') klase, kam raksturīga [[bilaterāļi|bilaterāla]] ķermeņa simetrija. Tiem ir attīstīta [[galva]], no kuras atiet 8-10 taustekļi, kas veidojas no gliemju „kājas”. No visiem [[bezmugurkaulnieki]]em galvkājiem ir visattīstītākās [[asinsrites sistēma|asinsrites]] un [[nervu sistēma]]s. Tā kā visi galvkāji aizsardzības nolūkos spēj izšļākt "tinti", tos mēdz saukt arī par '''tintes zivīm'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Esturnels de Konstāns''' var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thief''
| operators =
| attēls = Thief 1981.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta, trilleris, neo-noir
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* Ronijs Kāns
| scenārijs = Maikls Manns
| aktieri = * [[Džeimss Kāns]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Villijs Nelsons]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Thief''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903461889/|title=Thief |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Thief''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Manns]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kāns]], [[Tjūsdeja Velda]], [[Džims Beluši]], [[Roberts Proskijs]] un [[Villijs Nelsons]]. Filma balstīta uz Frenka Hoimera 1975. gada grāmatu ''The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
'''Sociālā filozofija''' ir filozofiska mācība par sociālo uzvedību. Tā pastāvēja jau ilgu laiku, bet visvairāk sāka izpausties 19. gadsimtā ([[modernisma filozofija]]). Sociālā filozofija rodas kā filozofija par [[moderna sabiedrība|moderno sabiedrību]].
Galvenie sociālās filozofijas jautājumi ietver jēdzienus kā [[brīvība]], [[vienlīdzība]], [[taisnīgums]], [[cilvēktiesības]], [[reliģija]], [[indivīds sabiedrībā]] un daudzus citus.

sentences: '''Brocēnu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 25 [[iela]]s [[Brocēni|Brocēnos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Brocēni, Saldus nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

sentences: '''Tabula''' ir veids, kā vizuāli attēlot un vienlaicīgi arī sakārtot vai organizēt datus. Tabula nav vienīgais veids datu sakārtošanai, taču tā ir valdošā metode komunikācijā, pētījumos un datu analīzē. Šāds datu organizēšanas veids ir sastopams presē, ar roku rakstītās piezīmēs, datoru programmatūrā, [[arhitektūra|arhitektūrā]], ceļa zīmēs un vairākās citās vietās. Tabulas var ievērojami atšķirties savā daudzpusībā, struktūrā, elastīgumā, attēlojumā un lietojumā. Grāmatās un tehniskajos rakstos tabulas parasti atdala no galvenā teksta numurētos un izceltos blokos.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|vilks (nozīmju atdalīšana)|vilks}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vilks
| abbreviation = Lup
| name_latin = Lupus
| RA = 15
| dec = -45
| areatotal = 334
| arearank = 46. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lup''
| starmagnitude = 2,3
| neareststarname = ''η2 Lup''
| stardistance = 47,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 35
| latmin = 90
}}
'''Vilka''' zvaigznājs ir blāvs [[dienvidu puslode]]s [[zvaigznājs]]. Senāk, kad tam vēl nebija dots atsevišķs nosaukums, to uzskatīja par [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] medījumu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2465''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2465''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada novembris
| Darbības_ilgums        = ~ 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2464]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2466]]''
}}
'''''Kosmos-2465''''' (''Космос-2465'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences:
[[File:JMR-Memphis1.jpg|thumb|Statuja, kas taisnīgumu attēlo ar trim simboliem: zobens (tiesas pilnvaras), acu apsējs (objektivitāte) un kauss katrā rokā (savā starpā konkurējošās prasības)]]
'''Taisnīgums''' ir morālās pareizības jēdziens, kas balstās uz [[ētika|ētiku]], [[racionalitāte|racionalitāti]], [[likums|likumu]], [[dabas likumi]]em, [[reliģija|reliģiju]], taisnības tiesībām un godīgumu. Juridiski taisnīgums ir strīdu risināšanas princips un tiesiskais attiecību stāvoklis.
== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20200130234045/https://www.iep.utm.edu/justwest/ Rietumu taisnīguma teorijas {{en ikona}}]

sentences:
[[glezna]].) ]]
'''Stress''' ir [[cilvēks|cilvēka]] vai [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] organisma un [[psihe]]s kompleksveida reakcija uz [[Emocijas|emocionāli]] ļoti spēcīgu kairinājumu, signālu, vai problēmsituāciju.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=stress]{{Novecojusi saite}} Tezaurs</ref> Lietpratēji stresa stāvoklī izšķir trauksmes, rezistences un izsīkuma stadiju. Trauksmes stadijā notiek organisma aizsargspēju mobilizēšana, fizioloģiska "cīņas vai bēgšanas reakcija."<ref>[http://www.arstipsihoterapeiti.lv/lv/reakcijas-uz-stresu.html] Latvijas Ārstu psihoterapeitu asociācija (LĀPA)-Reakcijas uz stresu</ref>

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
[[Kategorija:Francija]]
[[Kategorija:Francijas reģioni]]
[[Kategorija:Indijas okeāna salas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]
[[Kategorija:Eiropas Savienības īpašās teritorijas]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Uganda]]
[[Kategorija:Uganda]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bunge
| vārds_orig = Alexander Georg von Bunge
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1803
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1890
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 18
| m_vieta = Kiltsi, [[Rakvere]]s pagasts, [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Andreas Teodors (Andreas Theodor von Bunge), Elizabete Antuanete (Elisabeth Antoinette geb. Fuhrmann)
| brāļi = Georgs Frīdrihs Bunge, Baltijas tiesību vēsturnieks
| māsas = Rozālija
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Marija Elizabete (''von Vahl'') (1834 - 1909); Gustavs (1844 - 1920) fiziologs, Bāzeles universitātes profesors; Aleksandrs (1851 - 1930) zoologs, ceļotājs, polārpētnieks;
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]]
| grāds = Dr. med.
| darba_vietas = Tērbatas Universitāte (1836 - 1867)
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
| pasniedzēji = Kārlis Kristiāns Frīdrihs Lēdeburs (Ledebour)
| studenti = [[Eduards Lēmanis]], [[Frīdrihs Šmits]], Dr. Rusovs, bot. mag. [[Teofils Bīnerts]]
| sasniegumi = augu sistemātiķis, 1891 jauna augu taksona aprakstītājs, Altaja floras pētnieks, pedagogs
| apbalvojumi = St. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda akadēmiķis, Tērbatas Universitātes goda profesors
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Bunge''' ({{val-de|Alexander von Bunge}}, 1803−1890) bija [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]], [[Tērbata]]s Botāniskā dārza direktors un universitātes profesors. Izaudzināja jaunu Baltijas dabaspētnieku, īpaši botāniķu paaudzi. Viens no [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s dibinātājiem un atbalsītājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = BUFFALO159.JPG
|   att_nosaukums=Upes bifelis
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|  cilts=Bovini
|  cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = 	Bubalus
|         ģints_lv = Bifeļi
|             suga = Bubalus bubalis
|          suga_lv = Ūdens bifelis
|   pasuga=Bubalus bubalis bubalis
|  pasuga_lv=Upes bifelis
|  pasuga_r=Ūdens bifelis
|  binomial=Bubalus bubalis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|  kategorijas=nē
}}
'''Ūdens bifelis''' jeb '''domesticētais Āzijas ūdens bifelis''' (''Bubalus bubalis'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājdzīvnieks]], kas pieder pie [[bifeļi|bifeļu ģints]] (''Bubalus''). Izšķir divas mājas ūdens bifeļu pasugas: '''upes bifeli''' (''Bubalus bubalis bubalis'') un [[purva bifelis|purva bifeli]] (''Bubalus bubalis carabanesis'').

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''skalārais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[vektors|vektoriem]] piekārto [[skalārs lielums|skalāru lielumu]] jeb skaitli, kas raksturo doto vektoru [[garums|garumu]] un [[leņķis|leņķi]] starp tiem, un nav atkarīgs no koordinātu sistēmas, kurā vektori uzdoti.

sentences: '''Zaļās informācijas tehnoloģijas''' jeb '''zaļās IT''' ir videi draudzīgu [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] (IT) izpētes un prakses apzīmējums. Tas ir [[energoefektivitāte]]s un [[bezatkritumu tehnoloģija|bezatkritumu tehnoloģiju]] apvienojums, kas pielietots atsevišķā IT jomā.

sentences:
[[Image:Triangle with notations 2.svg|thumb|198px|right|Šajā trijstūrī leņķi ''α'' (vai ''A''), ''β'' (vai ''B'') un ''γ'' (vai ''C'') attiecināmi attiecīgi pret ''a'', ''b'' un ''c'' malām]]
'''Kosinusu teorēma''' [[trigonometrija|trigonometrijā]] ir [[teorēma]], kas apgalvo, ka [[trijstūris|trijstūrī]] jebkuras malas kvadrāts ir izsakāms ar divu pārējo malu kvadrātu summu, no kuras atņemts šo malu divkāršais reizinājums ar ietvertā leņķa (izsakāmās malas pretējais leņķis) [[kosinuss|kosinusu]]. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Salamajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Salamajärvi national park.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.266667 | latNS  = N
| longd = 24.75 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 62 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/salamajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Salamajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2721494"
}
</mapframe>
'''Salamajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Salamajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Viduspohjanmā]] un [[Vidussomija]] reģionos, [[Somenselke]]s apvidū, kas ir pauguru grēda, kas atdala [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] baseinu no [[Somu līcis|Somu līča]] baseina. Nacionālā parka teritorija bagāta [[kūdrājs|kūdrājiem]], izveidotas pārgājienu takas 70 kilometru garumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Broccoli and cross section edit.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' italica
|        pasuga_lv = Brokoļi
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' italica
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
", vēsturiska fotogrāfija, kas uzņemta [[Nagasaki]], [[Japāna|Japānā]], 1945. gada septembrī, īsi pēc [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombombardēšanas]] 1945. gada 9. augustā. Fotogrāfijā redzams apmēram 10 gadus vecs zēns ar piesprādzētu pie muguras savu mirušo brāli, gaidot savu kārtu pie [[krematorija]]s.]]
'''Hibakuša''' ({{val|ja| 被爆者}}) ir no japāņu valodas ņemts apzīmējums [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombumbu uzlidojumu]] upuriem. Hibakuša japāņu valodā nozīmē "sprādziena skarti cilvēki". Pēc 2014. gada 31. marta datiem vēl dzīvi bija 192 719 hibakušas (galvenokārt dzīvoja Japānā).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014|title=Hiroshima marks 69th anniversary of A-bombing - AJW by The Asahi Shimbun|website=web.archive.org|access-date=2023-07-22|date=2014-08-10|archive-date=2014-08-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20140810085226/http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014}}</ref> Saskaņā ar Japānas valdības datiem 1% no tiem bija nopietnas [[Onkoloģija|onkoloģiskas]] saslimšanas, ko izraisīja radiācijas iedarbība pēc bombardēšanas.<ref>[https://archive.today/20120529180254/http://www.japantimes.co.jp/text/ed20070815a2.html The Japan Times. Relief for A-bomb victims]</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences: '''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO2) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
'''100 000 000''' ('''simts miljoni''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 999 un 100 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 108. To raksta kā 100,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000.000 (Vācijā).

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences: '''Ķeizargrieziens''' ir [[ķirurģija|ķirurģiska]] procedūra, kad [[grūtniecība|grūtniecei]] no [[dzemde]]s izņem [[auglis (anatomija)|augli]] un bērns/bērni pasaulē nāk, atverot [[vēdera dobums|vēdera dobumu]] un pārgriežot dzemdes sienu. Ķeizargriezienu parasti veic, kad bērna piedzimšana caur [[maksts|maksti]] apdraud bērnu vai māti, tas ir, [[dvīņi|dvīņu]] iznēsāšana, augsts [[asinsspiediens]] mātei, bērns nenāk ar galviņu pa priekšu, ap bērnu apsējusies [[nabassaite]] vai problēmas ar [[placenta|placentu]]. Ķeizargriezienu var veikt arī iepriekš to izplānojot ar ārstu, lai arī ar bērna iznēsāšanu nav problēmu.

sentences: '''Ekspansija''' ir [[nācija]]s, [[valsts]], [[kultūra]]s teritoriāla, ģeogrāfiska vai cita veida areāla vai [[ietekmes zona]]s paplašināšanās.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB6O7(OH)6·2(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.472 nβ = 1.503 nγ = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences: '''Rietumsibīrijas līdzenums''' ir liels [[līdzenums]] [[Krievijas Federācija]]s vidienē. Tas atrodas [[Sibīrija]]s rietumu daļā starp [[Urāli|Urālu kalniem]] un [[Vidussibīrijas plakankalne|Vidussibīrijas plakankalni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leuciscus rutilus.jpg
| att_nosaukums = [[Rauda]] (''Rutilus rutilus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| megaklase = Osteichthyes
| megaklase_lv = Kaulzivis
| virsklase = Actinopterygii
| virsklase_lv = Starspurzivis
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cladistia|Kladistijas}}
* {{TaksoSaite|Actinopteri|Starspures}}
| binomial=Actinopterygii <small>([[Klein]],1885)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name                   = ''Sailfish''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = [https://sailfishos.org// sailfishos.org]
| developer              = ''[[Jolla]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2013. gads
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods operētājsistēmai, citām komponentēm ir dažādas
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Sailfish''''' (no [[angļu valoda|angļu]] — '[[buruzivs]]') ir uz ''[[Linux]]'' bāzēta [[operētājsistēma]], kas paredzēta mobilajām ierīcēm. To izstrādā Somijas uzņēmums ''[[Jolla]]''.

sentences: '''Lielmeistars''' ir augstākais spēlētāja tituls [[šahs|šahā]]. Mūsdienās [[Starptautiskā Šaha federācija]] (FIDE) piešķir starptautiskā lielmeistara titulus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kas nomoka Gilbertu Greipu
| attēls                   = What's Eating Gilbert Grape poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What's Eating Gilbert Grape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Bertils Olsons]]
* [[Deivids Matalons]]
* [[Meirs Tepers]]
| scenārija autors         = [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džons Reilijs]]
| mūzika                   =
* [[Alans Pārkers]]
* [[Bjerns Isfēlts]]
Alan Parker
Björn Isfält
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Matalon Teper Ohlsson]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|12|17}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/whats-eating-gilbert-grape-1993|title=What's Eating Gilbert Grape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gilbertgrape.htm|title=What's Eating Gilbert Grape (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kas nomoka Gilbertu Greipu"''' ({{val|en|What's Eating Gilbert Grape}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džuljete Lūisa]], [[Džonijs Deps]], [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|17||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Bristol.zoo.pygmy.hippo.arp.jpg
|    att_nosaukums = Pundurnīlzirgs Bristoles zooloģiskajā dārzā
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta=Cetruminantia
|  apakškārta_lv=Vaļu un atgremotāju apakškārta
| infrakārta=Cetancodonta
| infrakārta_lv=Vaļu un nīlzirgu infrakārta
|           dzimta = Hippopotamidae
|        dzimta_lv = Nīlzirgu dzimta
|            ģints = Choeropsis
|         ģints_lv = Pundurnīlzirgi
|        ģints_r=Pundurnīlzirgs
|             suga = C. liberiensis
|          suga_lv = Pundurnīlzirgs
|         binomial = Choeropsis liberiensis ([[Samuel George Morton|Morton]], 1849)
|        izplatība =
Sarkanā krāsā ir iekrāsota Libērijas pundurnīlzirga apdzīvotā teritorija, zaļā krāsā - Nigērijas pundurnīlzirga
|       iedalījums = Pundurnīlzirgus iedala divās pasugās:
* [[#Klasifikācija|Libērijas pundurnīlzirgs]] (''C. l. liberiensis'')
* [[#Klasifikācija|Nigērijas pundurnīlzirgs]] (''C. l. heslopi'')
|  sinonīmi=''Hexaprotodon liberiensis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Hakeri
| attēls = Hackersposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hackers''
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Īens Softlijs]]
| producents = * [[Maikls Peisers]]
* [[Ralfs Vinters]]
| scenārija autors = [[Rafaels Moreu]]
| galvenajās lomās = * [[Andželīna Džolija]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Fišers Stīvenss]]
* [[Loreina Brako]]
| mūzika = [[Saimons Bosvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM/UA Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1995|9|15|ASV|}}
| ilgums = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hackers-1995|title=Hackers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424155614/http://www.bbfc.co.uk/releases/hackers-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hackers.htm|title=Hackers|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Hakeri"''' ({{val|en|Hackers}}) ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Īens Softlijs]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]], [[Džonijs Lī Millers]], [[Fišers Stīvenss]] un [[Loreina Brako]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|9|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Francis Eduards fon Totlēbens
|          vārds_orig = ''Franz Eduard Graf von Tottleben''
|              attēls = Eduards Totlēbens.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Bādzodene]], [[Vācijas impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Francis Eduards fon Totlēbens''' (''Franz Eduard Graf von Tottleben (Todleben)'', {{val|ru|Эдуард Иванович Тотлебен}}; {{dat|1818|5|20|N}} — {{dat|1884|7|1|N}}) bija Latvijā dzimis [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālinženieris, cietokšņu būves speciālists, militārais teorētiķis.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Makalisters''' var būt:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mazzalves pagasts
| karte             = Mazzalves pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Ērberģe
| platība           = 209,4
| iedzīvotāji       = 1273<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1273 / 209.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Herbergen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Гербергенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela subpalmata
| suga_lv = Ēģiptes zebiekste
| binomial = Mustela subpalmata
([[Hemprich]] & [[Ehrenberg]], 1833)
| izplatība =

sentences: kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar [[Sibīrija (kontinents)|Sibīrijas kontinentu]].]]

sentences: '''Pamede''' ({{val-la|terra Pomesania}}, {{val-de|Pomesanien}}) jeb '''Pomezānija''' bija [[Balti|baltu]] [[Prūši|prūšu]] zeme tagadējās Polijas [[Pomožes vojevodiste]]s teritorijā. Pamede atradās starp [[Visla]]s un Ilfingas (tagad [[Elblonga]]s) upēm un robežojās ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, [[Pomerelija|Pomereliju]] rietumos, [[Kulma (zeme)|Kulmas]] zemi dienvidos un [[Pagude (zeme)|Pagudes zemi]] austrumos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{coord|31|46|20.56|N|35|12|16.29|E|display=title}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Skrunda (nozīmju atdalīšana)|Skrunda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Skrunda
| tips                = stacija
| attēls              = Skrundas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Skrundas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
| atvērta             = 1928
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļš un pievedceļi
| adrese              = Kuldīgas novads, Skrunda, Stacijas iela 1
| latd  = 56| latm  = 40| lats  = 49| latNS  = N
| longd = 22| longm = 0| longs = 39| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kalvene (stacija)|Kalvene]] (23 km)
 [[Saldus (stacija)|Saldus]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Sieksāte (stacija)|Sieksāte]] (6 km)
 [[Airīte (stacija)|Airīte]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 154
}}
'''Skrunda''' ir dzelzceļa stacija, kas atrodas [[Skrunda]]s pilsētas ziemeļu daļā [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja]]. Skrundā pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja—Rīga katru dienu, bet svētdienās — divas reizes dienā.<ref>[https://www.pv.lv/lv/izmainas-un-jaunumi/jaunumi/12324/8-decembri-stajies-speka-jauns-vilcienu-kustibas-saraksts-ar-butiskam-izmainam/ Vilcienu saraksta izmaiņas]</ref> Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vivi.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki|website=vivi.lv|access-date=2024-02-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Tauta
| native_name = Kaszëbi
| attēls =
| population = [[Polija|Polijā]] no 500 000 (2007) līdz 570 000 (2005)
| regions = {{Polija}}
{{Vācija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}}
| reliģija = [[katolicisms]]
| map =
| languages = [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[poļu valoda|poļu]]
}}'''Kašūbi''' ([[Kašūbu valoda|kašūbu]]: ''Kaszëbi'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''Kaszubi'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Kaschuben'') ir [[Rietumslāvi|rietumslāvu]] [[etniskā grupa]], kas apdzīvo daļu no [[Polija|Polijas]] [[Pomerānija|Pomerānijas]] jeb [[Kašubija|Kašubiju]].

sentences: {{citas nozīmes|Verdi operu|Aīda (nozīmju atdalīšana)|Aīda}}

sentences: {{Commonscat|Seas of Japan|Japānas jūras}}

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žaklīna Pjatigorska
|     vārds_orig = ''Jacqueline Piatigorsky''
|         attēls = Jacqueline Piatigorsky, 1966.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna Pjatigorska 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Losandželosa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FRA}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = mecenāte, [[šahs|šahiste]], [[tēlniecība|skulptore]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Electron
| oriģ. nosaukums = Electron
| izgat. nosaukums =
| attēls = TROPICS Rocket Launch (KSC-20230507-PH-RLS01 0002-reupload) (cropped).jpg
| attēla paraksts = ''Electron'' raķetes starts 2023. gadā
| pielietojums = [[nesējraķete|Kosmiskā nesējraķete]]
| raķešu saime =
| raķešu grupa =
| valsts = [[Jaunzēlande]] / [[ASV]]
| izgatavotājs = [[Rocket Lab]]
| augstums = 18 m
| diametrs = 1,2 m
| masa = 12,5 t
| pakāpes = 2-3
| LEO masa = 225 kg/300 kg
| SSO masa = 150 kg/200 kg
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Rocket Lab Launch Complex 1]]<br />[[Vidusatlantijas reģionālais kosmodroms]]
| startu skaits = 42
| veiksmīgie = 38
| avārijas = 4
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2017|5|25}}
| pirmais pavadonis =
| pakāpju apraksts =
{{Collapsible list
|title= Pakāpes
|1 =
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne =
  {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = [[Rutherford (dzinējs)|Rutherford]]
| dzinēju skaits = 9
| vilkme = 190 kN
| pilnmasa =
| sausmasa =
| diametrs = 1,2 m
| garums = 12,1 m
| degviela =[[RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis]]}}
}}
|2 = {{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 2
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne =  {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = [[Rutherford (dzinējs)|Rutherford]]
| dzinēju skaits = 1
| vilkme = 25,8 kN
| pilnmasa =
| sausmasa =
| diametrs = 1,2 m
| garums = 2,4 m
| degviela =[[RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis]]}}
}}
|3 ={{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 3
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums = Grūdienpakāpe (pēc izvēles)
| cits nosaukums = ''Photon''
| indekss =
| tips =
| dzinējs = [[Curie (dzinējs)|Curie]]
| dzinēju skaits = 1
| vilkme = 120 N
| pilnmasa =
| sausmasa = 40 kg
| diametrs =
| garums =
| degviela =viskoza raķēšdegdiela}}
 }}
|4 ={{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 3
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums = Modificēta grūdienpakāpe (pēc izvēles)
| cits nosaukums = ''Photon''
| indekss =
| tips =
| dzinējs = [[Curie (dzinējs)|HyperCurie]]
| dzinēju skaits = 1
| vilkme =
| pilnmasa =
| sausmasa =
| diametrs =
| garums =
| degviela =hipergoliska raķešdegdiela
}}
  }}
}}
}}

sentences: '''EDSAC''' ({{val|en|Electronic Delay Storage Automatic Calculator}}) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta [[Kembridžas Universitāte]]s matemātikas laboratorijā. To veica [[Moriss Vilkes]] un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt [[Programmatūra|programmatūru]], kurš nonāca regulārā lietošanā.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Ladino
 |    nativename = לאדינו, ''Ladino''<br />גֿודיאו-איספאנייול, ''Djudeo-espanyol''
 | pronunciation =
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 |        script = [[ebreju alfabēts]], [[latīņu alfabēts]]
 |        region = [[Izraēla]], [[Turcija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Francija]], [[Grieķija]], [[Brazīlija]], [[Apvienotā Karaliste]], [[Maroka]]
 |      speakers = starp 100 un 200 tūkstošiem
 |          rank =
 |          fam2 = [[Itāliskās valodas|Itāliskās]]
 |          fam3 = [[Romāņu valodas|Romāņu]]
 |          fam4 = [[Rietumitāliešu valodas|Rietumitāliešu]]
 |          fam5 = [[Gallu-ibēriešu valodas|Gallu-ibēriešu]]
 |          fam6 = [[Ibēriešu-romāņu valodas|Ibēriešu-romāņu]]
 |          fam7 = [[Rietumibēriešu valodas|Rietumibēriešu]]
 |          fam8 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]
 |        nation = nav
 |        agency = ''Autoridad Nasionala del Ladino''
 |          iso1 =
 |          iso2 = lad
 |          iso3 = lad
|image=|caption=Vēsturiskās ladino valodas kopienas Vidusjūras reģionā. Gredzenoti apļi apzīmē mūsdienu runas kopienas}}

sentences:
testamenta]]
'''Testaments''' ({{val|la|testamentum}} — ‘vēlmju publikācija’), arī '''novēlējums''' vai '''pēdējā griba''', ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts [[dokuments]] ar kādas personas norādījumiem par šīs [[īpašums|personas mantas]] izlietošanu pēc [[nāve]]s, kā un kam pēc nāves pienākas [[mantojums]]. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie [[notārs|notāra]] vai [[bāriņtiesa|bāriņtiesā]], savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kutinirpākas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Quttinirpaaq
ᖁᑦᑎᓂᕐᐹᖅ
 |   iucn_category = II
 |           photo = Quttinirtaaq 6 1997-08-05.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Kanāda#Nunavuta
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 82|  latm = 13|  lats =  |  latNS = N
 | longd = 72| longm = 13| longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{CAN}}
{{CA-NU}}
 |    nearest_city = [[Alerta]]
 |            area = {{mērv|km2=37 775}}
 |     established = {{dat|1988|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = ''Parks Canada''
 |         website = {{URL|https://www.pc.gc.ca/en/pn-np/nu/quttinirpaaq|Quttinirpaaq National Park}}
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Kutinirpākas nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=4 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1327341"
}
</mapframe>
'''Kutinirpākas nacionālais parks''' ({{val|en|Quttinirpaaq National Park}}, {{val|iu|ᖁᑦᑎᓂᕐᐹᖅ ᒥᕐᖑᐃᓱᕐᕕᒃ ᑲᓇᑕᒥ}}, ''Quttinirpaaq Mirnguisirvimi Kanatami'') ir [[Kanāda]]s otrs lielākais un vistālāk ziemeļos izvietotais [[nacionālais parks]]. Atrodas [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskā arhipelāga]] [[Elsmīra sala]]s ziemeļos. Parka nosaukums [[inuītu valoda|inuītu valodā]] nozīmē ‘Pasaules virsotne’.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Boriss Švānebahs
|     vārds_orig = ''Борис Антонович Шванебах''
|         attēls = Schwanebach, Boris.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Antons Švānebahs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = neprecējies
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Trākls
|         attēls = Georg Trakl.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Zalcburga]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Krakova]], [[Austroungārija]]
(tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[austrieši|austrietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Trakl Signature.gif
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = aptiekārs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1900-1914
|          žanri =[[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =[[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = *''Der Herbst des Einsamen''
*''Verfall''
*''Grodek''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''Zibmaksājums''' ir maksājums, kad [[nauda]] no konta [[Komercbanka|komercbankā]] tiek pārskaitīta uz kontu citā komercbankā dažās [[Sekunde|sekundēs]] jebkurā nedēļas dienā un jebkurā diennakts laikā. Līdz šīm tik ātri jeb "zibenīgi" maksājumi varēja notikt tikai vienas komercbankas ietvaros.

sentences: {{Citas nozīmes|jēdzienu bioloģijā un ķīmijā|DNS (nozīmju atdalīšana)|DNS}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Rukatunturi
| Photo                = Ruka.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Rukatunturi
| karte                = Somija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=66.196111|latNS=N
| longd=29.1125|longEW=E
| Augstums         = 490
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{FIN}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
| child               =
}}

sentences: '''Asins plazma''' ir [[asinis|asiņu]] šķidrā daļa — iedzeltens, puscaurspīdīgs [[šķidrums]], kas sastāv no [[neorganiskās vielas|neorganiskām]] un [[organiskās vielas|organiskām]] vielām. Plazmā ietilpstošo [[ķīmiskie savienojumi|ķīmisko savienojumu]] un [[ķīmiskie elementi|ķīmisko elementu]] skaits ir ļoti liels. Asins plazmas sastāvā ir apmēram 93% [[ūdens]], 7,3g/100ml [[olbaltumvielas]] ([[albumīns]], [[globulīni]], [[fibrinogēns]]), elektrolīti (<1% no kopējās plazmas masas), gāzes (CO2; O2; N2), barības vielas ([[glikoze]] un citi [[ogļhidrāti]], [[aminoskābe]]s, [[lipīdi]], [[holesterīns]], [[vitamīni]], [[mikroelementi]]), [[vielmaiņa]]s produkti ([[urīnviela]], [[kreatinīns]], [[urīnskābe]], [[bilirubīns]]), [[hormoni]] un citas vielas.<ref name="autogenerated1">{{grāmatas atsauce | author= L. Aberberga-Augškalne | title= Fizioloģija rehabilitologiem | page= 128 | publisher= SIA Nacionālais apgāds | year= 2002 | isbn= 9984-26-087-9}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
|name=Džavoļavaroša
|iucn_category=III
|photo=Đavolja Varoš.jpg
|photo_caption=
<!-- map -->
|map= Serbija#Eiropa
|map_image=
|map_size=
|map_caption=
|relief=yes
|location=Kuršumlijas kopiena, [[Toplicas apgabals]], [[Serbija]]
|nearest_city=[[Niša (pilsēta)|Niša]]
|nearest_town=Kuršumlija
| latd                  = 42.9925
| longd                 = 21.407222
|area_km2=0.67
|designation=<!-- dates & info -->
|authorized=
|visitation_num=
|visitation_year=
|visitation_ref=
|governing_body=
|administrator=<!-- website, embedded -->
|website={{URL|http://www.djavoljavaros.com/}}
|embedded=
}}
<mapframe text="Peizli katedrāle" width=280 height=280 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q341936"
}
</mapframe>
'''Džavoļavaroša''' ({{Val-sr|Ђавоља варош}}, kas nozīmē "Velna pilsēta"), ir savdabīgs klinšu veidojums no [[erozijas stabi]]em, kurš atrodas [[Serbija|Serbijas]] dienvidos Radana kalna dienvidu nogāzē, Džakes ciema<ref name="cudo">{{Atsauce|last=Dragan Borisavljević|first=|title=Đavolja varoš na putu za svetsko čudo|journal=Politika|pages=|language=Serbian|date=8 July 2009|url=http://www.politika.rs/sr/clanak/94619/Davolja-varos-na-putu-za-svetsko-cudo}}</ref> teritorijā, Kuršumlijas kopienā 27 km uz DA no [[Kuršumlija]]s [[pilsētciemats|pilsētciemata]] [[Toplicas apgabals|Toplicas apgabalā]] ap 700 m virs jūras līmeņa.<ref name="djavoljavaros">[http://www.djavoljavaros.com/index.php?cmbJezik=3 djavoljavaros.com: Джаволя-Варош (Город Дьявола)]</ref><ref>[http://www.discoverserbia.org/sr/jugoistocna-srbija/djavolja-varos Discover Serbia: Đavolja Varoš]</ref>

sentences:
[[File:01.Опит на Тисанди.ogg|thumb|280px|Eksperiments ar divos diegos iekārtu atsvaru, kas demonstrē inerci. Ja apakšējo diegu parauj strauji, tas pārtrūkst, jo atsvars inerces dēļ nepaspēj iekustēties. Ja apakšējo diegu ar tādu pašu spēku velk lēnām, pārtrūkst augšējais diegs]]
'''Inerce''' ir jebkura ķermeņa īpašība saglabāt relatīvu miera stāvokli, vai vienmērīgu taisnvirziena kustību, ja uz to neiedarbojas citi ķermeņi. Šis ir pirmais dinamikas jeb [[pirmais Ņūtona likums]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Aizbaikāla novads
| karte = Map of Russia - Zabaykalsky Krai (2008-03).svg
| oriģ = Забайкальский край
| karoga_attēls =Flag_of_Zabaykalsky_Krai.svg
| karoga_nosaukums = Aizbaikāla novada karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Zabaykalsky Krai.svg
| ģerboņa_nosaukums = Aizbaikāla novada ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Čita]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (89,80%)<br />[[burjati]] (6,10%)
| platība = 431 500
| iedzīvotāji = 1 135 700
| iedz blīvums = 22,8
| pilsētas = 5
| rajoni = 31
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.obladm.chita.ru/
|ainavas_skats=Река_Калар.jpg}}

sentences:
alfa tēviņi var saņemt preferenciālu attieksmi, piemēram, saņemt apkopi no citiem grupas biedriem]]
Dzīvnieku sociālajos pētījumos visaugstākā pakāpe tiek reizēm norādīta kā '''alfa'''. [[Tēviņš|Tēviņi]], [[Mātīte|mātītes]] vai abi var būt alfas atkarībā no sugas. Ja tēviņš un mātīte pilda šo lomu kopā, tos dažreiz dēvē par alfa pāriem. Citi dzīvnieki vienā un tajā pašā sociālajā grupā var izrādīt cieņu vai citu sugai raksturīgu uzvedību pret alfu vai alfām.

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences: '''Gugolplekss''' ({{val|en|googolplex}}) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē [[gugols]] (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

sentences:
{{neenciklopēdisks}}
'''Melodija''' ir galvenā muzikālās domas paudēja (vienbalsīgi izteikta muzikāla doma). [[Klods Debisī|Klodam Debisī]] ir skaņdarbi, kas balstās tikai uz harmoniju, bez melodijas (tas ir viens no izņēmumiem, kad skaņdarbu nevar iedomāties bez melodijas). Tieši melodija visdziļāk iedarbojas uz klausītāju, tāpēc to bieži dēvē par skaņdarba '''dvēseli'''. Melodija nav iedomājama bez [[skaņkārta]]s, [[ritmiskais zīmējums|ritmiskā zīmējuma]], un citiem [[mūzika]]s izteiksmes līdzekļiem. Tātad melodiju veido dažādu mūzikas izteiksmes līdzekļu vienība.

sentences: '''Labējā spārna terorisms''' ({{val|en|Right-wing terrorism}}), arī '''labējais terorisms''' vai '''galēji labējais terorisms''', ir [[vardarbība]]s akti un draudi, ko veic [[Indivīds|indivīdi]] vai grupas (''gangs'')<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ravndal|first=Jacob Aasland|date=2016|title=Right-Wing Terrorism and Violence in Western Europe: Introducing the RTV Dataset|url=https://www.jstor.org/stable/26297592|journal=Perspectives on Terrorism|volume=10|issue=3|pages=7|issn=2334-3745}}</ref> ar dažādām labējām un galēji labējām [[Ideoloģija|ideoloģijām]], piemēram, etnonacionālisms, [[reliģiskais fundamentālisms]], [[Reliģija|reliģiskais]] [[nacionālisms]], [[fašisms]], ekofašisms, neofašisms, [[neonacisms]], [[antikomunisms]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The New Dimension of International Terrorism|url=https://wcfia.harvard.edu/publications/new-dimension-international-terrorism|publisher=vdf Hochschulverlag AG|date=2004|first=Stefan|last=Aubrey|pages=45}}</ref> Labējā spārna terorismu īsteno ar mērķi atbalstīt vai atjaunot, pēc viņu uzskatiem, dabisko sociālo un ekonomisko kārtību, balstoties uz konceptiem kā pareizā [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rase]], etniskā piederīga, reliģiskā vai sociālā hierarhija.

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Christian David Lenz''
|         attēls = Bm05156am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Keslīne, [[Prūsijas Karaliste]]
([[Košalina]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]] (pēc citām ziņām [[Tartu]]), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = varkalis Johans Jākobs Lencs, Marija, dzimusi Cikele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Neoknapa
Kristīne Margarete Eihlere
|          bērni = 8, to skaitā [[Frīdrihs Dāvids Lencs]], [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Polinēzija]]

sentences: '''Stils''' ({{val|la|stylus}} — ‘irbulis rakstīšanai’, vēlāk ‘runas veids, izklāsts’) ir apzīmējums dažādiem [[valoda]]s, [[rakstība]]s, [[māksla]]s, [[sports|sporta]] un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] izpausmes veidiem, ko pēta zinātnes nozare [[stilistika]]. Estētikas  jomā stils kā tehnisks termins aptver zināmu saskaņotu veidojuma īpašību kopību izteiksmes formā. Ne vien radoša personība, bet arī atdarinātājs un izpildītājs savam darbam uzspiež īpatnības zīmogu.<ref>{{LKV|XX.|40 724 - 729}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ezeres pagasts}}

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Bukidnoni
|attēls          =
|image_caption   = [[Mindanao]] Bukidnoni Kaamulana svētkos
|native_name = ''Bukidnon''
|skaits=197 430 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[manobo valodas]]
[[suludu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas= [[bukidi]], [[sulodi]]
|radi= [[lumadi]], [[visaji]]
}}
'''Bukidnoni''' (''bukidnon'' no {{val|ceb|bukid}} (‘kalns’) — ‘kalnieši’) ir [[etnonīms]], ar ko [[Filipīnas|Filipīnās]] apzīmē divas atšķirīgas autohtonas tautas, kas apdzīvo pārsvarā kalnainus apvidus [[Rietumu Visajas|Rietumu Visajās]] un [[Mindanao]]. Filipīnu oficiālā statistika abas bukidnonu kopienas apvieno un to kopējo skaitu norāda 197 tūkstošus.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|Filozofisko antropoloģiju|Antropoloģija (nozīmju atdalīšana)|Antropoloģija}}
 ]]
'''Filozofiskā antropoloģija''' ir [[Filozofija|filozofijas]] nozare, kas cenšas izzināt [[Cilvēks|cilvēkus]], lai saprastu to uzvedību gan kā [[sociālā vide|sociālās vides]] produktu, gan kā būtnes, kas pašas rada savas personiskās [[vērtība]]s. Kaut arī var uzskatīt, ka vairums filozofu visā šīs zinātnes vēsturē ir veidojuši savu noteiktu antropoloģiju, kas ir viņu ideju pamatā, [[antropoloģija]] kā atsevišķa disciplīna filozofijā attīstījās vēlīnajā modernisma periodā, izaugot no tādām tolaik attīstībā esošām metodēm kā [[fenomenoloģija]] un [[eksistenciālisms]]. Fenomenoloģija balstās metodiskā reflektēšanā par cilvēku pieredzi, pamatojoties filozofa paša pieredzē. Tāpēc tā bija ļoti svarīga, lai filozofi varētu labāk iedziļināties cilvēcīgās dabas un esības jautājumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma ornata 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma ornata
| suga_lv         = Maurīcijas dienas gekons
| binomial        = Phelsuma ornata, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| sinonīmi=
* ''Phelsuma ornatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1825)
* ''Phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]], 1963)
* ''Phelsuma ornata vinsoni'' (Heselhaus, 1980)
* ''Phelsuma phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]]), 1963)
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas dienas gekons''', arī '''Vinsona gekons''' (''Phelsuma ornata'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]]<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=ornata The Reptile Database]</ref>, kas sastopama [[Maurīcija|Maurīcijā]] un dažās tai pieguļošās salās, ieskaitot [[Raunda|Raundu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|komunistu un padomju virsnieku|Jānis Bērziņš|Jānis Bērziņš}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Bērziņš
| vārds_orig = (Pēteris Ķuzis)
| attēls = Pēteris Ķuzis.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1889
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 13
| dz_vieta = "Kliģene", {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Zaubes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[Otrā ranga armijas komisārs]]
|          valsts =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[1905. gada revolūcija]]
 [[Pirmais pasaules karš]]
[[Februāra revolūcija]]

[[Oktobra revolūcija]]
  [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Spānijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (2)
[[Sarkanās Zvaigznes ordenis]]
}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Castanea pumila|autors=|attēls=AlleghenyChinquapin-IMG 2803.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea pumila|suga_lv=Zemā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea pumila kz05.jpg}}'''Zemā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea pumila}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas]] dienvidaustrumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila|title=NatureServe Explorer 2.0|website=explorer.natureserve.org|access-date=2022-09-03|archive-date=2022-12-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20221228195017/https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila}}</ref>

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Informācijas izklāsts}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tēlnieks
| abbreviation = Scl
| name_latin = Sculptor
| RA = 0
| dec = -30
| areatotal = 475
| arearank = 36. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Scl''
| starmagnitude = 4,31
| neareststarname = ''θ Scl''
| stardistance = 71,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Dienvidu Zivs]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Eņģeļa sirds
| operators =
| attēls = Angel Heart.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', šausmu filma
| režisors = [[Alans Pārkers]]
| producents =
| scenārijs = Alans Pārkers
| aktieri = * [[Mikijs Rurks]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Līza Boneta]]
* [[Šārlota Remplinga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Angel Heart''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Eņģeļa sirds"''' ({{Val|en|Angel Heart}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska [[šausmu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Alans Pārkers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mikijs Rurks]], [[Roberts De Niro]], [[Līza Boneta]] un [[Šārlota Remplinga]]. Filma balstīta uz 1978. gada Viljama Hjortsberga romānu ''Falling Angel''.

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences: '''Rutes grāmata''' ({{val-he|מגילת רות}}, ''Megilath Ruth'') ir ebreju [[Tanaha]]s un kristiešu [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata. Rutes grāmatu veido četras nodaļas. Vecajā Derībā tā ir vēsturiskā grāmata starp [[Soģu grāmata|Soģu grāmatu]] un [[Samuēla pirmā grāmata|Samuēla pirmo grāmatu]].

sentences: '''Utilitārisms''' ir [[ētika]]s teorija, kuras pamatā ir doma, ka pareizais cilvēka rīcības veids ir tas, kas dod vislielāko ietekmi visas [[sabiedrība]]s kopējās [[labklājība]]s un [[laime]]s veicināšanā. Tas ir [[Konsekvenciālisms|konsekvenciālisma]] novirziens, kas savukārt paredz, ka rīcība ir vērtējama pēc tās sekām. Šis jēdziens ir piemērots sociālās labklājības ekonomikai, taisnīguma jautājumiem, globālās nabadzības krīzei, dzīvnieku audzēšanas pārtikai ētikā un to, cik svarīgi ir izvairīties no eksistenciāliem riskiem cilvēcei.

sentences:
]]
'''Logs''' ir telpu norobežojošs atvērums [[siena|sienā]] (loga aile), [[jumts|jumtā]], kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai [[gaisma]]i un [[skaņa]]i, kā arī [[gaiss|gaisam]], ja logs ir atverams. Parasti tas ir [[stikls|stiklots]], bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārza ballīte
| attēls                   = Garden party post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden Party''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeisons Frīlends]]
| producents               =
* [[Tims Jouds]]
* Džeisons Frīlends
| scenārija autors         = Džeisons Frīlends
| galvenajās lomās         =
* [[Vinesa Šo]]
* [[Villa Holanda]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          =  {{dat|2008|7|11||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,886}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenparty.htm|title=Garden Party (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārza ballīte"''' ({{val|en|Garden Party}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeisons Frīlends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinesa Šo]], [[Villa Holanda]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|7|11||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Feeding stage and attached Prometheus larva of Symbion pandora.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Symbion pandora}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvniekiи
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Cycliophora
| tips_lv =Ciklioforas
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Ciklioforas''' ({{val|la|Cycliophora}}, no {{val|grc|κύκλος}} — aplis un ''φορός'' — nesošs) ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Tipa izveidošanas brīdī bija zināma tikai viena suga ''Symbion pandora'' (Pandoras simbions). Pašlaik ir zināmas divas aprakstītas sugas un vismaz vēl viena, neaprakstīta.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Drustu pagasts
| karte             = Drustu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Drustu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Drustu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Drusti
| platība           = 156,7
| iedzīvotāji       = 854<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 854 / 156.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rauna.lv
}}
'''Drustu pagasts''' ir [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas [[Drusti|Drustos]]. Robežojas ar sava novada [[Launkalnes pagasts|Launkalnes]] un [[Variņu pagasts|Variņu]] pagastiem, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Rankas pagasts|Rankas pagastu]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]], [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] un [[Dzērbenes pagasts|Dzērbenes]] pagastiem.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils baptistu draudzes baznīca.
2010. gada 15.septembris.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Valsts reliģija''' (vai arī '''oficiālā reliģija)''' ir [[ticība]] vai [[reliģija]], kuras statuss ir apstiprināts konkrētajā [[Valsts|valstī]] kā oficiālais.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Hobits: Piecu armiju kauja
|    oriģinālnos = ''The Hobbit: The Battle of the Five Armies''
|         attēls = The Hobbit - The Battle of the Five Armies.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Pīters Džeksons]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[Evandželīna Lilī]]
* [[Lī Peiss]]
* [[Lūks Evanss]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Orlando Blūms]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2014|12|1|Londonas pirmizrāde|2014|12|11|Jaunzēlande|2014|12|12|Apvienotā Karaliste|2014|12|17|ASV}}
|         ilgums = 144 minūtes<ref name="bbfc" >{{Tīmekļa atsauce | url = http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-battle-five-armies-film | title = ''THE HOBBIT: THE BATTLE OF THE FIVE ARMIES'' (12A) | publisher = [[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date = 28 November 2014 | accessdate = 28 November 2014 | archive-date = {{dat|2014|12|03||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20141203022402/http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-battle-five-armies-film }}</ref><!-- Theatrical runtime: 144:16 -->
|         valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{NZL}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|250 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/3617476/reese-witherspoon-wild-likability#tab=summary |title=Reese Witherspoon Isn’t Nice or Wholesome in Wild, and That’s What Makes It Great |work=Time |publisher=Time |accessdate=9 December 2014}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|956 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Hobbit: The Battle of the Five Armies |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2354677249/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|6|30||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Hobits: Piecu armiju kauja"''' ({{val|en|The Hobbit: The Battle of the Five Armies}}) ir 2014. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]].

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Monjē Viljamss
 |    vārds_orig = ''Monier Monier-Williams''
 |        attēls = Monier Monier-Williams.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Monjē Viljamss (pēc 1860. gada), fotoattēla autors [[Lūiss Kerols]]
 |    dz_dat_alt = {{dat|1819|11|12}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Bombeja}}
 |     m_dat_alt = {{mdv|1899|4|11|1819|11|12}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Kannas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sers Monjē Viljamss''', pēc 1887. gada '''sers Monjē Monjē-Viljamss''' ({{val|en|Sir Monier Monier-Williams}}, dzimis {{dat|1819|11|12}}, miris {{dat|1899|4|11}}), bija [[Angļi|angļu]] valodnieks un [[indologs]]. [[Oksfordas Universitāte]]s [[sanskrits|sanskrita]] profesors un apjomīgas Sanskrita-angļu vārdnīcas autors (1872).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/scans/MW72Scan/2014/web/index.php|title=Monier-Williams Sanskrit-English Dictionary, 1872|publisher=Cologne University}}</ref> Indijas institūta dibinātājs (1883).

sentences: '''Sintoisms''' ({{val|ja|神道}}, ''shintō'' — ‘garu ceļš’) ir [[japāņi|japāņu]] tradicionālā [[tautas reliģija]], kuras pamatā ir [[kami]] ([[dievība|svēto garu]]) pielūgšana. Kami iemiesojas dažādās [[dabas parādība|dabas parādībās]], piemēram, vējā, lietū, kalnā, kokā, upē un citur. Sintoismam nav raksturīgi [[reliģiski teksti]]; izpratne par sintoismu nākamajām paaudzēm tiek nodota mutvārdu ceļā. “[[Kodžiki]]” un “[[Ņihonšoki]]” ir vēsturiski un mitoloģiski krājumi, lai gan atsevišķi sintoisma novirzieni, it īpaši pēdējo laiku vēsturē, tos uzskata par [[svētie raksti|svētajiem rakstiem]].<ref>{{grāmatas atsauce | author= Rabbi Marc Gellman u. Monsignor Thomas Hartman | title= Religionen der Welt für Dummies | publisher= 2., aktualisierte Auflage, Wiley-VCH, Weinheim, Sonderausgabe | year= 2016 | isbn= 978-3-527-69736-6 | section= Teil V, Kapitel 13: ''Texte des Shintoismus.''}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Šolems Aleihems
|     vārds_orig    = שלום־עליכם
|         attēls    = Sholom Aleichem listens.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1859
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 18
|       dz_vieta    = [[Perejaslava]], [[Krievijas Impērija]]<br>([[Perejaslava-Hmeļnicka]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1916
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 13
|        m_vieta    = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ebrejs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods    = [[19. gadsimts]], [[20. gadsimts]]
|          žanri    = romāni, stāsti, lugas
|         temati    = Austrumeiropas ebreju sadzīve
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = cikls par Tevji-piena vedēju
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences: '''Aizguvums''' ir tāds vārds, kas ir ticis aizgūts no vienas [[valoda]]s un iekļauts citā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/article.php?id=206 |title=LZA Terminoloģijas komisija<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070818085025/http://termini.lza.lv/article.php?id=206 |archivedate={{dat|2007|08|18||bez}} }}</ref> Valoda, no kuras vārds tiek aizgūts, tiek saukta par [[devējvaloda|devējvalodu]], bet valoda, kurā šis vārds tiek iekļauts, tiek saukta par [[aizguvējvaloda|aizguvējvalodu]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=aizguv%C4%93jvaloda&list=aizguv%C4%93jvaloda&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm - aizguvējvaloda] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140831120415/http://termini.lza.lv/term.php?term=aizguv%C4%93jvaloda&list=aizguv%C4%93jvaloda&lang=LV |date={{dat|2014|08|31||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> Nevēlamie aizguvumi no citām valodām tiek saukti par [[barbarismi]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=American Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''American Airlines'' reiss 77
|image           = Flightpath-AA77.gif
|caption         = ''American Airlines'' reisa 77 ceļš no Dalasas līdz Ārlingtonas apgabalam
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals|Pentagons}}
|passengers      = 53 (un 5 nolaupītāji)
|crew            = 6
|fatalities      = 59 (un 5 nolaupītāji) un 125 cilvēki Pentagonā
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 757|Boeing 757-223]]''
|operator        = ''[[American Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=644AA N644AA]
|origin          = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Dalsa|Vašingtonas Dalsas starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Losandželosa|Losandželosas starptautiskā lidosta}}
}}
'''''American Airlines'' reiss 77''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja pieci ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

sentences:
slima cilvēka [[plaušas]] histoloģiskais preparāts, krāsots ar [[hematoksilīns|hematoksilīnu]] un [[eozīns|eozīnu]]]]
'''Histoloģija''' ({{val-el|ἱστός}} — audums, ''λόγος'' — mācība) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvo [[organisms|organismu]] [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]] un [[orgāns|orgānu]] uzbūvi [[mikroskops|mikroskopiskā]] un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme [[medicīna|medicīnā]] (histoloģijas metodes lieto [[biopsija|biopsiju]] materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām zinātnes nozarēm.

sentences: '''"[[Jauniņā]]"''' ({{val|en|New Girl}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdijseriāls, kura autore ir Elizabete Merivetera. To oriģināli translēja televīzijas kanāls ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'', un to filmēja [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Galvenās lomas seriālā atveido [[Zoja Dešanela]], [[Džeiks Džonsons]], [[Makss Grīnfīlds]], [[Lamorns Moriss]] un [[Hanna Simona]]. Seriālu translēja ''Fox'' televīzijas kanālā no {{dat|2011|9|20|ģ|bez}} līdz {{dat|2018|5|15|d|bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/ |title=FOX Announces 2011 Fall TV Premiere Dates |work=TV By the Numbers |last=Seidman |first=Robert |date=June 23, 2011 |accessdate=June 23, 2011 |archive-date={{dat|2012|02|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120224192351/http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/ }}</ref> Seriālam kopsummā izdotas astoņas sezonas un 146 sērijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences: '''Jelgava—Meitene''' ir 33 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija no [[Jelgava (stacija)|Jelgavas]] līdz [[Lietuva]]s robežai (no [[Meitene (stacija)|Meitenes]] stacijas līdz robežai ir 5 km). Līnija pie [[dzelzceļa līnija Tukums II—Jelgava|Tukuma virziena līnijas]] tilta Jelgavā (Šauļu rampa) atdalās no [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja]], tālāk iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Platones pagasts|Platones]], [[Lielplatones pagasts|Lielplatones]] un [[Elejas pagasts|Elejas]] pagastiem un turpinās Lietuvā [[Šauļi|Šauļu]] virzienā.  Kopš 2023. gada 27. decembra līnijā kursē starptautiskais vilciens Viļņa–Rīga–Viļņa, bez tam līnijā pastāv mazintensīva kravas satiksme. Līnijas nozīmība varētu pieaugt, attīstoties ''[[Rail Baltica]]'' projektam.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
 |         name = Ašoka
अशोक
 |        title = Maurju impērijas valdnieks ([[čakravartins]])<ref name="Fogelin2015"/><ref name="Kleiner2015"/>
 |        image = Indian_relief_from_Amaravati,_Guntur._Preserved_in_Guimet_Museum.jpg
 |      caption = 1. gadsimtā p.m.ē. vai 1. gadsimtā izgatavots cilnis, kura centrā atrodas figūra, kas attēlo Ašoku
 |   succession = [[Maurju impērija|Maurju imperators]]
 |        reign = aptuveni no 268. līdz 232. gadam p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |   coronation = 268. gadā p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |  predecessor = [[Bindusara]]
 |    successor = [[Dašaratha]]
 |  othertitles = ''Devanampriya'', ''Priyadarshin''
 |   birth_date = 304. gadā p.m.ē.
 |  birth_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |     religion =
 |   death_date = 232. gadā p.m.ē (72 gadu vecumā)
 |  death_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |       spouse = [[Asandhimitra]]
 |  spouse-type = Konsorte
 |      spouses = [[Maharani Devi|Devi]]
[[Karuvaki]]
[[Rani Padmavati|Padmavati]]
[[Tišjarakša]]
 |        issue = {{unbulleted list|[[Mahinda]]
| [[Sanghamitra]]
| [[Tivala]]
| [[Kunala]]
| [[Čarumati]]}}
 | spouses-type = Sievas
 |        house = [[Maurju impērija|Maurju dinastija]]
 |       father = [[Bindusara]]
 |       mother = [[Šubhadrangi]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Rododendri
| attēls = Alpenroos.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = ''Rhododendron ferrugineum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| apakšklase = Dileniidae
| apakšklase_lv = Dilēnijas
| dzimta = Ericaceae
| dzimta_lv = Ēriku dzimta
| ģints = Rhododendron
| ģints_lv = Rododendri
| kategorijas = nē
| rinda_lv = Viršu rinda
| rinda = Ericales
}}
'''Rododendri''' (''Rhododendron''';''''' no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{lang|grc|ῥόδον}} ''rhódon'' — ‘[[rozes|roze]]’ un {{lang|grc|δένδρον}} ''déndron'' — ‘[[koks]]’) ir [[ēriku dzimta]]s (''Ericaceae'') augi – [[krūmi]], retāk [[koki]], tie var būt gan mūžzaļi gan vasarzaļi. Rododendru ģints ir ļoti plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst vairāk kā 1000 sugas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Anthomyia_pluvialis01.jpg
| att_nosaukums =[[Anthomyia pluvialis|Pamušas]] (''Anthomyia pluvialis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Muscoidea
| virsdzimta_lv = Mušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Coquillett]], 1901)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Calyptratae/?lang=it |title=Calyptratae |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305142714/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Calyptratae/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences: '''Mašīnu un traktoru stacija''' ('''MTS''') bija valsts uzņēmums [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar [[Traktors|traktoriem]], [[Labības kombains|kombainiem]] u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica [[Kolhozs|kolhozos]] un [[Padomju saimniecība|padomju saimniecībās]] [[lauksaimniecība]]s darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences: [[matemātika|Matemātikā]] un [[statistika|statistikā]] '''aritmētiskais vidējais''' jeb '''vidējais aritmētiskais''', bieži saukts vienkārši par '''vidējo vērtību''', ir divu vai vairāku skaitļu [[summa]]s dalījums ar šo skaitļu skaitu. <math>n</math> skaitļu <math>x_1,\ldots,x_n</math> aritmētisko vidējo apzīmē ar <math>\bar{x}</math> un izsaka kā:

sentences:
raktuves Čīlē]]
'''Kalnrūpniecība''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvi, kā arī ar to izpēti un bagātināšanu. Sīkāk kalnrūpniecība tiek iedalīta iežu ieguves rūpniecībā un iežu apstrādes rūpniecībā. Lai iegūtu derīgos izrakteņus, tiek veidotas '''raktuves'''. Raktuves iedala atklātajās, apakšzemes un zemūdens raktuvēs. Lai iegūtu šķidrus vai gāzveida izrakteņus, piemēram, [[nafta|naftu]], tiek veikti [[urbums|urbumi]].

sentences:
{{Commonscat|Astronomical objects|Astronomiski objekti}}
<!-- interwiki -->

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Dikļu pagasts}}

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ņujorkas rātsnams
| native_name         = ''New York City Hall''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = New York City Hall exterior, October 2016.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Manhatana|Ņujorka}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Ņujorka
| latd  = 40.7127 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 74.0059 | longm =  | longs =  | longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = [[1803. gads]]
| completion_date     = [[1811. gads]]
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Ņujorkas rātsnams''' ({{val|en|New York City Hall}}) ir [[Ņujorka]]s pilsētas vadības galvenā mītnes vieta, kas atrodas Ņujorkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka atrodas [[Manhatana]]s dienvidu daļā.

sentences:
'''Rektascensija''' ({{val|la|rectus}} — 'taisns' un ''ascensio'' — 'uzlēkšana, uzkāpšana') ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā [[ekvatoriālā koordinātu sistēma|ekvatoriālajā koordinātu sistēmā]]. Rektascensiju apzīmē ar grieķu burtu '''α'''
<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005, 13. lpp.</ref>. Rektascensijas vērtība tiek skaitīta pretpulksteniski pa [[debess ekvators|debess ekvatoru]], kā atskaites punktu ņemot [[pavasara punkts|pavasara punktu]] un skaitot līdz vietai, kur debess ekvatoru krusto attiecīgā spīdekļa vai cita astronomiska objekta [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] riņķis. Parasti rektascensiju izsaka [[stunda|stundās]], [[minūte|minūtēs]] un [[sekunde|sekundēs]], sadalot debess ekvatoru 24 stundās. To var izteikt arī [[leņķa grāds|leņķa grādos]]. Vienai rektascensijas stundai atbilst 15 leņķa grādi, vienai rektascensijas minūtei — 15 leņķa minūtes, bet vienai rektascensijas sekundei — 15 leņķa sekundes.

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences: '''12. marts''' ir 71. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (72. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 294 dienas.

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
[[File:Blochsphere.svg|thumb|Bloha [[sfēra]] palīdz izprast kvantu skaitļošanu]]
'''Kvantu dators''' ir [[dators|skaitļošanas ierīce]], kuras darbības pamatā ir tādas [[kvantu mehānika]]s parādības kā [[kvantu superpozīcija]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''quantum superposition'') un [[sapīts stāvoklis|sapīti stāvokļi]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''entangled states''). Zinātnes nozari, kas salīdzina kvantu un klasisko datoru iespējas kā arī pēta iespējamās kvantu datoru fizikālās realizācijas, sauc par '''kvantu skaitļošanu'''.

sentences:
[[Kategorija:Arheologi| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences: '''13. oktobris''' ir gada 286. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (287. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 79 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Invisible Woman''
| attēls                   =  The Invisible Woman poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Kerolīna Marksa Blekvuda]]
* [[Stjuarts Makinnons]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Kristiāns Baute]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = [[Abija Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Džoanna Skanlana]]
* [[Džons Kavanahs]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[BFI]]''
* ''[[Headline Pictures]]''
* ''[[Westend Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
* ''[[Taeoo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|8|31|Tellaridas filmu festivāls|2014|2|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/invisible-woman-2013|title=The Invisible Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1700845/?ref_=bo_se_r_1|title=The Invisible Woman|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Invisible Woman''''' ir 2013. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Klēras Tomalinas tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido  [[Felisita Džonsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Toms Holanders]], [[Džoanna Skanlana]] un [[Džons Kavanahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|31||bez}} Tellaridas filmu festivālā. Filmas pamatā ir patiesi notikumi.

sentences: '''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
s stepe (pampa)]]
'''Stepes''' ir plaši bezmežu apgabali, kuros aug [[kaviļas]] un citas [[graudzāļu dzimta|graudzāles]], [[sīpolaugi]] un citi [[lakstaugi]]. [[Koks|Koku]] augšanai tur ir pārāk maz mitruma, tāpēc [[krūmi|krūmu]] audzes un nelielas birzis ir sastopamas reti. Atšķirībā no [[savanna|savannām]], stepēs ir krasi izteiktas temperatūras atšķirības starp [[ziema|ziemu]] un [[vasara|vasaru]]. Ziemā uzsnieg sniegs un temperatūra var noslīdēt pat līdz -20 °C. Vasara ir gara, karsta un sausa. Temperatūra ir apmēram +20 °C līdz +25 °C. Stepes ir visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] stepes sauc par [[prērija|prērijām]], bet [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — par [[pampa|pampām.]]

Stepē dzīvo daudz sīko [[grauzēji|grauzēju]]: [[surikāts|surikāti]], [[kāmji]], [[lēcējpeles]], [[murkšķi]].

sentences:
[[Kategorija:Ūdenskritumi]]
[[Kategorija:Latvijas upes|Ūdenskritumi]]
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Ūdenskritumi]]

sentences: '''Siers''' ir [[piena produkti|piena produkts]], ko iegūst, sarecinot [[piens|piena]] [[Olbaltumvielas|olbaltumvielu]] [[kazeīns|kazeīnu]]. Pasaulē ir vairāki tūkstoši dažādu siera šķirņu ar atšķirīgu ķīmisko sastāvu, sensorajām īpašībām un tehnoloģiskā procesa īpatnībām. Siers savā daudzu tūkstošu gadu evolūcijas gaitā ir kļuvis par daudzu tautu neatņemamu un ļoti nozīmīgu tradīciju un kultūras sastāvdaļu un joprojām attīstās un pilnveidojas. Lai varētu iegūt labu, noteiktai šķirnei atbilstošu sieru, vajadzīgs augstvērtīgs piens. Siera kvalitāte ir tieši atkarīga no piena kvalitātes.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:123 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=119.—122 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:123 }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Valters
|     vārds_orig = ''Arthur Hugo Walter''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Congenital diseases and disorders}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teds Tērners
|     vārds_orig = ''Ted Turner''
|         attēls = Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teds Tērners 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1938|11|19}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = mediju magnāts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = tēvs: Roberts Edvards Turners II
māte: Florensa Rūnija
|          brāļi =
|          māsas = Mērija Džeina Tērnere
|   dzīvesbiedrs = Džūlija Geila Naja (1960–1964)
 Džeina Šērlija Smita (1964–1988)
 [[Džeina Fonda]] (1991–2001)
|          bērni = 5
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|tehnisku iekārtu|Dinamo|Dinamo}}
s darbina dinamomašīnas]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''When Marnie Was There''
| attēls                   = When Marnie Was There.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''思い出のマーニー''
| žanrs                    = anime, drāma
| režisors                 = [[Hiromasa Joonebajashi]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|19||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-marnie-was-there-2014|title=When Marnie Was There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]34,1 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenmarniewasthere.htm|title=When Marnie Was There|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''When Marnie Was There''''' ({{val|ja|思い出のマーニー}}, ''Omoide no Mānī'') ir 2014. gada [[Japāna]]s [[anime]] filma, kuras režisors ir [[Hiromasa Joonebajashi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|19||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: '''27. augusts''' ir gada 239. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (240. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 126 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Emirs Dizdarevičs
|     vārds_orig = ''Emir Dizdarević''
|         attēls = Dizdarevic,Emir 2015 Wien.JPG
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Emirs Dizdarevičs 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Zenica|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}}
{{BIH}}
{{CRO}}
{{BIH}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Kvame Nkruma
| vārds_orģ           =''Kwame Nkrumah''
| attēls              =1989 CPA 6101.jpg
| att_izm             = 250px
| apraksts            =
| amats             =3. [[Āfrikas Vienības organizācija|ĀVO priekšsēdētājs]]
| term_sākums          ={{dat|1965|10|21}}
| term_beigas          ={{dat|1966|02|24}}
| priekštecis          =[[Gamāls Abdels Nāsers]]
| pēctecis             =[[Džozefs Arturs Ankra]]
| amats2                =1. [[Ganas prezidents]]
| term_sākums2          ={{dat|1960|07|01}}
| term_beigas2          ={{dat|1966|02|24}}
| priekštecis2          =[[Viljams Heirs]] (kā Ģenerālgubernetors)
| pēctecis2             =[[Džozefs Arturs Ankra]] (kā Nacionālās atbrīvošanās padomes priekšsēdētājs)
| dzim_dati            ={{dat|1909|9|21}}
| dzim_vieta           =Nkrofula, [[Zelta Krasts]]
(mūsdienās {{GHA}})
| dzīves_vieta         =
| mir_dati             ={{mdv|1972|4|27|1909|9|21}}
| mir_vieta            =[[Bukareste]], {{ROM}}
| partija             = [[Konventa Tautas partija]]
| alma_mater          = [[Linkolnas Universitāte]], [[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija             =[[katolisms]]
| apglabāts            =[[Akra]], {{GHA}}
| paraksts             =
| piezīmes             =
}}

sentences: '''Mediju ētika''' jeb plašsaziņas [[ētika]] ir kvalitatīvās [[Žurnālistika|žurnālistikas]] teorija ar aicinājumu domāt par dziļāku kopsakaru notikumu skaidrojumā, par [[Intelektuālisms|intelektuālismu]], par [[Pilsoniskums|pilsoniskumu]], [[Cilvēcība|cilvēcību]] un citām sensitīvām lietām kopā ar vēlmi pilnveidot sevi. Tā atklājas dažādos žurnālistikas darbības virzienos. Ētika attiecināma gan uz darbības procesu, gan rezultātu: dienas kārtību, vēstījuma tekstu, [[Valoda|valodu]], kurā notikumam piešķirta nozīme, kā arī uz dažādiem žanriem — [[Intervija|interviju]] vai [[Diskusija|diskusiju]] vadīšanu, attiecībām ar kolēģiem, ar ziņu avotiem un auditoriju.<ref name="viens">Lasmane, S. (2012) Komunikācijas Ētika. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, lpp.167-192</ref> Mediju ētikas uzdevums ir noskaidrot kā caur profesionālu darbību pielāgoties auditorijas prasībām vienlaikus iekļautos lokālās un globālās sabiedrības pilnvērtīgā attīstībā, ņemot vērā, ka žurnālisti piedalās sociālās un privātās dzīves veidošanā.<ref name="viens"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klauss Barbjē
|     vārds_orig = ''Klaus Barbie''
|         attēls = Klaus Barbie.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1913
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Bonna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Liona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Kapteinis
|  dienesta_laiks = 1933–1945
|          valsts = {{flag|Vācija}}
|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[2. pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Klauss Barbjē''' ({{val|de|Klaus Barbie}}; dzimis {{dat|1913|10|25}} [[Bonna|Bonnā]], [[Vācija|Vācijā]], miris {{dat|1991|9|23}} ieslodzījumā [[Liona|Lionā]], [[Francija|Francijā]]) bija [[vācieši|vācu]] virsnieks [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, ''[[Gestapo]]'' un ''[[SS]]'' struktūru dalībnieks. 1942. gadā tika nozīmēts par Lionas ''Gestapo'' priekšnieku [[Višī Francija|Višī Francijā]], kur izcēlās ar īpašu nežēlību. Pats personīgi spīdzināja ieslodzītos, par ko ieguvis iesauku "Lionas miesnieks".

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Ozols "Barteks"
|native_name   = Dąb Bartek
|image         = Dab Bartek.jpg
|caption       = Barteks 2006. gadā
|map_image     = Sventokšiskas vojevodiste#Polija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 50 | latm  = 59 | lats  = 14 | latNS  = N
|longd = 20 | longm = 39 | longs = 01 | longEW = E
|location      = Zagnaņska, Zagnaņskas gmina, [[Kelces apriņķis]], [[Sventokšiskas vojevodiste]], [[Polija]]
|designer      =
|architectural_style =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         = apkārtmērs 970 cm
|height        = 33,5 m
|begin         =
|complete      =
|open          =
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Florensa Naitingeila
|     vārds_orig = ''Florence Nightingale''
|         attēls = Florence Nightingale (H Hering NPG x82368).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Grand Duchy of Tuscany (1840).svg}} [[Florence]], [[Toskānas lielhercogiste]] (mūsdienās {{ITA}})
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Londona]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (mūsdienās {{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Florence Nightingale Signature.svg
|        zinātne = [[medicīna]] ([[veselības aprūpe]])
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[veselības aprūpe]]s pilnveidotāja
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Florensa Naitingeila''' ({{val|en|Florence Nightingale}}, {{izrunā|ˌflɒrəns ˈnaɪtɪŋɡeɪl}}, dzimusi {{dat|1820|5|12}}, mirusi {{dat|1910|8|13}}) bija [[angļi|angļu]] sociālo reformu ieviesēja, statistiķe un mūsdienu [[veselības aprūpe]]s pilnveidotāja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis Alata.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis alata}} rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv = Psammolepju dzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepididae
}}
'''Psammolepju dzimta''' ({{val|la|Psammolepididae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''λεπίς'' — 'zvīņas') ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar vienu ģinti ''Psammolepis''. [[Psammolepji]] bija [[saldūdens]] iemītnieki.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža
 | oriģinālnos = ''The Naked Gun 2½: The Smell of Fear''
 |      attēls =  Naked Gun 2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Deivids Zakers]]
 |  producents = [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* Deivids Zakers
* [[Pets Profts]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Roberts Gūlē]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
* [[Ričards Grifitss]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Zucker, Abrahams and Zucker]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1991|6|28}}<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=NAKED+GUN+2+1%2F2%3A+THE+SMELL+OF+FEAR&sortType=sortByRelevance|title=The Naked Gun 2|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990|title=The Naked Gun 2½: The Smell of Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 8, 2019|archive-date={{dat|2019|07|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190708133046/https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun2.htm|title=The Naked Gun 2 1/2:
The Smell of Fear|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Kailais ierocis]]" (1988)
 |      nākamā = "[[Kailais ierocis 33 1/3]]" (1994)
 |        imdb =
}}
"'''Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža'''" ({{val|en|The Naked Gun 2½: The Smell of Fear}}) ir 1991. gada ASV parodijkomēdijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Deivids Zakers]]. Filma ir turpinājums 1988. gada filmai "[[Kailais ierocis]]". Šī ir otrā filma "Kailā ieroča" filmu sērijā. 1994. gadā izdeva filmas turpinājumu "[[Kailais ierocis 33 1/3]]".

sentences: '''Elektriskais vadītājs''' ir materiāls, kurā ir kustīgi elektriskie lādiņi. [[metāls|Metālos]] šie lādiņi ir brīvie [[elektrons|elektroni]], šķidrumos ([[elektrolīts|elektrolītos]]) un [[plazma|plazmā]] tie ir [[jons|joni]]. Atšķirībā no elektroniem, joni var būt negatīvi lādēti (anjoni) vai pozitīvi lādēti (katjoni). Bieži vārdu "vadītājs" lieto elektriskā vada dzīslas nozīmē. Vielas spēju vadīt elektrisko strāvu sauc par [[elektrovadītspēja|elektrovadītspēju]].

sentences:
{{Citas nozīmes|planētu|zeme (nozīmju atdalīšana)|zeme}}
{{Planētas infokaste
| bgcolour                 = #c0c0ff
| name                     = Zeme
| symbol                   =
| image                    = ]]
| caption                  = Slavenā Zemes fotogrāfija "[[Zilā marmora bumbiņa]]", kas uzņemta no ''[[Apollo 17]]''.
| epoch                    = [[J2000]]
| aphelion                 = 152 097 701 km
1,0167103335 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion               = 147 098 074 km
 0,9832898912 AU
| semimajor                = 149 597 887,5 km
 1,0000001124 AU
| eccentricity             = 0,016710219
| inclination              = sakrīt (0°) pret Zemi
 7,25° pret [[Saule]]s ekvatoru
| asc_node                 = 348,73936°
| arg_peri                 = 114,20783°
| period                   = 365,256366 dienas
 1,0000175 [[gads|gadi]]
| avg_speed                = 29,783 km/s
 107 218 km/h
| satellites               = 1 ([[Mēness]])
| physical_characteristics = yes
| flattening               = 0,0033528 <ref name=wgs84/>
| equatorial_radius        = 6 378,1 km <ref name=wgs84>The [[WGS 84]] [[reference ellipsoid]].</ref>
| polar_radius             = 6 356,8 km <ref name=wgs84/>
| mean_radius              = 6 371,0 km <ref name=wgs84sphere>This is the radius that gives a sphere with the same volume as the [[WGS 84]] [[reference ellipsoid]].</ref>
| circumference            = 40 075,02 km ([[ekvators|ekvatoriālais]])
40 007,86 km (pa [[meridiāns|meridiānu]])
40 041,47 km (vidējais)
| surface_area             = 510 072 000 km²<ref>{{Laikraksta atsauce
 |last         = Pidwirny
 |first        = Michael
 |date         = {{Dat|2006|2|2}}
 |title        = Surface area of our planet covered by oceans and continents.(Table 8o-1)
 |publisher    = University of British Columbia, Okanagan
 |url          = http://www.physicalgeography.net/fundamentals/8o.html
 |accessdate   = 2007-11-26
 |journal      =
 |archive-url  = https://web.archive.org/web/20061209125035/http://www.physicalgeography.net/fundamentals/8o.html
 |archive-date = 2006-12-09
}}</ref>
148 940 000 km² sauszeme  (29,2 %)

361 132 000 km² ūdeņi (70,8 %)
| volume = 1,0832073{{e|12}} km³
| mass = 5,9736{{e|24}} kg
| density = 5 515,3 kg/m³
| surface_grav = [[Earth's gravity|9,780327]] [[metre per second squared|m/s²]]<ref name="yoder12" />
0,99732 [[g-force|''g'']]
| escape_velocity = 11,186 km/s
40,270 km/h
| sidereal_day = 0,997258 d
23h 56m 04,09054s<ref name="yoder12">Yoder, C. F. (1995) p. 12.</ref>
| rot_velocity = 465,11 m/s
| axial_tilt = 23,439281°
| albedo = 0,367
| adjectives = sauszemes, zemes, telūr-, pasaulīgs, kontinentāls
| atmosphere = yes
| temperatures = yes
| temp_name1 = [[Kelvins|Kelvinos]]
| min_temp_1 = 184 K
| mean_temp_1 = 287 K
| max_temp_1 = 331 K
| temp_name2 = [[pēc Celsija]]
| min_temp_2 = −89 °C
| mean_temp_2 = 14 °C
| max_temp_2 = 57,7 °C
| surface_pressure = 101,3 [[kPa]] ([[jūras līmenis|jūras līmenī]])
| atmosphere_composition = 78,08% [[Slāpeklis]] (N2)
 20,95% [[Skābeklis]] (O2)
 0,93% [[Argons]]
 0,038% [[Oglekļa dioksīds]]
[[Ūdens tvaiks]] (atkarībā no [[klimats|klimata]])
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ''Al Jazeera''
|logo               =
|logo izmērs        =
|formāts            =
|valsts             = {{flag|Katara}}
|valoda             =
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         = 1996. gada
|sauklis            =
|īpašnieks          =
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{url|http://www.aljazeera.net/}}
}}
'''''Al Jazeera''''' ({{val|ar|الجزيرة}}, ''al-ǧazīrah'') ir raidorganizācija, kas caur ''Qatar Media Corporation'' pieder [[Katara]]s valstij. Uzņēmuma vadība atrodas valsts galvaspilsētā [[Doha|Dohā]]. Sākotnēji tas tika izveidots kā ziņu kanāls [[arābu valoda|arābu valodā]], taču pašlaik tas ir paplašinājis savu darbības loku. ''Al Jazeera'' ir pieejams vairākos pasaules reģionos. Pirmoreiz ''Al Jazeera'' raidījumu televīzijā pārraidīja {{dat|1996|11|1||bez}}.

sentences: '''Igauņu alfabēts''' tiek lietots [[igauņu valoda]]s rakstībā. Tā pamatā ir [[latīņu alfabēts]] ar [[vācu valoda]]s ietekmi. No vācu valodas pārņemti burti ar divpunktu diakritisko zīmi ([[umlauts]]) — Ä, Ö, Ü, kuri apzīmē skaņas [æ], [ø] un [y]. Atšķirībā no vācu valodas, tie tiek pilnībā uzskatīti par atsevišķiem burtiem. [[Alfabēts|Alfabētā]] tie atrodas beigās un atbilstoši vārdi ar šiem sākumburtiem alfabētiskā secībā atrodas saraksta beigās. Valodnieks Johanes Āviks ieteica Ü nomainīt ar Y pēc somu valodas parauga, taču izmaiņas nepieņēma, paturot vienotu diakritisko zīmju sistēmu. Atšķirīgāks ir burts ar diakritisko zīmi tildi — Õ, kas sastopams arī [[lībiešu valoda|lībiešu]], veru un [[votu valoda|votu valodā]]. Šo burtu alfabētam 19. gadsimtā pievienoja [[Oto Vilhelms Mazings]]. Tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]], igauņu rakstībā ir arī burti Š un Ž, kuri sastopami tikai svešvārdos. Gotu rakstības laikos V vietā tika lietots W.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Jēkabs Marģers Čakste
|     vārds_orig =
|         attēls = K.Cakste.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]],
[[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Genšā, ceļā no Štuthofas nometnes uz Lauenburgas koncentrācijas nometni
(tagad [[Lemborkas apriņķis|Lemborkas apriņķī]], [[Pomožes vojevodiste|Pomožes vojevodistē]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jānis Čakste]], [[Justīne Čakste]]
|          brāļi = Visvaldis, [[Mintauts Čakste|Mintauts]], Gedimins, [[Ringolds Čakste|Ringolds]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anastasija (dzimusi Stīpnieks)
|          bērni = Anna Justīne Čakste Rollins
Katrīna Čakste Wilson
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[tieslietas]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Latvijas Centrālā Padome|Latvijas Centrālās Padomes]] priekšsēdētājs, Juridiskajā komisijā rediģēja LCP programmu
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Staņislavs Olijars
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Osaka07 D6A Stanislavs Olijars.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        paraksts = Staņislavs Olijars [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gada Pasaules čempionātā]] Osakā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|3|22}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Čeļabinska|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=LAT/athcode=136175/index.html |title=IAAF profils |access-date={{dat|2010|03|05||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100325134248/http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=lat/athcode=136175/index.html }}</ref>
 |           svars =90 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Ludmila Olijare]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|110 m/b}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Vīne 2002]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Pasaules čempionāts junioriem]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ansī 1998]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Eiropas čempionāts junioriem]]}}
{{MedalSilver|[[1997. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ļubļana 1997]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Eiropas U23 čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[1999. gada Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 1999]]|110 m/b}}
}}
'''Staņislavs Olijars''' (dzimis {{dat|1979|03|22}} [[Čeļabinska|Čeļabinskā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], kas pārsvarā startēja [[110 metru barjerskrējiens|110 metru barjerskrējienā]]. Viņš ir [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempions]] un [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002. gada Eiropas čempionāta]] sudraba medaļnieks šajā distancē. Kopš 2003. gada S. Olijaram pieder pasaules klases [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekords]] 110 m barjerskrējienā — 13,08 sekundes. Kopš 2015. gada decembra sāka strādāt kā [[FK Liepāja]] fiziskās sagatavotības treneris.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/sports/futbols/588519-olijars_pievienojies_fk_liepaja_treneru_korpusam|title=Olijars pievienojies FK «Liepāja» treneru korpusam|publisher=tvnet.lv|accessdate={{dat|2016|3|7||bez}}}}</ref> Pēc tam darbojies līdzīgā lomā citās futbola komandās, ieskaitot arī [[Latvijas futbola izlase|Latvijas futbola izlasi]] (kopš 2017. gada vasaras).

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Svitene}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svitene
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švitine
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švitinys
| attēls            = Svitinys2.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svitene pie [[Blauzdžūni]]em Lietuvā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Linkuvas seņūnija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=37 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=34 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 80
| garums_latvijā    = 46
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,5
| kritums           = 47
| caurtece          = 0,72
| gada_notece       = 0,062
| baseins           = 419
| baseins_latvijā   = 169
| pietekas          = [[Liepars]], [[Virsīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svitene''' ({{val-lt|Švitinys}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=90355 |title=Informācija par objektu: Svitene |accessdate={{dat|2018|03|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Lielupe]]s kreisā krasta pieteka [[latvija|Latvijā]] ([[Bauskas novads|Bauskas]] un [[Jelgavas novads|Jelgavas]] novados) un [[Lietuva|Lietuvā]] ([[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķī]]). Upe sākas kā novadgrāvis rietumos no [[Triškoņi]]em [[Linkuvas seņūnija|Linkuvas seņūnijā]]. Tek ziemeļu virzienā pa [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumu]]. Upes gultne augštecē līdz [[Svitene]]s ciemam un lejtece no autoceļa [[P49]] regulēta, iztaisnota. Vidustecē upe līkumo pa vāji izteiktu ieleju.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> 1 km garā posmā Svitene ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Lielākās pietekas ir [[Liepars]] (43 km), [[Jodupe (upe)|Jodupe]] (kreisās), [[Virsīte]] (40 km), [[Kapupe]] (17 km; labās). Upi šķērso autoceļi [[P94]], [[P103]] (Latvijā), [[152 (autoceļš)|152]] un [[209 (autoceļš)|209]] (Lietuvā). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Pašvitine]], [[Blauzdžūni]] (Lietuvā), [[Svitene]], [[Bērstele (ciems)|Bērstele]], [[Vairogi (Viesturu pagasts)|Vairogi]], [[Jaunsvirlauka]], [[Vecsvirlauka]] (Latvijā).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā atsauces tekstā}}

sentences: '''Natula''' ({{val-zh|乃堆拉山口}}, {{val-ne|नाथू ला}}, {{val-bo|t=རྣ་ཐོས་ལ་}}) ir [[kalnu pāreja]] uz [[Indija]]s-[[Ķīna]]s robežas [[Himalaji|Himalajos]]. Indijas pusē atrodas [[Sikima]]s štats, bet Ķīnas — [[Tibetas autonomais rajons]]. Šī kalnu pāreja atrodas 4310 [[metrs|m]] virs jūras līmeņa un pa šo kalnu pāreju savā laikā gāja cauri [[Zīda ceļš]]. Vēl šīs vietas nosaukums dažādos citos avotos ir ''Ntula'', ''Natu La'', ''Natu-La''.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Nikolass Rougs
| vārds_orig = ''Nicolas Roeg''
| attēls = Nicolas Roeg.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Nikolass Rougs 2008. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1928|8|15}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2018|11|23|1928|8|15}}
| miršanas vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kinorežisors, kinooperators
| darbības gadi = 1947—2018
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 6
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Nikolass Džeks Rougs''' ({{Val|en|Nicolas Jack Roeg}}, dzimis {{Dat|1928|8|15}}, miris {{Dat|2018|11|23}}) bija [[Angļi|angļu]] [[kinorežisors]] un [[kinooperators]].

sentences: '''Terciāri''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: tertius, "trešais")- tā saucamie [[Trešais ordenis|Trešā ordeņa]] locekļi, [[laji]], kas pievienojušies kādam [[Romas Katoļu baznīcas ordeņi|Romas Katoļu baznīcas ordenim]] - visbiežāk [[franciskāņi]]em vai [[dominikāņi]]em, bet viņi nav devuši svinīgu [[mūks|mūka]] vai [[mūķene]]s solījumu un turpina laicīgu darbu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Stonechat_(Saxicola_rubicola)_male,_Beaulieu,_Hampshire.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|     att_izmērs =
|        attēls2 = Saxicola_rubicola_-Belgium_-female-8_(1).jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Passeriformes
|       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|     apakškārta = Passeri
|  apakškārta_lv = Dziedātājputni
|         dzimta = Muscicapidae
|      dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|    apakšdzimta = Saxicolinae
| apakšdzimta_lv = Čakstīšu apakšdzimta
|          ģints = Saxicola
|       ģints_lv = Čakstītes
|           suga = Saxicola rubicola
|        suga_lv = Tumšā čakstīte
|       binomial = Saxicola rubicola <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Tumšā čakstīte''' (''Saxicola rubicola'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=world/><ref name=orn/> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers, 2020]</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aļaskas pussala
|attēls              = Brown Bear, Hallo Bay, Katmai National Park 3.jpg
|attēla paraksts     = [[Brūnais lācis]] Katmaja nacionālajā parkā pussalas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska
|relief              = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļamerika]]
|arhipelāgs          =
|latd=56|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=158|longm=45|longs=0|longEW=W
|platība             =
 |garums              = 800
|platums             = 10-170
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Pavlova vulkāns]]
|augstums            = 2519
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{USA}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Aļaskas pussala''' ({{val|en|Alaska Peninsula}}, {{val|ale|Alax̂sxaq}})<ref>[https://library.alaska.gov/hist/hist_docs/docs/anlm/02057447.pdf The Aleut Language - Alaska Department of Education]</ref> ir ap 800 km gara un no 10 līdz 170 km plata [[pussala]] [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā un atdala [[Beringa jūra]]s [[Bristoles līcis (Aļaska)|Bristoles līci]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līča]]. Administratīvi ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Dažkārt ar nosaukumu «Aļaskas pussala» literatūrā saprot visu Aļaskas štatā ietilpstošo Ziemeļamerikas kontinenta ziemeļrietumu izvirzījumu.

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
[[SQL]] kontekstā, '''datu definēšanas''' jeb '''datu aprakstīšanas valoda''' ('''DDL''') ir sintakse datu bāzes objektu, piemēram, tabulu, indeksu un lietotāju izveidei un modificēšanai. DDL vaicājumi ir līdzīgi datorprogrammēšanas [[programmēšanas valoda|valodai]], kas definē [[datu struktūras|datu struktūru]], īpaši datubāzu shēmu. Visbiežāk lietotie DDL vaicājumu piemēri ir CREATE, ALTER un DROP.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles polarstacijas}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Tēlniecība''' ir [[tēlotāja māksla|tēlotājas māksla]]s veids, trīsdimensiju māksla, kurā no dažādiem materiāliem ([[koks|koka]], [[akmens]], [[Māls|māla]], [[Ģipsis|ģipša]], [[Metāli|metāla]] u. c.) tiek radīti telpiski mākslas tēli, darbi ([[cilnis|ciļņi]], [[Statuja|statujas]], [[Skulptūra|skulptūras]] u. c.).

sentences: '''Monēras''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μόνος'' — 'viens' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.finedictionary.com/Monera.html|title=Monera Definitions|website=finedictionary.com|access-date=14.05.2021}}</ref>) ir viena no piecām [[Valsts (bioloģija)|dzīvo organismu valstīm]] un vienīgā, kurā ietilpstošie [[Organisms|organismi]] ir [[prokarioti]]. Tātad tie ir organismi, kas katrs sastāv no vienas [[Šūna|šūnas]], kurai nav [[Šūnas kodols|kodola]]. Daļa monēru absorbē barību, bet citas ir [[fotosintēze|fotosintezējošas]]. Pie monērām pieder [[Arheji|arhebaktērijas]], [[baktērija]]s un [[Zilaļģes|ciānbaktērijas]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/bio/IT/B_10/default.aspx@tabid=9&id=114.html|title=Vitakera klasifikācija|website=siic.lu.lv|access-date=14.05.2021}}</ref> Taču, pēc dažiem avotiem, dalījums piecās dzīvo organismu valstīs tiek uzskatīts par novecojušu, un monēras vairs nav valsts, jo ciānbaktērijas pieskaitītas [[Augi|augu]] valstij to [[Fotosintēze|fotosintēzes]] spēju dēļ un izveidotas divas atsevišķas valstis — baktēriju un arhebaktēriju —, tādējādi šādā [[Taksonomija|taksonomijā]] ir sešas, nevis piecas [[Bioloģija|bioloģiskās]] valstis. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thoughtco.com/six-kingdoms-of-life-373414|title=Guide to the Six Kingdoms of Life|website=ThoughtCo.|access-date=14.05.2021}}</ref>

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences: '''"Karoga pacelšana Ivodzimā"''' ({{val|en|Raising the Flag on Iwo Jima}}) ir vēsturiska [[fotogrāfija]], ko {{dat|1945|2|23||bez}} uzņēma Džo Rozentāls. Tajā attēloti pieci [[ASV Jūras kājnieku korpuss|ASV jūras kājnieki]] un viena persona no [[ASV Jūras kara flote]]s, kas paceļ [[Amerikas Savienoto Valstu karogs|ASV karogu]] [[Suribači]] kalnā<ref name="1945 video" /> [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Ioto]] (Ivodzimas) salā [[Ivodzimas kauja]]s laikā.

sentences: '''Ehokardiogrāfija''' jeb '''EhoKG''' ir [[sirds]] [[ultraskaņa]]s diagnostikas metode. Tas ir sirds medicīniskās attēlveidošanas veids, izmantojot standarta [[ultrasonogrāfija]]s metodi vai [[Doplera ultrasonogrāfija|Doplera ultrasonogrāfiju]].<ref>{{Atsauce|last=Cleve|first=Jayne|title=Conducting a Cardiac Ultrasound Examination|date=2018|journal=Echocardiography|pages=33–42|editor-last=Nihoyannopoulos|editor-first=Petros|publisher=Springer International Publishing|doi=10.1007/978-3-319-71617-6_2|isbn=9783319716176|last2=McCulloch|first2=Marti L.|editor2-last=Kisslo|editor2-first=Joseph}}</ref> Iegūto diagnostisko attēlu sauc par '''ehokardiogrammu'''.

sentences:
<!-- [[en:Category:Seas]] -->
{{Commonscat|Seas}}

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Henriks Šēbergs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henrik Sjöberg''
 |              attēls = Henrik Sjöberg.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|20}}
 |             dz_viet = [[File:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|22px]] [[Stokholma]], [[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]] (tagad {{karogs|Zviedrija}}
 |             mir_dat = {{dat|1905|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
 |             tautība = [[Zviedrs]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Zviedrija|1844}} [[Zviedrija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]] un [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = MATLAB
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 =
 |               file_ext =
 |               paradigm = {{vikidati|properties|linked|P3966}}
 |               released = 1984. gadā
 |                 author =
 |              developer = {{vikidati|properties|linked|P178}}
 | latest_release_version =
 |    latest_release_date =
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations =
 |               dialects =
 |          influenced by = {{vikidati|properties|linked|P737}}
 |             influenced =
 |       operating system = {{vikidati|properties|linked|P306}}
 |                license =
 |          working_state =
 |                website =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zobu feja
| attēls                   = Tooth fairy promo poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Tooth Fairy''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maikls Lembeks]]
| producents               =
* [[Džims Pidoks]]
* [[Marks Siardi]]
* [[Gordons Grejs]]
* [[Džeisons Blūms]]
| scenārija autors         =
* [[Lauels Ganzs]]
* [[Babalū Mandels]]
* [[Džošua Sternins]]
* [[Džefrijs Ventimilija]]
* [[Rendijs Majems Singers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Ešlija Džada]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Mayhem Pictures]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|22|ASV un Kanāda|}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tooth-fairy-2010|title=Tooth Fairy |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=toothfairy.htm|title=Tooth Fairy|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|112,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Zobu feja''' ({{val|en|Tooth Fairy}}) ir 2010. gada komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Lembeks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]], [[Ešlija Džada]] un [[Džūlija Endrūsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|22||bez}}.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences: '''Godarda Kosmosa lidojumu centrs''' (''Goddard Space Flight Center'') ir galvenā [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] izpētes [[laboratorija]], kura dibināta {{dat|1959|5|1}} kā pirmais NASA kosmosa lidojumu centrs. Tas atrodas [[Mērilenda]]s štata [[Grīnbelta|Grīnbeltā]], aptuveni 10,5 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no ASV galvaspilsētas [[Vašingtona]]s.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|7|14}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = rudens plānu apspriešana, neformālas sarunas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Evita_wiki|Evita}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|IndulisMX}}
# {{u|KXoP}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Zuiks}}
# anonīma persona
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dije/Taja
| citvaloda      = cs
| oriģinālnosaukums = Dyje
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Thaya
| attēls            = Břeclav,_Dyje.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dije [[Bržeclava|Bržeclavā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Vācu Tajas un Morāvijas Dijes satece pie [[Rāba pie Tajas|Rābas pie Tajas]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Morāva]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=59 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{CZE}}
| garums            = 235,4
| iztekas_augstums  = 410
| ietekas_augstums  = 148
| kritums           =
| caurtece          = 43,9
| gada_notece       =
| baseins           = 13 419
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Čehija#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
]]
'''Eshatoloģija''' ({{val|grc|ἔσχατος}}, ''éskhatos'' — ‘pēdējais’) ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība par [[cilvēce]]s galu, kā arī par [[pasaules gals|pasaules galu]] un [[laika beigas|laika beigām]]. Daudzās reliģiskās mācībās eksistē [[pēcnāves dzīve]] un tās izpausme atkarībā no tā, kas ir darīts laicīgajā dzīvē. Tas ir atrodams, sākot jau ar [[Senā Ēģipte|seno ēģiptiešu]] [[Nāves grāmata|Nāves grāmatu]], tālāk [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] kā pazemes dieva [[Aīds|Aīda]] valstība, kristietībā — [[debesis (reliģija)|debesis]] un [[elle]]. Slavens ir arī [[Dante Aligjēri|Dantes Aligjēri]] darbs “[[Dievišķā komēdija]]” un [[tibetieši|tibetiešu]] nāves grāmatas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences: '''''ISO/IEC 9126''''' ir [[Starptautiskā standartu organizācija]]s un [[Starptautiskā elektrotehniskā komisija]]s standarts, kas nosaka [[programmatūra]]s kvalitātes prasības. 2011. gadā tas ir aizstāts ar ''ISO/IEC 25010:2011'', standartam pievienojot "drošību" un "savienojamību" kā galvenos raksturlielumus.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vārniene
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Stompaku purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bolupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s=6 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 50
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 36
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,074
| baseins           =
| baseins_latvijā   = 370,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Mezgls''' [[telesakari|telesakaru]] tīklos posms ir vai nu pārdales punkts, vai sakaru galapunkts. Mezgla definīcija ir atkarīga no [[tīkla]] un [[protokola slāņa]]. Fizisks tīkla mezgls ir aktīva elektroniska ierīce, kas ir pievienota tīklam un spēj izveidot, uztvert vai pārraidīt informāciju pa [[sakaru kanālu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''A. Le Coq''
| native_name      =
| logo             = A._Le_Coq_logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = A._Le_Coqi_Reola_tootmishooned.jpg
| image_size       =
| image_caption    = ''A. Le Coq'' ražotne
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1807 (''A. Le Coq & Co.'', Londona)

1800 (B. J. Heses darītava Tartu)

1826 (J. R. Šramma darītava Tartu)

1898 (''Actien-Gesellschaft der Bier- und Meth-Brauerei und Destillatur „Tivoli“'' Tartu)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tartu]], [[Tartu apriņķis]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = alus, sidrs, bezalkoholiskie dzērieni, sulas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Olvi]]
| num_employees    = 375 (2019)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.alecoq.ee/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Igaunija#Eiropa
| plat_d = 58.385751 | plat_NS =
| gar_d  = 26.706936 | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = ''A. Le Coq'' galvenā biroja vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = ''A. Le Coq'' galvenā biroja vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences:
]]
'''Bērns''' ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir  vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas.  [[likums|Likuma]] izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, [[adopcija|adoptētajiem]] bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaunskotijas pussala
|attēls              = Aerial picture of Moose Cove Lake, Nova Scotia, at sunrise.jpg
|attēla paraksts     = Mūskova ezera ainava
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Kanāda#Jaunskotija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Nova Scotia peninsula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=00 |latNS=N
|longd=63|longm=45 |longEW=W
|platība             = 42 523
|garums              = 430
|platums             = 130
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 365
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-NS}}
|iedzīvotāji         = 836010
|iedzīvotāju gads    = 2011
|blīvums             = 19,7
|pamatiedzīvotāji    = [[kanādieši]], [[skoti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Helifeksa]]
|piezīme =
}}

'''Jaunskotijas pussala''' ({{val|en|Nova Scotia Peninsula}}) ir pussala [[Kanāda]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|304}}</ref> Kopā ar [[Keipbretona]]s salu veido [[Jaunskotija]]s provinci. Pussalas lielākā apdzīvotā vieta ir provinces galvaspilsēta [[Helifeksa]].

sentences: '''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Valdība]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Aršī purvājs
| attēls          = Harchies_RN1gJPG.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| vietaskarte     = Beļģija#Eiropa
| vietaskartes_izmērs =
| reljefa_vietaskarte = jā
| latd  = 50.4595
| longd = 3.6827
| koord           =
| atrašanās vieta = {{vieta|Beļģija|Eno}}
| tips            =
| platība         =
| kūdra           =
| augi            =
| dzīvnieki       =
| ezeri           =
| akači           =
| salas           =
| citas_daļas     =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Aršī purvājs (Marais d'Harchies)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 557,1 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/331 331]
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Megamainds
| attēls                   = Megamind2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Megamind''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Toms Makgrets]]
| producents               =
* [[Lara Brīja]]
* [[Denīze Nolana Kaskino]]
| scenārija autors         =
* [[Alans Dž. Skūlkrafts]]
* [[Brents Simonss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tīna Feja]]
* [[Džona Hills]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|28|Krievija|2010|11|5|ASV|2010|12|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/megamind-2010|title=Megamind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mastermind.htm|title=Megamind (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Megamainds"''' ({{val|en|Megamind}}) ir 2010. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Toms Makgrets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}} Krievijā. Galvenos tēlus ierunājuši [[Tīna Feja]], [[Džona Hills]], [[Deivids Kross]], [[Vills Ferels]] un [[Breds Pits]].

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences: '''Serafs''', arī '''serafims''' ({{val-he|}}שְׂרָפִים śərāfîm, vienskaitlī שָׂרָף śārāf; {{val-la|seraphi[m]}}, vienskaitlī seraph[us]; {{val-el|σεραφείμ}}) ir debesu būtnes veids [[kristietība|kristietībā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]].

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lielās Antiļu salas
|attēls              = Carte antilles 1843.jpg
|attēla paraksts     = 1843. gada Antiļu salu karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Map of the Caribbean-Greater Antilles.png
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Karību jūra]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =

|platība             = 207 435
|garums              = 2100
|platums             = 400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Dvarte]]
|augstums            = 3098
|salu skaits         =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{collapsible list|title=4 valstis|{{DOM}}
 {{HTI}}
 {{JAM}}
 {{CUB}}}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorijas
|valsts adm vienība1       = {{collapsible list|title=3 teritorijas|{{CYM}}
  {{flaga|USA}} [[Navasa]]
 {{PRI}} }}
|iedzīvotāji         = 35 067 000
|blīvums             = 169
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Havana]]
|piezīme =
}}
'''Lielās Antiļu salas''' ({{val|es|Antillas Mayores}}, {{val|fr|Grandes Antilles}}, {{val|en|Greater Antilles}}) ir lielākā no [[Antiļu salas|Antiļu salu]] [[arhipelāgs|arhipelāgu]] veidojošo salu grupām. Sastāv no [[Kuba]]s, [[Haiti (sala)|Haiti jeb Espanjolas]], [[Puertoriko]], [[Jamaika]]s, [[Huventuda]]s un daudzām mazākām saliņām. Lielās Antiļu salas veido 94%<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/243947/Greater-Antilles Encyclopædia Britannica]</ref> no kopējās Antiļu salu teritorijas un tajās dzīvo 90% arhipelāga iedzīvotāju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences: '''Hutieši''' ({{val|ar|الحوثيون}}), oficiāli '''''Ansar Allah''''' (أنصار الله, ''ʾAnṣār Allāh —'' "Dieva atbalstītāji"), ir [[Radikālais islāms|radikālu musulmaņu]] militārs grupējums, kas darbojas [[Jemena|Jemenā]]. 2004. gadā tas uzsāka bruņotu sacelšanos pret Jemenas valdību, pakāpeniski pārņemot kontroli pār dažām valsts teritorijām. Hutieši piedalījās 2011. gada [[Revolūcija Jemenā (2011-2012)|Jemenas revolūcijā]], kuras rezultātā atkāpās prezidents [[Alī Abdulla Sālihs]].

sentences: '''Nometinājuma josla''' ({{val|ru|Черта оседлости}}) bija teritorija [[Krievijas Impērija]]s rietumu apgabalos, ārpus kuras saskaņā ar imperatores [[Katrīna II|Katrīnas II]] rīkojumu (''указ'') bija aizliegts apmesties uz dzīvi [[ebreji]]em (izņemot 1. ģildes tirgoņus, personas ar augstāko izglītību, reģistrētās [[prostitūta]]s, bijušās militārpersonas, kristītos ebrejus).

sentences:
{{Infobox
|bodyclass   = vcard plainlist

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Luāra
  | attēls            = LoireAChamptoceaux.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = France map with Loire highlighted.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | ieteka            = [[Biskajas līcis]], [[Atlantijas okeāns]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 1012
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1408
  | caurtece          = 863
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 117 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džonam Takeram ir jāmirst
| attēls                   = Attēls:John Tucker Must Die.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''John Tucker Must Die''
| žanrs                    = Basketbola komēdija
| režisors                 = [[Betija Tomasa]]
| producents               = [[Maikls Birnbaums]]
| scenārija autors         = [[Džefs Lauelss]]
| galvenajās lomās         = [[Džesijs Metkafls]]
[[Britānija Snova]]
[[Ashanti]]
[[Sofija Buša]]
[[Ariella Kebela]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = 2006. gada 28. jūlijs
| ilgums                   = 89 min
| valsts                   = {{USA}}
{{CAN}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = [[ASV dolārs|$]]18 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džonam Takeram ir jāmirst"''' ({{val|en|John Tucker Must Die}}) ir 2006. gada amerikāņu basketbola romantiskā komēdija, kuras režisore ir [[Betija Tomasa]]. Galvenajās lomās ir [[Džesijs Metkafls]], [[Britānija Snova]], [[Ashanti]], [[Sofija Buša]], [[Ariella Kebela]]. Ziemeļamerikā tā tika izdota 2006. gada 28. jūlijā. Interneta portāla [[Internet Movie Database|IMDb]].com lietotāji šo filmu ir novērtējuši ar 5,5 zvaigznēm no 10 iespējamajām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā|string=Google}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Google'' tulkotājs
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| veids                = [[Mašīntulkošana]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|2007}}
| valodas              = Daudzvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Nē
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [https://translate.google.lv/ translate.google.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[kategorija:Sievietes Ungārijā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Ungārijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Romāns Šuhevičs
| vārds_orig = Роман Йосипович Шухевич
| attēls = Román_Shujévych.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Šuhevičs 1944. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Ļviva]], [[Galīcija]], [[Austroungārija]]
({{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1950
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 05
| m_vieta = Bilogorščas ciems, [[Ukrainas PSR]]
([[Ļviva]], {{UKR}})
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Natālija Berezinska
| bērni = Jurijs Šuhevičs (1933)
Marija Šuheviča (1940)
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālis]] (1946)
|  dienesta_laiks = 1925. — 1950.
|          valsts =
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Ukrainas nemiernieku armija]]
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = Ļvivas Politehniskais institūts (inženieris)
|     apbalvojumi = [[Ukrainas Varonis]] (2007-2010) u.c.
|      cits_darbs = politiskā darbība
}}
}}

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences:
ģimene pie telts]]
'''Telts''' ir no viegla materiāla, piemēram, no ūdensnecaurlaidīga [[audums|auduma]], [[zars|zariem]], veidota pagaidu mītne vai pajumte. Teltīm parasti ir slīpas sānu malas, lai [[nokrišņi|nokrišņi]] neuzkrātos uz tās augšējās daļas. To var viegli nojaukt un uzsliet, līdz ar to tā ir pārvietojama. Vēsturiski teltis pirmās izmantoja [[klejotāji|nomadu]] tautas. Mūsdienās tās plaši izmanto [[pārgājiens|pārgājienos]], [[tirgus|tirgos]] ([[gadatirgus|gadatirgos]]) kā pajumti no nokrišņiem, brīvdabas [[koncerts|koncertos]]. Telšu izmēri variē no ļoti mazām, kurā var ielīst tikai viens cilvēks, līdz ļoti lielām, piemēram, [[cirka telts|cirka teltīm]].

sentences:
.]]
'''Bankas automāts''' jeb '''bankomāts''' ir pašapkalpošanās iekārta, kurā cilvēki var iemaksāt [[nauda|naudu]] vai no kuras var izņemt skaidru naudu, izmantojot kredītkarti vai debetkarti.

sentences: '''Gateris''' ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot [[Zāģmateriāli|zāģmateriālus]].

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Ventspils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ventspils
| tips                = stacija
| attēls              = Ventspils stacija 22.jpg
| attēla_apraksts     = Ventspils stacijas ēka un sliežu ceļi
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Ventspils—Tukums II]]
| atvērta             = 1901
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Vindava, ''Windau (Kurland)''<ref>Latvijas dzelzceļu virsvaldes 20. rīkojums 1942. g. 27. janvārī</ref>, Ventspils I, Ventspils-1, Ventspils-Ziemeļu
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = daudz (pie pasažieru ēkas 5 ceļi,
 neskaitot strupceļus)
| adrese              = Dzelzceļnieku 1, Ventspils, LV-3602
| latd  = 57| latm  = 23| lats  = 29.99| latNS  = N
| longd =21 | longm = 35| longs = 36.57| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ventspils II]] (5 km)
 [[Ventspils Austrumu parks]] (5 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Puze (stacija)|Puze]] (23 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 176
}}
'''Ventspils''' (arī '''Ventspils I''') ir ārpusklases kravas un (agrāk) pasažieru [[dzelzceļa stacija]] [[Ventspils|Ventspilī]]. Ventspils pieskaitāma pie strupceļa stacijām, jo kādreizējā [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils|līnija uz Liepāju]] slēgta [[1996]]. gadā. Ventspils ir arī mezgla stacija<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3081 |title=Atļauja B kategorijas piesārņojošai darbībai — B kategorijas atļauja Nr. VE12IB0020 |access-date={{dat|2013|06|29||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003249/http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3081 }}</ref>, jo tās sastāvā oficiāli ietilpst vairākas citas stacijas, kas gredzenveidā savienotas savā starpā ar sliežu ceļiem ([[Ventspils II]], [[Ventspils Naftas parks|Naftas parks]], [[Ventspils Jūras parks|Jūras parks]], [[Ventspils Austrumu parks|Austrumu parks]]). Stacija var apkalpot maksimāli līdz 5000 vagonu sastāvu gadā, bet 2011. gadā apkalpoti 2674 vagonu sastāvi jeb 1 555 378 vagonu. Līdz 2010. gada 15. februārim<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref> kursēja pasažieru dīzeļvilciens "Kurzeme" Ventspils—Rīga. Stacijā atrodas divas nestrādājošas biļešu kases, uzgaidāmā telpa, bet tualete ārpusē. Vēl padomju laikos Ventspils dzelzceļa stacijā atradās restorāns, bet vēlāk to slēdza.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Lamberts
 |       piktogramma_1 = Golf pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Golfs
 |          vārds_orig = ''Albert Lambert''
 |              attēls = Albert Bond Lambert.png
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alberts Bonds Lamberts
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|12|6}}
 |             dz_viet = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1946|11|12}}
 |            mir_viet = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{karogs|ASV}}
 |        sporta veids = [[golfs]]
 |          disciplīna =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry      | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport        |  [[Golfs]]}}
{{MedalCompetition  |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{Medaļa|Silver      | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]]| [[Golfs 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu komandu turnīrs|Vīriešu komandas]]}}
}}

sentences: [[Navigācija|Navigācijā]] par '''radiobāku''' sauca ierīci zināmās ģeogrāfiskās koordinātēs, kura ļāva ar [[Radiopeilēklis|radiopeilēkļa]] palīdzību atrast [[Peilējums|peilējumu]] uz to. Radiobākas pārraidīja [[Radioviļņi|radio signālu]], kuru uztvēra kuģu radiopeilēkļi, lai noteiktu virzienu uz bāku. Visas jūrniecībā izmantotās radiobākas mūsdienās ir izslēgtas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hamilkārs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Hamilkar von Fölkersahm''
|         attēls = Hamilcar E. Felkersahm.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 4
|        m_vieta = Gleinica (tagad Glinica [[Glogovas apriņķis|Glogovas apriņķī]], [[Polija|Polijā]] {{flaga|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[Jurisprudence|Jurists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hamilkārs Eižens Magnuss fon Felkerzāms''' ({{val-de|Hamilkar von Fölkersahm}}, dzimis {{dat|1854|11|3}}, miris {{dat|1929|8|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]] un politiķis.

sentences: {{Commonscat|Cemeteries in Latvia|Kapsētas Latvijā}}

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
[[Kategorija:Policisti]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ceļa kauls |
  Latin        = Patella |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray345.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Ceļa kauls''' ({{val-la|Patella}}) ir pats lielākais papildkauls [[cilvēka skelets|cilvēka skeletā]].

sentences: '''8. decembris''' ir gada 342. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (343. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 23 dienas.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences: '''GS1-128''' [[GS1|ir GS1]] pielietošanas standarts, izmantojot Code 128 [[Svītrkods|svītrkodu]] specifikāciju. Tā iepriekšējais pareizais nosaukums bija UCC/EAN-128. Citi vairs neizmantotie nosaukumi ir UCC-128 un EAN-128. GS1-128 standarts tika ieviests 1989.gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://40.gs1.org/historic-timeline.php|title=GS1 Historic Timeline|website=GS1|access-date=9 October 2018|archive-date={{dat|2018|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180414000127/http://40.gs1.org/historic-timeline.php}}</ref>, un tajā tiek izmantota virkne pielietojuma identifikatoru tādu papildu datu kā derīguma termiņa datuma, sērijas numura, daudzuma, svara un daudzu citu, lietotājam nepieciešamu atribūtu iekļaušanai.

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Ledecka''' var būt:

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences: '''Mākslas vingrošana''' ir [[sporta veids]], kurā sportistes individuāli vai komandās (komandā esot vismaz diviem cilvēkiem) veido kompozīcijas ar vienu vai diviem priekšmetiem: aukla, aplis, vāles, bumba, lente, kā arī brīvais vingrojums (netiek izmantots neviens no rīkiem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|title=Rhythmic Gymnastics Equipment|publisher=NBC Olympics|accessdate={{dat|2012|5|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120516075031/http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|archivedate={{dat|2012|05|16||bez}}}}</ref> Individuālajās sacensībās sportistes kompozīciju veido, izmantojot tikai vienu rīku. Kad uzstājas komanda, var tikt maksimāli izmantoti divi dažādi rīki. Tajā pašā laikā sportiste vingrojuma laikā var nomainīt savu rīku. Vērtēšanas sistēma laika gaitā ir mainījusies. Līdz 2001. gadam, līdzīgi kā tas ir [[sporta vingrošana|sporta vingrošanā]], sportistu sniegums tika vērtēts līdz 10 ballu sistēmā, savukārt pašlaik — 30 ballu sistēmā. [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] mākslas vingrošana ir iekļauta kopš {{oss|V=1984|L=D}}. Lielākos panākumus tajās ir guvušas [[Krievija]]s sportistes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''[[Ganosteus stellatus]]'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv = Piknosteīdas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ganosteus|ganosteji}}
* {{TaksoSaite|Pycnosteus|piknosteji}}
* {{TaksoSaite|Schizosteus|šizosteji}}
* {{TaksoSaite|Tartuosteus|tartuosteji}}
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteidae <small>Tarlo, 1962</small>
}}
'''Piknosteīdas''' ({{val|la|Pycnosteidae}}; no no ''pycnos'' — blīvs un ''osteon'' — kauls) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimtu veido četras ģintis. Piknosteīdas pārstāvēja [[saldūdens]] un [[Lagūna|lagūnu]] formas.

sentences: '''17. augusts''' ir gada 229. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (230. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 136 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Klasiskā mehānika]]
[[Kategorija:Enerģijas uzglabāšana]]
[[Kategorija:Svārstības]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta pie jūra
| operators =
| attēls = City by the sea.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Ketons-Džounss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ilaiza Dušku]]
* [[Viljams Forsaits]]
* [[Džordžs Dzundza]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City by the Sea''
| studija = ''Franchise Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|6}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3880486401/|title=City by the Sea |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilsēta pie jūras"''' ({{Val|en|City by the Sea}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Ketons-Džounss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeimss Franko]], [[Ilaiza Dušku]], [[Viljams Forsaits]] un [[Džordžs Dzundza]].

sentences: '''Devalvācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''de'' - 'nolaišana' + ''valeo'' 'kaut ko mainīt', 'izmaksas') ir oficiāla nacionālās [[nauda]]s vienības kursa pazemināšana attiecībā pret citām valūtām vai [[Zelts|zeltu]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Oksfordas angļu valodas vārdnīca
| image            = OED2 volumes.jpg
| image_caption    =
| books            =
| author           =
| editors          =
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{GBR}}
| language         = Angļu
| discipline       =
| publisher        = ''[[Oxford University Press]]''
| pub_date         =
* 1884—1928 (pirmais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 1989 (otrais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 3. izdevums tiek gatavots<ref name=Dickson>Andrew Dickson, [https://www.theguardian.com/news/2018/feb/23/oxford-english-dictionary-can-worlds-biggest-dictionary-survive-internet "Inside the OED: can the world’s biggest dictionary survive the internet?"], ''[[The Guardian]]'', 23 February 2018 (page visited on 23 February 2018).</ref>
| english_pub_date =
| media_type       =
| number_of_books  =
| list_books       =
| oclc             =
| preceded by      =
| followed by      =
| website          =
}}
'''Oksfordas angļu valodas vārdnīca''' ({{val|en|Oxford English Dictionary}}) ir galvenā [[angļu valoda]]s [[vārdnīca]], ko izdod ''[[Oxford University Press]]''. Vārdnīcā izsekojama angļu valodas attīstība laika gaitā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Alosa_fallax.jpg
|  att_nosaukums = [[Palede]] (''Alosa fallax'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|   apakškohorta = Clupei
|apakškohorta_lv = Siļķu apakškohorta
| apakškohorta_r = Siļķveidīgās
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|       binomial = Clupeidae <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Darba atmiņa''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir īslaicīgā [[atmiņa]] un daļa no tās ilglaicīgās atmiņas, kuras [[informācija]] tobrīd ir aktivizēta.

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Litecoin''''' (LTC vai L) ir [[Vienādranga tīkls|vienādranga]] [[Kriptonauda|kriptovalūta]] un atvērtā avota programmatūras projekts, publicēts saskaņā ar [[MIT licence|MIT/X11 licenci]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/litecoin-project|title=Litecoin Project|publisher=github.com|access-date=2021-03-29}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://litecoin.com/|title=Litecoin|publisher=litecoin.com|access-date=2021-03-29}}</ref> ''Litecoin'' ir tehniski gandrīz identisks ''[[Bitcoin]]'' (BTC). ''Litecoin'' ir atvasināta no ''Bitcoin'' atvērtā koda protokola.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vunāmina Milivundi
|attēls                 = Windjana Gorge - an ancient reef in the Kimberley Western Australia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Vinģanas aiza Vunāminas parkā
| map_type              = Austrālija#Rietumaustrālija
| map_relief = jā
| map_label             =
|lat_dir =S |lat_deg =17|lat_min =30|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =125|lon_min =45|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Austrālija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 567
|platums                =
|kalns                  = [[Velsa kalns]]
|augstums               = 983
|pilsētas               =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Naftalīna struktūrformula

 Naftalīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H8
|molmasa=128,17052
|blīvums=1140
|kušanas temperatūra=80,2 °C
|viršanas temperatūra=218 °C
}}
'''Naftalīns''' (C10H8) ir balta kristāliska viela ar raksturīgu [[smarža|smaržu]]. Tas ir vienkāršākais [[arēni|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar kondensētiem cikliem. Naftalīna molekulas sastāv no diviem kondensētiem benzola cikliem. Plaši pazīstams ir naftalīna kā [[kode|kožu]] atbaidīšanas līdzekļa pielietojums saimniecībā. Naftalīns viegli [[sublimācija (fizikā)|sublimējas]].

sentences:
{{Literatura}}
'''Literatūra''' (no {{val|la|littera}} — 'burts') jeb '''rakstniecība''' ir viss [[cilvēce]]s uzrakstītais [[teksts|tekstu]] kopums ar māksliniecisku vai sabiedrisku nozīmi. Literatūra tiek iedalīta [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], [[zinātniskā literatūra|zinātniskajā literatūrā]] un [[publicistika|publicistikā]]. Šaurākā nozīmē jēdziens "literatūra" apzīmē mākslas veidu — daiļliteratūru.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bridžtauna
 | official_name            = ''Bridgetown''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Bridgetown barbados chamberlain bridge.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Barbados
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Barbadosa}} [[Barbadosa]]
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1628. gadā
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           = 38.8
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         = 96578
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = ECT
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 05 | lats = 41 | latNS = N
 | longd = 59 | longm = 37 | longs = 03 | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Tretjakovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = Krievija, [[Kijevas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]]
|        tautība = [[krievs]]
|     pseidonīms = V.T.
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[Dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences: '''Uguns loks''' ({{val|en|Rim of Fire}}) vai '''Uguns gredzens''' ({{val|en|Ring of Fire}}) ir [[vulkāniskais loks]] apkārt [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]]. Šajā lokā notiek ap 90%<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=https://earthquake.usgs.gov/learn/glossary/?termID=150 |title=Ring of Fire |publisher=USGS |date=July 24, 2012 |access-date=June 13, 2013}}</ref> no visām [[zemestrīce|zemestrīcēm]] un tiek izdalīti 76% no visas pasaules [[seismiskā aktivitāte|seismiskās enerģijas]],<ref name="Duda1965">{{publikācijas atsauce |last1=Duda |first1=Seweryn J. |title=Secular seismic energy release in the circum-Pacific belt |journal=Tectonophysics |date=November 1965 |volume=2 |issue=5 |pages=409–452 |doi=10.1016/0040-1951(65)90035-1 |bibcode=1965Tectp...2..409D }}</ref> kā arī atrodas divas trešdaļas no visiem pasaules [[vulkāns|vulkāniem]]. Loks ir [[pakavs|pakava]] formā no [[Jaunzēlande]]s uz ziemeļiem gar [[Āzija]]s austrumu piekrasti līdz [[Kamčatka]]i un [[Aļaska]]i, un tad atkal uz dienvidiem gar [[Amerika]]s krastiem. Loka garums ir aptuveni {{nobr|40 000}} kilometri un vidējais platums ir ap 500 km.

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{coord|56|56|6.0|N|24|5|46.3|E|display=title}}
'''Latvijas Universitātes Rakstu māja'''<ref>[https://www.tornakalns.lu.lv/ tornakalns.lu.lv]</ref> būs [[Latvijas Universitātes Bibliotēka]]s, sešu fakultāšu ([[Latvijas Universitātes Biznesa vadības un ekonomikas fakultāte|Biznesa vadības un ekonomikas]], [[Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte|Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas]], [[Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāte|Sociālo zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāte|Vēstures un filozofijas]] un [[LU Teoloģijas fakultāte]]s), kā arī [[LU Filozofijas un socioloģijas institūts|Filozofijas un socioloģijas]], [[LU Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas]] un [[LU Latvijas Vēstures institūts|Latviešu Vēstures institūtu]]  kopīgs akadēmiskais centrs [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā]] 1, [[Torņakalns|Torņakalnā]] [[Rīga|Rīgā]].

LU Rakstu māja būs trešā ēka 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur paredzēts izveidot LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja|Studentu un viesu māja]].

sentences: '''Federālais apgabals''' ir īpaša [[Administratīvi teritoriālais iedalījums|administratīva vienība]] federālās valstīs, kuru pārvalda federālā valdība. Federālie apgabali ir tādās valstīs kā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Argentīna]], [[Brazīlija]], [[Malaizija]], [[Meksika]], [[Venecuēla]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Poa annua 131359287.jpg
| att_nosaukums = [[Maura skarene]] (''Poa annua'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Poa
| ģints_lv = Skarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Poa
| autors =
}}'''Skarenes''' ({{val|la|Poa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas apmēram 570 [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas, kuras savvaļā ir sastopamas abu pusložu [[Mērenā josla|mērenajā joslā]]. ''Poa'' (πόα) [[Grieķu valoda|grieķu valodā]] nozīmē "[[lopbarība]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=126123|title=Poa in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001404-2|title=Poa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-10|language=en}}</ref>

sentences: '''Atdzejojums''' jeb '''atdzeja''' ir [[dzeja|dzejiska]] teksta [[Tulkošana|tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], saglabājot oriģināla jēgu un formas īpatnības.

sentences: '''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

sentences: '''Blīvie spalvmākoņi''' ''Cirrus spissatus'' (Ci sp) ir [[spalvmākoņi]] ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt [[Saule|Sauli]]. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša [[ūdens]] pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī [[Mēness]]. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. [[Mākoņi]] veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā [[atmosfēras fronte]]s zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Meandropsinidae
|        dzimta_lv = Meandropsinīdas
|            ģints = Hottingerina
|         ģints_lv = Hotingerinas
|         binomial = Hottingerina Drobne, 1975
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Hotingerinas''' (''Hottingerina'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Meandropsinīdas|meandropsinīdu]] dzimtā ([[miliolīdu kārta]]). Ģinti 1975. gadā aprakstīja slovēņu paleontoloģe Katica Drobne. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] hotingerinas ir atrodamas [[Slovēnija|Slovēnijā]], [[Paleocēns|Paleocēna]] nogulumos (zēlandes laikmets). Ģintī ir zināmas divas sugas. Tipveida suga ir ''[[Hottingerina lukasi]]'' Drobne, 1975 (ģints un suga nosaukta šveiciešu paleontologa [[Lūka Hotingers|Lūkas Hotingera]] vārdā). Otra suga ''[[Hottingerina anatolica]]'' Sirel, 1999 ir atrasta Turcijas teritorijā.<ref>[http://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=721271 World Foraminifera Database]</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Argulus.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Branchiura
| apakšklase_lv =Karputis
| iedalījums=
** {{TaksoSaite|Arguloida}}
** †{{TaksoSaite|Cyclida}}
}}
'''Karputis''' jeb '''žaunastvēži''', arī '''žaunastes''' (''Branchiura'') ir [[žokļkājvēžu klase]]s apakšklase. Karputis mēdz dēvēt arī par '''zivjēžiem''', '''zivjutīm'''. Karputis sastopamas kā saldūdeņos, tā sāļūdeņos, tās ir īslaicīgi zivju ārējie parazīti ([[ektoparazīti]]). Karputu vienīgā recentā kārta ir ''[[Arguloida]]''. ''[[Cyclida]]'' kārtas pārstāvji (15 ģintis) dzīvoja no [[Karbona periods|karbona]] līdz [[Krīta periods|krīta periodam]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ht
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Réseau de Développement Durable d'Haïti
|sponsors              = Consortium FDS/RDDH
|domātais-pielietojums = Ar [[Haiti]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Haiti
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.ht/info/documents.cfm Dokumenti] (franciski)
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ht/ NIC.ht]
|}}

sentences:
{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-154''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[7K-L1]]''
| KA_veids               = [[Kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma        = ''[[7K-L1]]''
| KA sērijas Nr          = 3P
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]''
| Starta_gads            = 1967
| Starts                 = {{dat|1967|4|8|SK}} 09:00:33
| Nesējs                 = ''[[Proton-K / Blok D]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81 / 23
| Starta_valsts          = [[Kazahijas PSR]], {{URS}}
| Apkalpe                = 0
| apkalpes attēls        =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās             =
| Nolaišanās vieta       =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 1967
| Beigu_datums           = {{dat|1967|4|10|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| Masa                   = 5017 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 51,3°
| Periods                = 88,50 min
| Apoapsīda              = 223 km
| Periapsīda             = 183 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-146]]''
| KA_nāk                 = ''[[7K-L1 № 4]]''
| Pilot. misijas         =
}}
'''''Kosmos-154''''' (''Космос-154'') jeb '''''7K-L1 № 3P''''' (''7К-Л1 № 3П'') bija [[PSRS]] ''[[7K-L1]]'' sērijas [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] prototipa otrais lidojums. Palaists orbītā 1967. gada 8. aprīlī.

sentences:
[[Kategorija:Trokšņu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Alas infokaste
| name = Blusu ala
| photo = Blusu ala iekšpusē.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Latvija
| relief = jā
| location = {{vieta|Latvija|Sigulda}}
| lat_d = 57| lat_m = 11|lat_s = 8| lat_NS = N
| long_d = 24| long_m = 52| long_s = 8| long_EW = E
| depth = 55 m
| width = 5
| height_variation = 4.3 m
| altitude =
| discovery = 1991. gadā vai 1992.
| geology =
| entrance_count = 1<?
| entrance_list =
| difficulty = Šaura un sarežģīta ala ar strupceļiem.
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website =
}}
'''Blusu ala''' ir [[ala]] [[Sigulda|Siguldā]], [[Siguldas novads|Siguldas novadā]]. Izvietojusies [[Gaujas senleja]]s labā pamatkrasta pakājē 1 km augšpus [[Turaidas pils]], [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā starp Cīruļu un Bēršu mājām aizaugušas vecupes malā.<ref>{{Latvijas daba|1|157}}</ref> Ala ir sarežģīts šauru eju un strupceļu tīkls {{nobr|55 m}} kopgarumā ar kopējo tilpumu ap {{nobr|70 m³}}; tajā ir 14 dažāda resnuma pīlāri.<ref>[http://www.alas.lv/ala.php?ala=289 Latvijas alas. Blusu ala]</ref> Izveidojusies pazemes [[Erozija|erozijas]] rezultātā [[Gaujas svīta|Gaujas svītas]] vidusdevona [[Živetas stāvs|Živetas stāva]] pelēkbrūnajos [[smilšakmens|smilšakmeņos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/cirulu-iezis-un-blusu-ala|title=Cīruļu iezis un Blusu ala {{!}} Dabas aizsardzības pārvalde|website=www.daba.gov.lv|access-date=2022-11-23|language=lv}}</ref> Alas dziļumā avots, bet pati ala sausa. Ala atklāta un atrakta no smilšu aizbiruma 1991. gadā, tajā atrasta jauna [[pūpēži|pūpēžu]] klases suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Alas/Blusu.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Blusu ala |access-date={{dat|2015|11|15||bez}} |archive-date={{dat|2018|07|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180715122610/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Alas/Blusu.htm }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ježijs Soltāns
|     vārds_orig = ''Jerzy Sołtan''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1913
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 16
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ježijs Soltāns''' ({{val-pl|Jerzy Sołtan}}, 1913—2005) bija [[Latvijas poļi|Latvijas poļu]] izcelsmes ASV [[arhitekts]]. [[Hārvarda Universitāte]]s profesors (1961).

sentences: '''Šaujampulveris''' (novecojis termins — '''biszāles'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |title= biszāles |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2019. gada 28. aprīlī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>) ir strauji degošs produkts, kam sadegot, izdalās gāzes, kuras darbojas kā virzošais spēks [[šaujamierocis|šaujamieročos]]. Šaujampulveris ir zemi eksplozīvs. Tam degot, rodas drīzāk sadegšanas zemskaņas ātruma vilnis, nekā virsskaņas sprādziena vilnis, kurš ir raksturīgs augsti eksplozīvām vielām (šaujampulveris ir ballistiskā, nevis brizantā sprāgstviela). Rezultātā spiediens šaujamieroča [[Stobrs|stobrā]] ir pietiekošs, lai dzītu uz priekšu [[Lode (munīcija)|lodi]], bet nepietiekošs, lai iznīcinātu [[Stobrs|stobru]]. Tajā pašā laikā šī īpašība padara šaujampulveri mazāk piemērotu klinšu vai nocietinājumu sagraušanai, kam ir vairāk piemērotas brizantās [[sprāgstvielas]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Satezeles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Satezeles pilskalns.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Satezeles pilskalns (''Lievenschanze'' — ‘Līvu valnis’) pirms Pirmā pasaules kara
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.17175 |latNS=N
| longd=24.87048 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Satezeles pilskalns (Lībju kalns)
|      numurs = 2144
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bullitt''
| operators =
| attēls = Bullitt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Pīters Jeitss]]
| producents = Filips Dantoni
| scenārijs = * Alans Trastmens
* Harijs Kleiners
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Roberts Vons]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Dons Gordons]]
* [[Saimons Oklends]]
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| oriģinālnos = ''Bullitt''
| studija = * ''Solar Productions''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros.-Seven Arts]]''
| montāža =
| izplatītājs = Warner Bros.-Seven Arts
| izdošana = {{Filmas datums|1968|10|17}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|42,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bullitt#tab=summary|title=Bullitt (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bullitt''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Pīters Jeitss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]], [[Roberts Vons]], [[Žaklīna Bisita]], [[Dons Gordons]] un [[Saimons Oklends]]. Filma ir balstīta uz Roberta Fiša 1963. gada romāna ''Mute Witness''.

sentences: '''Rietumu filozofija''' ({{val|en|Western philosophy}}) ir [[Rietumu pasaule|Rietumu civilizācijas]] [[Filozofija|filozofiskā doma]] un darbi. Vēsturiski šis termins attiecas uz [[Rietumu kultūra]]s filozofisko domāšanu, sākot ar [[Sengrieķu filozofija|sengrieķu filozofiju]].

sentences: '''Osmaņu kalifāts''' bija [[Osmaņu dinastija]]s [[kalifāts]]. Osmaņu dinastija valdīja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] un tās valdnieku sauca gan par [[sultāns|sultānu]], gan [[kalifs|kalifu]] ([[islāms|islāmā]]: visu ticīgo valdnieks).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Annona
| autors =
| attēls = Annona senegalensis (4337693176).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Annona senegalensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Magnoliales
| rinda_lv = Magnoliju rinda
| dzimta = Annonaceae
| dzimta_lv = Anonu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints = Annona
| ģints_lv = Anonas
}}'''Anonas''' (''Annona'') ir [[anonu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 170<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1966-1|title=Annona L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-03|language=en}}</ref> koku un [[Krūms|krūmu]] sugas, kuras ir sastopamas [[Dienvidamerika]]s un [[Āfrika]]s [[Tropi|tropos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891|title=Annona in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-03|archive-date=2006-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20060823072441/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891}}</ref>

sentences:
'''"[[Šerloks]]"''' ir ''[[BBC]]'' veidots britu televīzijas seriāls, kas kopš 2010. gada tiek pārraidīts kanālā ''[[BBC One]]''.
Seriāla sižets balstīts uz [[Arturs Konans Doils|Artura Konana Doila]] romānu un īso stāstu motīviem par detektīvu [[Šerloks Holmss|Šerloku Holmsu]], tikai tā darbība notiek mūsdienās.

sentences:
attēlojums.]]
'''Kartings''' ({{val|en|Karting}}; arī ''go-karting'') ir [[autosports]], kurā sacensības tiek aizvadītas ar specializētiem mikroautomobiļiem jeb [[gokarts|gokartiem]].<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/sports/karting|title=Karting|work=britannica.com|publisher=Encyclopaedia Britannica|accessdate=29 July 2020}}</ref> Parasti (kaut gan ne vienmēr) sacensībās tiek izmantots [[Asfaltbetons|asfaltēts]] segums ar vairākiem līkumiem, kur šādas trases galvenokārt sauc par [[kartodroms|kartodromiem]].

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Konformists
| operators =
| attēls = The Conformist poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bernardo Bertoluči]]
| producents =
| scenārijs = Bernardo Bertoluči
| aktieri = * [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Stefānija Sandrelli]]
* [[Gastons Moskins]]
* [[Dominike Sanda]]
* [[Pjērs Klementī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Il conformista''
| studija = * ''Mars Film Produzione''
* ''Marianne Productions''
* ''Maran Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|7|1|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]|1970|10|7|Itālija}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Konformists"''' ({{Val|it|Il conformista}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s, [[Francija]]s un [[Vācija]]s kopražojuma politiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bernardo Bertoluči]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Stefānija Sandrelli]], [[Gastons Moskins]], [[Dominike Sanda]] un [[Pjērs Klementī]]. Filma balstīta uz [[Alberto Moravija]]s 1951. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums =  Новгородская Pеспублика
|nosaukums_latv_val  = Novgorodas Republika
|sugasvārds          = Novgorodas Republikas
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              = Krievija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             = <!--- Norāda valsts statusu --->
|statusa_teksts      = <!--- Brīvs teksts, kurš apraksta valsts stāvokli infokastes augšpusē. Bez vajadzības nelietot! --->
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Jauktās pārvaldes]] [[Republika]]
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai  vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1136
|gads_beigas         = 1478
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = <!--- Default: "Established" --->
|date_start          = <!--- Optional: Date of establishment, enter dates in
                             this format [[1 January]], [[1801]]--->
|event_end           = <!--- Default: "Disestablished" --->
|date_end            = <!--- Optional: Date of disestablishment --->
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = [[Kijivas Krievzeme]]
|flag_p1             = Coin of Vladimir the Great (reverse).svg
|s1                  = [[Pleskavas Republika]]
|flag_s1             = Символ господарства Псковского.png
|
|s2                  = [[Maskavija]]
|flag_s2             = Знамя Дмитрия Донского со Спасом.svg
|
|s3                  =  Perma (zeme)
|flag_s3             = Эмблема пермской земли (Саадачный покровец, около 1626 год).gif
|image_flag          =  Banner of the Novgorod Republic (c. 1385).svg
|flag                = Novgorodas Republika karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat of arms of the Novgorod Republic (c. 1385).svg
|symbol              = Novgorodas Republika ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Novgorod1400.png
|image_map_caption   = Novgorodas Teritorija 1400. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Novgoroda]]
|galvaspilsēta_exile = <!-- If status="Exile" -->
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[sennovgorodas dialekts]], [[Baznīcslāvu valoda]]
|reliģija            = [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|nauda               =
|
|<!--- Titles and names of the first and last leaders an their deputies --->
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|title_leader        = [[Novgorodas kņazi]]
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Novgorodas veče<br>Bajāru padome
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area,
                             population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces),
                             area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population
                             density is calculated if area is also given --->
|footnotes           =
}}
s kartē pirms mongoļu iebrukuma]]
'''Novgorodas Republika''' ({{val|ru|Новгородская Pеспублика}}) jeb '''Novgorodas zeme''' (''Новгородскаѧ землѧ''), lokāli dēvēta par '''Dižās Novgorodas Kungu''' ({{val|ru|Господин Великий Новгород)}}, bija [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētvalsts, kas izveidojās pēc [[Rurikoviču dinastija]]i piederošo [[Novgorodas kņazi|Novgorodas kņazu]] varas sairuma.

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Paul Krugman
| attēls =Paul Krugman-press conference Dec 07th, 2008-8.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =28
| dz_vieta =[[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Prinstonas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]], ''[[The New York Times]]''
| alma_mater =[[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]] ([[starptautiskā ekonomika]], [[makroekonomika]])
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = 2008. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ectāles Alpi
|attēls                 = Hintere_Schwaerze.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hintere Švarce
| map = Ötztaler_Alpen_Map.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.75 | latNS  = N
| longd = 10.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Vildšpice]]
|augstums               = 3 774
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Universitātes infokaste
|                 name = Pensilvānijas Universitāte
|          native_name = ''{{nobold|University of Pennsylvania}}''
|           image_name = UPenn_shield_with_banner.svg
|           image_size = 200px
|           latin_name = Universitas Pennsylvaniensis
|                motto = ''Leges sine moribus vanae''
|          established = 1740
|                 type = Privāta
|         affiliations =
|            endowment = [[United States dollar|US$]]6,58 miljardi<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://thedp.com/index.php/article/2011/09/penn_reports_18.6percent_endowment_return |date=September 18, 2011 |title=Penn Reports 18.6% Endowment Return |accessdate=September 18, 2011|publisher=Daily Pennsylvanian}}</ref>
|               budget = [[United States dollar|US$]]6,007 miljardi<ref name="Penn: Penn Facts">{{Tīmekļa atsauce|title=Penn: Penn Facts|url=http://www.upenn.edu/about/facts.php|accessdate=2 October 2011|archive-date={{dat|2010|02|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100226023403/http://www.upenn.edu/about/facts.php}}</ref>
|            president = [[Eimija Gūtmane]]
|       vice-president =
|              provost =
|       academic_staff = 4199<ref name="Penn: Penn Facts"/>
| administrative_staff = 2308<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             students = 21 203<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|            undergrad = 10 394<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             postgrad = 10 809<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|               campus =
|               colors = Sarkana un zila<br />{{color box|#990000}} {{color box|#011F5B}}<ref name="Logo Style Guide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.upenn.edu/webguide/style_guide/color.html |title=Penn: Web Style Guide: Color Values |publisher=University of Pennsylvania |date= |accessdate=2010-12-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100726045536/http://www.upenn.edu/webguide/style_guide/color.html |archivedate=2010-07-26 }}</ref>
|            athletics = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] I divīzija
|             nickname = [[Penn Quakers|Quakers]]
|           alma mater = Hail, Pennsylvania!
|              website = [http://www.upenn.edu/ upenn.edu]
|                 logo =
}}
'''Pensilvānijas Universitāte''' ({{val|en|University of Pennsylvania}}; '''Penn''', '''UPenn''') ir privāta [[universitāte]], kas atrodas [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]]. Tā ir ceturtā vecākā augstākā mācību iestāde ASV un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms [[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš|ASV Neatkarības kara]]. Tā ir viena no 14 ASV universitāšu asociācijas dibinātājām. Pašu universitāti dibināja [[Bendžamins Franklins]]. Starp universitātes beidzējiem ir 12 valstu vadītāji (tai skaitā [[ASV prezidents]] [[Viljams Herisons]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=William H. Harrison |url=http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=190| work=Ohio History Central An Online Encyclopedia of Ohio History|publisher=Ohio Historical Society|accessdate=19 August 2011}}</ref> Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm ASV.

sentences:
(zvanveida līknes) grafiks. Katra iekrāsotā josla ir vienas standartnovirzes platumā.]]
'''Standartnovirze''' ir izlases variācijas rādītājs, ko nosaka, izvelkot kvadrātsakni no izlases [[Dispersija (statistika)|dispersijas]]. Viena standartnovirze nozīmē 68,28% rezultātu (standartizētā [[Normālsadalījums|normālsadalījumā]]), kas centrēti ap vidējo asi - 34,14% uz katru pusi no tās. Tiek izmantots arī ''divu standartnoviržu'' (95,45%) un ''trīs standartnoviržu'' (99,72%) jēdziens.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=

No kreisās:
[[Abajs Kunanbajuli|Abajs]] • [[Ablajs Hans]] • [[Kurmangazi]] • [[Čokans Valihanovs|Valihanovs]]
[[Ibrahims Altinsarins|Altinsarins]] • [[Mashurs Zusups|Zusups]] • [[Ahmets Bajtursinoglu|Bajtursinoglu]] • [[Nursultans Nazarbajevs|Nazarbajevs]]
|tauta=Kazahi
|native_name =''Қазақтар''
|skaits=~14,3 miljoni
|vieta=
{{KAZ}} 10.600.000<ref name="Census2009">Estimation based on Kazakh population share of 65% ([http://www.parlam.kz/DocSpPrezident.aspx?lan=ru-RU&idpr=23 Kzakhstan President's Speech in the Kazakhstan Parliament 2009-09-01]) and 16.3 mln total population according to the preliminary results of [http://www.kz2009.kz/Pages/Default.aspx the 2009 National Census] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090421064834/http://www.kz2009.kz/Pages/Default.aspx |date={{dat|2009|04|21||bez}} }}</ref>

{{UZB}} 800.000 - 1.100.000<ref name="Uzb-2009">Kazakh population share was constant at 4.1% in 1959-1989 ([https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html#People CIA estimates]) and declined to 3% in 1996. Official Uzbekistan estimation ([http://books.google.com/books?ei=F-jgSZyCJI3aygSpidyzDQ&id=wvnqAAAAIAAJ&dq=%D0%9C%D0%B8%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%8F+%D0%B2+%D0%9A%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D1%85%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B5+%D0%BD%D0%B0+%D1%80%D1%83%D0%B1%D0%B5%D0%B6%D0%B5+XXI+%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%B0%3A+%D0%BE%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D1%8B%D0%B5+%D1%82%D0%B5%D0%BD%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%B8+%D0%B8+%D0%BF%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%BA%D1%82%D0%B8%D0%B2%D1%8B.&q=940&pgis=1#search_anchor E. Yu. Sadovskaya «Migration in Kazakhstan in the beginning of XXI century: main tendentions and perspectives»]{{ISBN|9965-593-01-9}}) in 1999 was 940,600 Kazakhs or 3.8% of total population. If Kazakh population share was stable at about 4.1% (not taking into account the massive repatriation of ethnic Kazakhs (oralman) to Kazakhstan) and [http://www.stat.uz/STAT/2008year/doklad_rus_tab.pdf the Uzbekistan population in the middle of 2008] {{Webarchive|url=https://wayback.archive-it.org/all/20091113151127/http://www.stat.uz/STAT/2008year/doklad_rus_tab.pdf |date={{dat|2009|11|13||bez}} }} was 27.3 mln, the Kazakh population would be 1.1 mln. Using the CIA estimate of the share of Kazakhs (3%), the total Kazakh population in Uzbekistan would be 0.8 mln</ref>

{{CHN}} 1.400.000 - 1.500.000<ref name="China">Census 2000 counts 1.25 mln Kazakhs[http://www.china.org.cn/english/features/EthnicGroups/136924.htm], later the Kazakh population had higher birth rate, but some assimilation processes were present too. Estimations made after the 2000 Cesus are claiming Kazakh population share growth (was 0,104 % in 2000), but even if this share value was preserved at 0.104% level it would be no less than 1.4 mln in 2008</ref>

{{RUS}} 654.000<ref name="Census2002">[http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php?reg=0 2002 Census ethnic composition] data, in 2003-2008 Kazakhstan national statistics noted the oralman (ethnic Kazakhs) repatriation to Kazakhstan</ref>

{{MNG}} 140.152<ref>[http://www.citizenmongolia.com/index.php?option=com_content&view=article&id=17&Itemid=77 Ethnic composition of the Mongolian population in 2007] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090330061255/http://www.citizenmongolia.com/index.php?option=com_content&view=article&id=17&Itemid=77 |date={{dat|2009|03|30||bez}} }}, Mongolian government 2007. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{TKM}} 40.000 — 90.000<ref name="Turkmen">In 1995 Kazakh poulation was 86,987 [http://www.chrono-tm.org/?0248042254000000000000011000000] or 1.94 % population total. Later was a massive pepartriation of ethnic Kazakh population (oralman) to Kazakhstan: 22,000 before 2001 and 38,000-40,000 in 2001—2007. Press reports are claiming [http://www.chrono-tm.org/?0248042562000000000000011000000],[http://www.chrono-tm.org/?0248042371000000000000011000000],[http://www.chrono-tm.org/?0248041957000000000000011000000] the most part of Kazakhs had left Turkmenistan</ref>

{{KGZ}} 38.900<ref name="Kyrgyz">[http://www.stat.kg/stat.files/tematika/%D0%B4%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D1%84/%D0%95%D0%B6%D0%B5%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B8%D0%BA/demo%208.pdf National Statistical  Committee of Kyrgyzstan. 2008 estimation]{{Novecojusi saite}}</ref>

{{AFG}} 21.000<ref name=diaspora>[http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=152 The Kazakh Diasporas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070928070526/http://sana.gov.kz/showarticle.php?lang=eng&id=152 |date={{dat|2007|09|28||bez}} }}: Kazakh Ministry of Culture and Information {{ru icon}}. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{TUR}} 19.000 — 25.000<ref name=diaspora/>

{{GER}} 890<ref name=diaspora/>

{{TJK}} 900<ref>[http://www.demoscope.ru/weekly/2005/0191/analit05.php Results of the 2000 population census in Tajikistan]. Retrieved on 6 April 2009</ref>

{{IRN}} 10.000 — 15.000<ref name=diaspora/>

{{UKR}} 5.526<ref>[http://ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/select_51/?botton=cens_db&box=5.1W&k_t=00&p=25&rz=1_1&rz_b=2_1%20%20%20%20%20%20&n_page=2 Ukrainian population census 2001] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120117052317/http://ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/select_51/?botton=cens_db&box=5.1W&k_t=00&p=25&rz=1_1&rz_b=2_1%20%20%20%20%20%20&n_page=2 |date={{dat|2012|01|17||bez}} }}: Distribution of population by nationality. Retrieved on 23 April 2009</ref>

{{BLR}} 1.239<ref>[https://archive.today/20120526194734/belstat.gov.by/homep/ru/perepic/p5.php Belarus population census 1999]: National composition of the population. Retrieved on 23 April 2009</ref>
|valoda=[[kazahu valoda]]
|reliģija=vairums [[musulmaņi]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}
'''Kazahi''' ({{val-kk|қазақтар}} {{IPA2|qɑzɑqtɑ́r|}}) ir [[tjurki|tjurku]] tauta un [[Kazahstāna]]s pamatiedzīvotāji, kā arī [[mazākumtautība]] atsevišķos citu valstu rajonos [[Centrālāzija]]s ziemeļos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Saparmurats Nijazovs
| vārds_orģ           = ''Saparmyrat Nyýazow''
| attēls              = Saparmurat Niyazov in 2002.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Turkmenistāna]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1990|11|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|12|21|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = nav
| pēctecis            = [[Gurbanguli Berdimuhamedovs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1940|2|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Turkmēnijas PSR|Gipjaka}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2006|12|21|1940|2|19}}
| mir_vieta           = {{vieta|Turkmenistāna|Ašgabata}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Elektroinženieris
| alma_mater          = Ļeņingradas Politehniskais institūts
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Saparmurats Nijazovs''' ({{val|tk|Saparmyrat Ataýewiç Nyýazow}}, {{izrunā|θɑːpɑːrmɯːrɑːt niːjɑːðɒv}}, {{val|ru|Сапармурат Атаевич Ниязов}}) jeb '''Turkmenbaši''' ({{val|tk|Türkmenbaşy}} — "Visu turkmēņu tēvs"; dzimis {{dat|1940|2|19}}, miris {{dat|2006|12|21}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Turkmenistāna]]s valstsvīrs, Turkmenistānas pirmais prezidents (vēlāk arī prezidents uz mūžu) no {{dat|1990|11|2|ģ|bez}} līdz pat savai nāvei {{dat|2006|12|21|L|bez}}.

sentences: '''Asterisk''' ir [[telefonu centrāle]]s projekts ar atvērto [[pirmkods|pirmkodu]], ko izstrādājis [[Marks Spensers]] no kompānijas [[Digium]]. ''Asterisk'' ir realizētas visas klasiskās [[telefonu centrāle]]s iespējas, tas uztur lielu skaitu [[VoIP]] protokolu un nodrošina tādas funkcijas, kā balss pasts, konferences, interaktīvā balss izvēlne (''IVR''), izsaukumu apstrādes centrs (zvanu likšana rindā un to sadale aģentiem, izmantojot dažādus algoritmus), ''CDR'' ieraksti un citas funkcijas. Lai izveidotu paša funkcionalitati, var izmantot īpašu ''Asterisk'' valodu zvanīšanas plāna sastādīšanā, uzrakstot moduli [[C (programmēšanas valoda)|valodā C]], vai arī izmantojot ''AGI'', kas ir elastīgs un un universāls interfeiss integrācijām ar ārējām datu apstrades sistēmām. Veicamais caur ''AGI'' var tikt uzrakstīts jebkurā programmēšanas valodā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Krimas kalni
|attēls                 = Crimea.Yayla.Cliff-2.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krimas kalni pie [[Alušta]]s
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =45|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =34|lon_min =30|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{UKR}} (de jure)/{{RUS}} (faktiski)
|ģeo_apgabals           = [[Krima]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 160
|platums                = 50
|kalns                  = [[Romankošs]]
|augstums               = 1545
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Krimas kalni''' ({{val|uk|Кримські гори}}, {{val|crh|Qırım dağları}}, {{val|ru|Крымские горы}}) ir kalnu sistēma [[Ukraina]]s [[Krima]]s pussalas dienviddaļā paralēli dienvidu piekrastei. Augstākā virsotne ir [[Romankošs]] 1545 m vjl, kas izvietojies grēdas vidusdaļā.<ref>{{PZT|392}}</ref> Grēdas garums ir ap 160 km, platums — līdz 50 km. Veidojas no galvenās grēdas [[Jaila]]s un diviem [[kuests|kuestiem]] — Vidusgrēdas (līdz 750 m augsta) un Ziemeļu grēdas (līdz 350 m). Galvenajā grēdā vairākas platoveida virsotnes. Sastāv no māla slānekļa, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, izvirdumiežiem. Raksturīgi [[karsts|karsta]] procesi. Grēdā 1923. gadā izveidots Krimas rezervāts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Masveida saindēšanās ar metanolu Krievijā''' notika no [[3. jūnijs|3. jūnija]] līdz [[5. jūnijs|5. jūnijam]] [[2023. gads|2023]]. gadā, vairāku [[Krievija|Krievijas Federācijas]] reģionu iedzīvotājiem lietojot alkoholiskos dzērienus ar zīmolu "''Mister Sidr''", kuros bija bīstams [[Metanols|metanola]] un [[Etilbutirāts|etilbutirāta]] daudzums.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kalmārs un valis
| attēls = The Squid and the Whale poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Squid and the Whale''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Noa Baumbaks]]
| producents = * [[Vess Andersons]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Klāra Markovica]]
* [[Pīters Ņūmens]]
| scenārija autors = Noa Baumbaks
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Ouens Klains]]
* [[Viljams Boldvins]]
* [[Anna Pakvina]]
| mūzika = * [[Dīns Veirhems]]
* [[Brita Filipsa]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing International]]''
* ''[[Destination Films]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Original Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2005|10|5|ASV|}}
| ilgums = 78 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020135325/https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=squidandthewhale.htm|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kalmārs un valis"''' ({{val|en|The Squid and the Whale}}) ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Noa Baumbaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Lora Linnija]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Ouens Klains]], [[Viljams Boldvins]] un [[Anna Pakvina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Juris Podnieks
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Podnieks.jpeg
 | attēla izmērs           = 250px
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1950|12|5}}
 | dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1992|6|23|1950|12|5}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|Latvija|Kuldīgas rajons|Zvirgzdu ezers}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Operators, režisors un producents
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Juris Podnieks''' (dzimis {{dat|1950|12|5}}, miris {{dat|1992|6|23}})<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nra.lv/latvija/riga/30695-jura-podnieka-varda-iespejams-nosauks-kadu-jaunu-ielu-smerli.htm|title=Jura Podnieka vārdā iespējams nosauks kādu jaunu ielu Šmerlī|publisher=NRA.lv|accessdate={{dat|2012|4|10||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[operators]], [[Kinorežisors|režisors]] un [[kinoproducents]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Nacionālie rēķini''' jeb '''konti''' ir secīgu [[Tabula|tabulu]] komplekss, kurā attēlo [[Prece|preču]] un [[Pakalpojums|pakalpojumu]] izlietojumu un to resursus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/termini/nacionalo-kontu-sistema-35107.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141115182049/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/termini/nacionalo-kontu-sistema-35107.html# |archivedate={{dat|2014|11|15||bez}} }}</ref> Izdevumu un ieņēmumu salīdzināšanā identiskus lielumus plaši lieto [[Makroekonomika|makroekonomiskos]] aprēķinos un statistiskajā uzskaitē. Šie nacionālie rēķini izdevumu pusē akumulē visus pievienotās vērtības elementus kā [[IKP]] pamatu.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,28.lpp</ref> Būtiski, ka [[IKP]] nesatur [[materiālās izmaksas]] — starpproduktu. Vienlaikus tiek loģiski pēc reālā satura sakārtoti trīs makroekonomiskie pamatrādītāji:
*[[iekšzemes kopprodukts]] (IKP);
* [[tīrais iekšzemes produkts]] (TIP), kas atšķirībā no IKP ir "tīrs" no amortizācijas atskaitījumiem;
*[[nacionālais ienākums]] (NI), kas nesatur uzņēmējdarbības netiešos nodokļus.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Česteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Chester_Cathedral_ext_Hamilton_001.JPG
| image_size            =
| caption               = Česteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Česteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 53.19189
| longd                 = -2.89046
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Češīra|Čestera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 10. gadsimts
| year_completed        =
| length                = 108 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 39 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Česteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2559480"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
{{mazais burts}}
{{TV raidījuma infokaste
| show_name            = eXperiments
| show_name_2          =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               = [[Erudīcijas konkurss]]
| creator              = [[Latvenergo]]
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{LAT}}
| language             = Latviešu
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              = http://www.experiments.lv
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Eindhovenas Tehniskā universitāte
|image             = Hoofdgeboeuw_Technische_Universiteit_Eindhoven.jpg
|caption = Eindhovenas Tehniskās universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1956
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Nīderlande#Eiropa
| latd  = 51.448056 | latNS  = N
| longd = 5.489722 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 3 200
|students          = 11 295
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{NED}}, [[Eindhovena]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.tue.nl/
|logo              =Eindhoven University of Technology logo new.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Rīgas Aviācijas muzejs
| native_name         =
| image               =
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
  |lat_dir =N  |lat_deg =56.9189 |lat_min =  |lat_sec =
  |lon_dir =E  |lon_deg =23.9604 |lon_min =  |lon_sec =
  |region        = LV
  |CoordScale    =10000
| established         = [[1997. gads|1997. gadā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://aviamuseum.org/RU/index.html |title=Par muzeju {{val{{!}}ru{{!}}О музее}} |access-date={{dat|2018|11|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130917010209/http://aviamuseum.org/RU/index.html |archivedate={{dat|2013|09|17||bez}} }}</ref>
| dissolved           =
| location            =  Skultes iela 35, Skulte, [[Mārupes novads]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =  [[Viktors Talpa]]
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://airmuseum.lv/}}
}}
'''Rīgas aviācijas muzejs''' ir privāts muzejs [[Skulte (Mārupes novads)|Skultē]], to uzskata par vienu no lielākajiem [[aviācija]]s iekārtu muzejiem [[Eiropa|Eiropā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://muzeji.lv/lv/museums/riga-aviation-museum/|title=Rīgas Aviācijas muzejs – Latvijas muzeju katalogs – Muzeju biedrība|website=muzeji.lv|access-date=2018-11-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181025142215/http://www.muzeji.lv/lv/museums/riga-aviation-museum/|archivedate=2018-10-25}}</ref> <!--[ieslēpju faktu ar atsauci, jo ir Igaunijas Aviācijas muzejs pie Tartu] Tas ir vienīgais šāda veida muzejs Baltijas valstīs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.liveriga.com/lv/3009-rigas-aviacijas-tehnikas-muzejs|title=Rīgas aviācijas tehnikas muzejs|website=www.liveriga.com|access-date=2018-11-05|language=en}}</ref> --> Muzejs ietver lielāko [[Padomju Savienība|PSRS]] ražoto lidaparātu, lidmašīnu un helikopteru kolekciju ārpus [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]].

sentences: '''Eduards Lēmanis''' ({{val|de|Eduard Lehmann}}; 1841−1902) bija vācbaltiešu [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]]. Pētīja [[Latgale]]s un [[Sēlija]]s floru. [[Aleksandrs Bunge|Aleksandra Bunges]] māceklis. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s korespondētājloceklis (1893).

sentences: '''20. oktobris''' ir gada 293. diena (294. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 72 dienas.

sentences:
{{Datora infokaste
|name = MacBook
|developer = [[Apple|Apple Inc.]]
|type = [[klēpjdators]]
|photo =
|caption = MacBook ar baltu korpusu
|first_release_date = {{dat|2006|5|16|N}}
|processor = (2007. g. maijs) 2,0  / 2,16 [[Hercs (mērvienība)|GHz]] 64 [[bits|bitu]] [[Intel]] ''Core 2 Duo''
|baseprice =
[[United States dollar|USD$]]1099

[[Canadian dollar|CAD$]]1249

[[Euro|EUR€]]1119

[[Yen|YEN￥]]139800

[[Pound Sterling|GBP£]]699
|website = [http://www.apple.com/macbook/macbook.html Apple — MacBook]
}}

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Prodes pagasts
| karte             = Prodes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Prodes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Prodes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Subate
| platība           = 93,6
| iedzīvotāji       = 312<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 312 / 93.6 round 1}}
| izveidots         = 1892
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Prodes pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Subate]]s pilsētu, [[Eglaines pagasts|Eglaines]] un [[Bebrenes pagasts|Bebrenes]] pagastiem, [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Rubenes pagasts|Rubenes]], [[Asares pagasts|Asares]] un [[Gārsenes pagasts|Gārsenes]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Rokišķu rajona pašvaldība|Roķišķu rajona]] [[Obeļu seņūnija|Obeļu seņūniju]].

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences: '''Saspiežamība''' ir [[fizikāla īpašība]], kas raksturo [[viela]]s spēju mainīt savu [[tilpums|tilpumu]] ārēja, no visām pusēm vienāda [[Spiediens|spiediena]] iedarbībā. Saspiežamību izmanto [[Termodinamika|termodinamikā]], [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], [[Aerodinamika|aerodinamikā]] un [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Equus''
| operators =
| attēls = Equusposter77.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs = [[Pīters Šefers]]
| aktieri = * [[Ričards Bērtons]]
* [[Pīters Fērts]]
* [[Dženija Egatere]]
* [[Džoana Plauraita]]
* [[Kolins Bleiklijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Equus''
| studija = ''Winkast Film Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|10|14}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Equus''''' ir 1977. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]] filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]], bet scenārija autors [[Pīters Šefers]]. Filma ir balstīta uz Šefera 1973. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Bērtons]], [[Pīters Fērts]], [[Dženija Egatere]], [[Džoana Plauraita]] un [[Kolins Bleiklijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bailes
 | oriģinālnos = ''Fear''
 |      attēls = Fearfilmposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = psiholoģiska filma, trilleris
 |    režisors = [[Džeimss Foulijs]]
 |  producents = [[Braiens Greizers]]
 |   scenārijs = [[Kristofers Krovs]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Viljams Pītersens]]
* [[Alisa Milāno]]
* [[Eimija Brenemena]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Imagine Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|1996|4|12||bez}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fear-1994|title=Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fear.htm|title=Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bailes"''' ({{val|en|Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors ir [[Džeimss Foulijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Rīza Viterspūna]], [[Viljams Pītersens]], [[Alisa Milāno]] un [[Eimija Brenemena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|4|12||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bārbija
 | oriģinālnos = ''Barbie''
 |      attēls = Barbie 2023 poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Greta Gērviga]]
 |  producents =
* [[Margota Robija]]
* [[Toms Ekerlijs]]
* [[Robijs Breners]]
* [[Deivids Heimans]]
* [[Inons Kreics]]
* Džosijs Maknamara
 |   scenārijs =
* Greta Gērviga
* [[Noa Baumbaks]]
 |     aktieri =
* Margota Robija
* [[Raiens Goslings]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Issa Reja]]
* [[Rea Perlmane]]
* [[Vills Ferels]]
 |      mūzika =
* [[Marks Ronsons]]
* [[Endrū Vaiats]]
 |   operators = [[Rodrigo Prieto]]
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
* ''[[Mattel Films]]''
* ''[[Heyday Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2023|7|9|''[[Shrine Auditorium]]''|2023|7|20|Latvija|2023|7|21|ASV}}
 |      ilgums = 114 minūtes<!--113:54--><ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|title=''Barbie'' (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=July 3, 2023|access-date=July 3, 2023|archive-date=June 29, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230629112420/https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|dead-url=no}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|128–145 miljoni}}<ref name="Deadline-Previews">{{Tīmekļa atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=July 23, 2023 |title='Barbie' Still Gorgeous With Best YTD $155M Opening; 'Oppenheimer' Ticking To $80M+ In Incredible $300M+ U.S. Box Office Weekend – Sunday AM Update |url=https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |access-date=July 23, 2023 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=July 21, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230721142533/https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |dead-url=no}}</ref><ref name="Paskin">{{Tīmekļa atsauce |last=Paskin |first=Willa |title=Greta Gerwig's 'Barbie' Dream Job |url=https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html |website=[[The New York Times Magazine]] |access-date=July 11, 2023 |date=July 11, 2023 |archive-date=July 11, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230711163054/https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html/ |dead-url=no}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,44 miljards}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Barbie (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1517268 |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|12|23||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bārbija"''' ({{val|en|Barbie}}) ir 2023. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā [[kinokomēdija]], kas balstīta uz [[Bārbija|tāda paša nosaukuma modes leļļu līniju]], ko ražo ASV kompānija ''[[Mattel]]''. Filmas režisore ir [[Greta Gērviga]], viņa ir arī scenārija līdzautore kopā ar [[Noa Baumbaks|Noa Baumbaku]]. Galvenās lomas atveido [[Margota Robija]] (Bārbija) un [[Raiens Goslings]] ([[Kens (lelle)|Kens]]). Tā ir pirmā aktieru filmas adaptācija [[Barbie (frašīze)|rotaļlietas multimediju franšīzē]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Alūksnes evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Alūksnes luterāņu baznīca 2000-09-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Alūksnes baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Alūksnes baznīca
| position = left
| latd  = 57  | latm  = 25  | lats  = 30  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 02  | longs = 55  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Alūksnes novads]], [[Alūksne]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| architect  = [[Kristofs Hāberlands]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1781]]
| year_completed        = [[1788]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes luterāņu baznīca
|      numurs = 2700
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =

 {{rtl-lang|he|מדינת ישראל}}
 {{transl|he|''Medīnat Yisrā'el''}}	  {{rtl-lang|ar|دولة إسرائيل}}
 {{transl|ar|''Dawlat Isrā'īl''}}

|    pilnais_valsts_nosaukums = Izraēlas Valsts
|            valsts_nosaukums = Israel
|               karoga_attēls = Flag of Israel.svg
|            karoga_nosaukums = Izraēlas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Israel.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Izraēlas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Hatikvā]] (''Cerība'')
|               kartes_attēls = LocationIsrael.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Jeruzaleme]]<ref>Netiek starptautiski atzīta par Izraēlas galvaspilsētu</ref>
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[ivrits]]
|             etniskās_grupas = 73.9 % [[ebreji]]
21.1 % [[arābi]]
5 % citas minoritātes
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]]<ref name="cia">{{Tīmekļa atsauce | url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/is.html | publisher = Central Intelligence Agency | work = The World Factbook | accessdate = 2007-07-20 | date = 2007-06-19 | title = Israel | archive-date = 2018-12-24 | archive-url = https://web.archive.org/web/20181224211321/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/is.html }}</ref>
|        valsts_galvas_tituls = [[Izraēlas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ichaks Hercogs]] (יצחק הרצוג)
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Izraēlas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =[[Benjamins Netanjahu]] (בִּנְיָמִין "בִּיבִּי" נְתַנְיָהוּ)
|        neatkarības_iegūšana = [[Izraēlas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā|Palestīnas Britu mandāta]]
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1948|5|14}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 20 770
|               platība_rangs = 151.
|              procenti_ūdens = 2.1%
|          iedzīvotāju_skaits = 8 134 100
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2013. gads|2013]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 324
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 34.
|                     IKP_PPP = $232,7 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 44.
|          IKP_PPP_per_capita = $33 299
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 22.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,919
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 22.
|                        Gini = 38,6
|                   Gini_gads = 2005
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Izraēlas šekelis]] (₪)
|                valūtas_kods = ILS
|                  laika_zona = IST
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.il]]
|              tālsarunu_kods = 972
|                iso_kods_num = 376
|              iso_kods_alfa2 = IL
|              iso_kods_alfa3 = ISR
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences: '''Anekdote''' ({{val|fr|anecdote}} — 'pasaciņa', no {{val|el|το ανεκδοτо}} — 'nenopublicēts', burtiski — 'nav izdots') ir īss, saistošs [[Stāsts|stāstījums]] par kādu neparastu, komisku atgadījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
{{Stack| drošais velosipēds [[Londonas Zinātnes muzejā]]]]
, Anglija]]}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| nodalījums = Magnoliophyta
| attēls = Vincetoxicum scandens kz04.jpg
| att_nosaukums = ''Vincetoxicum scandens''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| rinda_lv = Genciānu rinda
| rinda = Gentianales
| dzimta = Asclepiadaceae
| dzimta_lv = Asklēpiju dzimta
| ģints = Vincetoxicum
| ģints_lv = Indaines
| sinonīmi =
| binomial = Vincetoxicum
}}'''Indaines''' ({{val|la|Vincetoxicum}}) ir augu ģints [[Asklēpiju dzimta|asklēpiju dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āfrika]]s ziemeļrietumos, [[Sokotra|Sokotrā]], un [[Āzija|Āzijā]] līdz [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010004-2|title=Vincetoxicum Wolf {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Cnori
| official_name              = წნორი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Tsnori.jpg
| image_caption            =
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           =
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Sighnaghi]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = {{dat|1965}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4815
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 41|latm= 36|lats= 45|latNS=N
|longd= 45|longm= 58|longs= 25|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4200
| area_code                = +995 355
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 294
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Cnori''' ({{val|ka|წნორი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mhares [[Sighnaghi]] municipalitātē. Izvietojusies valsts austrumos [[Alazani]] upes ielejā 120 km no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|139}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vladimirs Toporovs
|     vārds_orig = Владимир Николаевич Топоров
|         attēls = Владимир Николаевич Топоров.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[filoloģija|filologs]], [[valodniecība|valodnieks]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[semiotika|semiotiķis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Hromatīns''' ir no [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un ar to saistītām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] veidoti pavedieni, kas veido [[hromosoma]]s. [[Eikariots|Eikariotu šūnās]] tas atrodas [[šūnas kodols|šūnas kodolā]], bet [[Prokariots|prokariotos]] tas ir [[nukleoīds|nukleoīdos]]. Hromatīnu var redzēt tikai tad, kad šūna dalās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name=Jūrgordena
|title=[[Jūrgordena]]
|state=autocollapse
|image=
|group1=Apkārtne
|list1=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordstādena]]
* [[Lejonsletena]]
* [[Hazēliusa vārti|Hazēliusportena]]
* [[Skansena kalns]]
|group2=Salas, tilti un ūdeņi
|list2=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordenas tilts]]
|group3=Muzeji un galerijas
|list3=
* [[Bioloģijas muzejs]]
* [[Junibakena]]
* [[Kuģu muzejs]]
* [[Liljevalka galerija]]
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Skansens]]
* [[Tabakas un sērkociņu muzejs]]
* [[Tīla galerija]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Vāsas muzejs]]
* [[Ziemeļu muzejs]]
* [[Ūdens muzejs "Aquaria"]]
|group4=Atpūtas un izklaides vietas
|list4=
* [[Junibakena]]
* [[Karaliskais Nacionālais pilsētas parks]]
* [[Tivoli Grēnalunda]]
* [[Skansena akvārijs]]
|group5=Celtnes
|list5=
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Hazēliusa vārti]]
|group6=Cits
|list6=
* [["Estonia" piemiņas memoriāls]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Jūrgordena]]
[[Kategorija:Jūrgordena]]
</noinclude>

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Iekšdedzes dzinējs ''' ir [[dzinējs]], kura darbināšanai nepieciešamo [[enerģija|enerģiju]] iegūst, degkamerā sadedzinot no [[benzīns|benzīna]] un [[gaiss|gaisa]] sastāvošu [[degmaisījums|degmaisījumu]] vai iesmidzinot [[dīzeļdegviela]]s tvaikus. Iegūtā [[mehāniskā enerģija]] tālāk, lietojot [[transmisija|transmisiju]] (ķēdes pārvadu, kardāna pārvadu) tiek pievadīta citām mehānisma daļām (riteņiem, zobratiem, jūgvārpstai utt.).

sentences: '''Datorika''' ir zinātnes nozare, kas nodarbojas ar [[informācija]]s vākšanu, apstrādi un saglabāšanu.

sentences: '''Brusketa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/bruseta-pret-brusceta-pret-brusketa/ |title= Brušeta pret bruščeta pret brusketa |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 22. novembris |accessdate= 2020. gada 11. novembrī |quote=Ar itāļu valodā rakstīto nosaukumu „bruschetta” apzīmē grauzdētu maizi, parasti baltmaizi, ar tomātiem, ķiplokiem un olīveļļu. Atbilstoši izrunai oriģinālvalodā latviešu valodā maizes nosaukums rakstāms „brusketa”.}}</ref> ({{val|it|bruschetta}}, {{ipa2|bruˈsketta}}, no ''bruscare'' — ‘cept uz oglēm’) ir tradicionāla [[Itālija|itāļu]] uzkoda. Pagatavo no grauzdētas [[maize]]s (parasti [[čabata]]s), ko ieziež ar [[ķiploks|ķiploku]] un [[olīveļļa|olīveļļu]]; bieži vien papildina ar tomātiem, [[prošuto]] šķiņķi, [[baziliks|baziliku]], [[mocarella|mocarellu]], olīvām u.c sastāvdaļām. Lieto kā ''antipasto'' pirms pamatēdiena vai kā atsevišķu uzkodu.<ref>[https://archive.today/20121208184234/http://www.annamariavolpi.com/bruschetta.html Toasted Garlic Bread. Bruschetta Classica]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džūlija
| attēls = Julia (1977 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Julia''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Freds Cinnemans]]
| producents = [[Ričards Rots]]
| scenārija autors = [[Alvins Sardžents]]
| galvenajās lomās = * [[Džeina Fonda]]
* [[Džeisons Robardss]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Rouzmarija Mērfija]]
* [[Maksimilians Šells]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika = [[Džordžess Delerū]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1977|10|2|}}
| ilgums = 115 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/julia-1977|title=Julia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502164724/http://www.bbfc.co.uk/releases/julia-1977}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=julia.htm|title=Julia|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Jordānija]]

sentences: {{citas nozīmes|gaismas parādību|Ēna (nozīmju atdalīšana)|Ēna}}

sentences:
{{neatkarīgas atsauces+}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = Bērnu un jauniešu centrs "Laimīte"
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = BJC Laimite logo.png
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = BJC "Laimīte"
|motto        =
|formation    =
|extinction   =
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       =
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Sarkandaugavas iela]] 24, [[Rīga]], [[Latvija]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served =
|membership   =
|language     = [[latviešu valoda|latviešu]]
|leader_title = Direktore
|leader_name  = Aiva Sarma
|main_organ   = Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|http://www.laimite.lv|BJC "Laimīte" mājaslapa}}
|remarks      = <!-- <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small> Kas atjaunots? -->
|}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|Žāvēšana nav gluži sinonīms kaltēšanai}}
{{vikisaites+}}
'''Žāvēšana''' (kaltēšana) ir mitruma samazināšana, izmantojot siltuma paņēmienus.

sentences: atoma modelis, kur redzams protons (sarkans), elektrons (zils) un elektronu mākonis (tumšā krāsā).]]

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences: '''Ķivere''' jeb '''bruņucepure''' ir noteikta parauga [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s galvassega karavīriem, ugunsdzēsējiem, militarizētās apsardzes darbiniekiem, slēpotājiem u.c., kas darbojas bīstamos apstākļos.

sentences: '''Apdāvinātība''' ir viena vai vairāku specifisku [[talants|talantu]] esamība cilvēkam vai spēja ātrāk un labāk nekā citi vienaudži apgūt zināšanas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
un [[rodohrozīts|rodohrozīta]] minerāli]]
'''Svītras''' krāsas noteikšana ir viena no [[mineraloģija|mineraloģijā]] plaši izmantotām [[minerāls|minerāla]] noteikšanas metodēm. Lai noteiktu svītras krāsu, minerāla paraugs tiek berzēts pret cietu, abrazīvu virsmu, kuras krāsa ir pēc iespējas tuva tīrai baltai krāsai. Visbiežāk šim nolūkam izmanto neglazēta [[porcelāns|porcelāna]] virsmu, kaut gan minerāliem, kas ir cietāki par porcelānu, jāizmanto cietāku materiālu.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|People of Turkey}}

sentences: '''Neaizsargājams darbs''' ir darbs, kurus neaizsargā [[autortiesības]], vai arī tie darbi, kuriem autortiesību mantiskā daļa ir zaudēta vai beigusies.<ref>{{lv ikona}} [http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 Autortiesību likums 39. pants] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101224204939/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 |date={{dat|2010|12|24||bez}} }} www.likumi.lv</ref> Latvijā un vairums Rietumu pasaules valstīs autortiesības beidzas 70 gadus pēc autora [[nāve]]s. Autora personiskās tiesības uz darbu nevar izbeigties vai tikt atsavinātas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences:
un [[krejumsiers|krejumsiera]] pildījumu]]
'''Sendvičs''' ir divas (vai vairākas) [[maize]]s šķēles, starp kurām ir pildījums, piemēram, [[gaļa]]s izstrādājumi. [[Sviestmaize]]s, atšķirībā no sendviča, parasti ir tikai ar vienu maizes šķēli, kas noklāta ar [[sviests|sviestu]] vai [[margarīns|margarīnu]].{{nepieciešama atsauce}} Sendviči ir izplatīti [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] ēdieni.

sentences: '''Aizmetnis''' Vikipēdijā ir nepilnīgs raksts, kurā trūkst kādas neapstrīdami svarīgas informācijas par tēmu. Aizmetņus apzīmē ar speciālām [[:Kategorija:Aizmetņu veidnes|aizmetņu veidnēm]]. Parasti aizmetņa statusu piešķir rakstiem, kurā ir tikai daži teikumi.

sentences:
{{Citas nozīmes|teologu|Ulmanis|Ulmanis|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Kristiāns Ulmanis
|     vārds_orig = ''Karl Christian Ulmann''
|         attēls = Ulmann ur832.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1871
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}}/{{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Georgs Oto Ulmanis (tirgotājs), Anna Elizabete (dzimusi Rauerte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johanna Aleksandra (dzimusi fon Dāla, apprecējušies [[Krimulda|Krimuldā]] 1819. gada 6. jūlijā, mirusi 1827. gadā); Marija Šarlote (dzimusi fon Dāla, apprecējušies [[Englārtes muiža|Englārtes muižā]] 1828. gada 24. decembrī)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Atveidošana}}
{{Atjaunināt| nākotnes plāniem}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Belvijas muiža''' ({{val|fr|Bellevue}} – "daiļais skats")  ir [[baroks|baroka]] stilā celta Rīgas piepilsētas muižiņa [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas ielā 48]], [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnā]]. Muižas ēka parkā pie Bauskas ielas pārvada pāri [[Kārļa Ulmaņa gatve]]i ir saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 8073).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| name            = ''Boycott, Divestment and Sanctions''
| image           =
| caption         =
| founder         =
| type            = [[Bezpeļņas organizācija|Bezpeļņas]] [[nevalstiska organizācija|nevalstiskā organizācija]]
| tax_id          =
| registration_id =
| founded_date    = {{dat|2005|7|9||bez}}
| location        =
| coordinates     =
| origins         = {{flaga|Palestīna}} [[Palestīnas Valsts|Palestīna]]
| key_people      =
| area_served     = Visā pasaulē
| products        =
| services        =
| focus           =
| mission         = Panākt, ka [[Izraēla]] pakļaujas [[starptautiskās tiesības|starptautiskajam likumam]]:

* pārtrauc [[Palestīna|Palestīnas teritoriju]] okupāciju
* atzīst Izraēlā dzīvojošo palestīniešu pamattiesības
* ciena palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties mājās saskaņā ar [[ANO rezolūcija 194|ANO rezulūciju 194]] ([[:en:UN Resolution 194]])<ref name="What is BDS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bdsmovement.net/what-is-bds|title=WHAT IS BDS?|publisher=BDS|accessdate={{dat|2016|8|23||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>
| method          = [[Boikotēšana]]
Ieguldījumu atsaukšana
[[Sankcijas]]
[[Politiskais aktīvisms]]
| revenue         =
| endowment       =
| num_volunteers  =
| num_employees   =
| num_members     =
| subsid          =
| owner           =
| motto           =
| former name     =
| homepage        = {{URL|https://bdsmovement.net/}}
| dissolved       =
| footnotes       =
}}
'''''Boycott, Divestment and Sanctions''''' ({{val|lv|[[Boikots]], investīciju atsaukšana un [[sankcijas]]}}), arī '''BDS''' un '''BDS kustība''' ir vispasaules [[politiska kustība|kustība]] ar mērķi izdarīt nevardarbīgu spiedienu uz [[Izraēla|Izraēlu]], līdz tā pakļaujas kustības izvirzītajiem nosacījumiem: pārtrauc [[Palestīnas Valsts|Palestīnas]] [[okupācija|okupāciju]], atzīst Izraēlā (ārpus okupētajām teritorijām) dzīvojošo [[arābi|arābu]]-[[palestīnieši|palestīniešu]] pamattiesības un nodrošina viņu vienlīdzību ar citiem iedzīvotājiem, kā arī ciena, aizsargā un atbalsta palestīniešu bēgļu tiesības atgriezties savās mājās un īpašumos saskaņā ar [[ANO rezolūcija 194|ANO rezolūciju 194]]. Viņi paši sevi definē kā "iekļaujošu, [[antirasisms|antirasistisku]] [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] kustību, kas ir principiāli pret visa veida [[diskriminācija|diskrimināciju]], tai skaitā pret [[antisemītisms|antisemītismu]] un [[islāmfobija|islāmfobiju]]".<ref name="What is BDS"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Tumšais liktenis
 | oriģinālnos = ''Terminator: Dark Fate''
 |      attēls =  Terminator Dark Fate poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Tims Millers]]
 |  producents =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Deivids Elisons]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Gojers]]
* [[Džastins Rodas]]
* [[Billijs Rejs]]
 |     aktieri =
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Natālija Rejesa]]
* [[Gabriels Luna]]
* [[Djego Boneta]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Skydance Media]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Tencent Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''Paramount Pictures''
* ''20th Century Fox''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2019|11|01|ASV|2019|11|01|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR: DARK FATE {{!}} Britu filmu klasifikācijas padome |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film |website=BBFC.co.uk |access-date={{dat|2020|12|04||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191231204136/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|196 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|261,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |title=''Terminator: Dark Fate'' (2019) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[IMDb]] |access-date=December 27, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112142700/https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |archive-date=November 12, 2019 |dead-url=no}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Genisys]]" (2015)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Tumšais liktenis"''' ({{val|en|Terminator: Dark Fate}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastiskas]] filma, kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Galvenās lomas atveido [[Linda Hamiltone]], [[Arnolds Švarcenegers]], [[Makenzija Deivisa]], [[Natālija Rejesa]], [[Gabriels Luna]], [[Djego Boneta]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2019. gada 1. novembris.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Imeretijas mhare
| official_name           = იმერეთის მხარე
| other_name              =
| settlement_type         = [[Mhare|Gruzijas mhare]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Kutaisi]]
| largest_city            =
| official_language       = [[gruzīnu valoda]]
| spoken_language         = gruzīnu valodas imerētiešu dialekts
| image_map               = Imereti in Georgia (disputed hatched).svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Imeretijas mhares atrašanās vieta Gruzijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{GEO}}
| leader_party            =
| leader_title            = gubernators
| leader_name             = Šavlego Tatabadze (kopš 2018)
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 6552
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 507038
| population_as_of        = 2018
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| blank_name = ISO 3166 kods
| blank_info              = GE-IM
| timezone                = UTC+4
| utc_offset              = +4
| website                 = {{url|http://imereti.gov.ge/}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences:
{{Infobox University
|name            =Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāte
|native_name     =Eesti Maaülikool
|image_name      =Eesti_Maaülikooli Lipp.png
|image_size      =247px
|established     =1632/1951
|rector          =[[Maits Klāsens]]<ref>https://www.vestnesis.lv/ta/id/30021</ref>
|students        =2957
|coor            ={{coord|58|23|17|N|26|41|50|E|region:EE_type:edu|display=inline|name=Estonian University of Life Sciences main building}}
|website         ={{url|http://www.emu.ee}}
}}
'''Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāte''' ({{val-et|Eesti Maaülikool}}, EMÜ), kas atrodas [[Igaunija|Igaunijā]], [[Tartu]], ir bijusī Igaunijas Lauksaimniecības universitāte (dibināta 1951. gadā). Tajā tika apvienotas trīs fakultātes: lauksaimniecības, mežu un veterinārmedicīnas. Kopš 2005. gada universitāte restrukturēta un pārdēvēta par Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāti.<ref>[https://www.emu.ee/en/about-the-university/about-us/history// Universitātes vēsture]</ref>
Starptautiskajā augstskolu reitingā ''[[QS World University Rankings]]'' Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāte lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē tiek ierindota starp 100 labākajām universitātēm pasaulē.<ref>[https://www.topuniversities.com/universities/estonian-university-life-sciences/ Pasaules TOP universitātes]</ref>

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Drake}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Drake
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Drake 2016. gadā
| Dzimis = {{dat|1986|10|24}} (36 gadi)
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ontārio|Toronto}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]] · [[Ritmblūzs|R&B]]
| Nodarbošanās = Reperis · mūzikas autors
| Gadi = 2001–pašlaik
| Izdevējkompānija = OVO Sound · Republic · Young Money · Cash Money
| Mlapa = http://drakerelated.com/
| Dzimums = V
| Attēls = Drake July 2016.jpg
| Dz_vārds = Obrijs Dreiks Greiems
}}'''Obrijs Dreiks Greiems''' (dzimis 1986. gada 24. oktobrī) ir kanādiešu reperis, dziedātājs un aktieris. Dreiks, kas ir ietekmīga mūsdienu populārās mūzikas figūra, ir atzīts par [[dziedāšana]]s un [[Ritmblūzs|R&B]] jūtu popularizēšanu hip hopā. Viņš ieguva atzinību, filmējoties Džimija Brūksa lomā CTV tīņu drāmas seriālā ''Degrassi: The Next Generation'' (2001–2008), un pēc tam uzsāka karjeru mūzikas jomā, 2006. gadā izdodot savu debijas miksteipu ''[[Room for Improvement]]''. Viņš izdeva miksteipu ''Comeback Season'' (2007). un ''[[So Far Gone (miksteips)|So Far Gone]]'' (2009), pirms parakstīja līgumu ar Young Money Entertainment.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{infokaste+}}
 Ādams Johans fon Fītinghofs (ap 1850)]]
'''Ādams Kristaps Johans fon Fītinghofs''' ({{val|de|Adam Christoph Johann von Vietinghoff genannt Scheel}}; 1797-1871) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s kavalērijas ģenerālis, kirasieru divīzijas komandieris.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Chauna torquata -Artis Zoo, Netherlands-8a.jpg
 | att_nosaukums = [[Dienvidu kliedzējzoss]] (''Chauna torquata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |      binomial = Neognathae <small>([[William Plane Pycraft|Pycraft]], 1900)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Jaunie putni]] (''Neoaves'')
*[[Vistas un zosis]] (''Galloanserae'')
}}
'''Neognati''' (''Neognathae'') ir [[putni|putnu klases]] (''Aves'') infraklase, kas apvieno divas lielas grupas — [[jaunie putni|jauno putnu kladu]] (''Neoaves'') un [[vistas un zosis|vistu un zosu virskārtu]] (''Galloanserae''). Šajā infraklasē ir apvienota lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo sugu, izņēmums ir salīdzinoši nelielās [[paleognatI|paleognatu infraklases]] (''Palaeognathae'') sugas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Mauritius Fody 2013.JPG
| att_nosaukums  = Maurīcijas fodijs [[Egreta]]s salas [[dabas rezervāts|dabas rezervātā]]
| att_izmērs     = 220px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Ploceidae
| dzimta_lv      = Audējputnu dzimta
| ģints          = Foudia
| ģints_lv       = Fodiji
| suga           = F. rubra
| suga_lv        = Maurīcijas fodijs
| binomial       = Foudia rubra <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1789)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Maurīcijas fodijs''', arī '''Maurīcijas audējputns'''<ref>Zooģeogrāfija. Nora Sloka. Zinātne. Rīga. 1979</ref> (''Foudia rubra'') ir [[audējputnu dzimta]]s (''Ploceidae'') dziedātājputnu [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches, weavers, 2018]</ref> Sugas kopējā populācija ir neliela, taču stabila. Izplatības areāli salīdzinoši niecīgi un ierobežoti.<ref name=red>[http://www.iucnredlist.org/details/22719149/0 ''Foudia rubra''], [[Sarkanā grāmata]]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dabīgā lielumā
| attēls                   = Life-sizedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life-Size''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Marks Rosmans]]
| producents               = [[Fičs Kedijs]]
| scenārija autors         =
* Marks Rosmans
* [[Stefānija Mūra]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Taira Benksa]]
* [[Džers Bērnss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Television]]''
* ''[[American Broadcasting Company|ABC]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|3|5||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-size-2000|title=Life-Size|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dabīgā lielumā"''' ({{val|en|Life-Size}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Rosmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Taira Benksa]] un [[Džers Bērnss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|3|5||bez}}.

sentences: {{cita nozīme|bioloģisku jēdziens|sociālu terminu|dzimte (socioloģija)}}

sentences: {{Commons category|Streets in Ventspils|Ielas Ventspilī}}

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences: '''Zabriskipoints''' ({{val|en|Zabriskie Point}}) ir daļa no [[Amargosas grēda]]s, kas atrodas [[Nāves ielejas nacionālais parks|Nāves ielejas nacionālajā parkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s štatā, netālu no robežas ar [[Nevada|Nevadu]]. Šis vieta ir slavena ar skaistām [[ainava|ainavām]], kuras laika gaidā ir radījusi [[erozija]]. Tā ir veidojusies no [[Furneiskrīka ezers|Furneiskrīka ezera]]<!-- Furnace Creek Lake --> [[nogulumieži]]em, kad tas izžuva pirms 5 miljoniem gadu — ilgi pirms radās [[Nāves ieleja]]. Šai vietai nosaukums ir dots par godu [[Kristians Brevorts Zabriskis|Kristianam Brevortam Zabriskim]] (''Christian Brevoort Zabriskie''). Viņš [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā bija ''[[Pacific Coast Borax Company]]'' viceprezidents un ģenerāldirektors. Šī kompānija Nāves ielejā nodarbojās ar [[boraks|boraka]] ieguvi.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Viesites pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
lielveikalā [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Lielveikals''' jeb '''supermārkets''' ({{val-en|supermarket}}) ir pārtikas veikalu veids. Tiem raksturīga pašapkalpošanās, plaša pārtikas izstrādājumu un saimniecības preču daudzveidība, kā arī noteikta veida preču izvietojums atbilstošos nodalījumos. Lielveikals ir lielāks par parastajiem veikaliem, taču mazāks par [[hipermārkets|hipermārketu]].<ref name="VLE">[https://www.vle.lt/straipsnis/parduotuve/ ''Parduotuvė'']. [[Visuotinė lietuvių enciklopedija]]. Nuoroda tikrinta 2023-01-06.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Loxia pytyopsittacus, Budby Common 3.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Furukorsnebb.jpg
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia pytyopsittacus
 |       suga_lv = Priežu krustknābis
 |      binomial = Loxia pytyopsittacus
([[Moritz Balthasar Borkhausen|Borkhausen]], 1793)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Priežu krustknābis''' (''Loxia pytyopsittacus'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumdaļā.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720638/0 IUCN: Loxia pytyopsittacus]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences:
{{ infobox
| italic title = {{{italic title|}}}
| bodyclass  = vevent
| above      = {{{name<includeonly>|{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| aboveclass = summary
| abovestyle = font-style: italic
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|upright={{{image_upright|1}}}|alt={{{alt|{{{image_alt|}}}}}}}}
| caption    = {{{caption<includeonly>|</includeonly>}}}
| labelstyle = white-space: nowrap
| headerstyle= border-top:#aaa 1px solid

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = O, brāl, kur tu esi?
| studija = * ''Touchstone Pictures''
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''StudioCanal''
* ''Working Title Films''
* ''Blind Bard Pictures''
| nākošā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|72 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0190590/|title=O Brother, Where Art Thou? (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]]  |accessdate= April 13, 2020}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 107 [[minūte]]s
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2000|10|19}}
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''Buena Vista Pictures Distribution''
| montāža =
| attēls =  O brother where art thou ver1.jpg
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| mūzika = T Bone Burnett
| galvenajās lomās = * [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džons Turturo]]
* Tims Bleiks Nelsons
| scenārija autors = [[Brāļi Koeni]]
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = komēdija
| nosaukums oriģinālvalodā = ''O Brother, Where Art Thou?''
| paraksts =
| att_izm =
| imdb =
}}
'''"O, brāl, kur tu esi?"''' ({{val|en|O Brother, Where Art Thou?}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori un vieni no scenārija autoriem ir [[brāļi Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džons Turturo]] un [[Tims Bleiks Nelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|19||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|mākoņdatošanas pakalpojumu|mūzikas grupu|AWS}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon Web Services, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon Web Services Logo.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = [[tīmekļa pakalpojumi]], [[mākoņskaitļošana]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Amazon]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://aws.amazon.com/ aws.amazon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Amazon Web Services, Inc.''''' ('''''AWS''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Amazon|Amazon.com]]'' meitasuzņēmums, kas nodrošina [[mākoņdatošana]]s platformas [[programmatūra kā pakalpojums|pēc pieprasījuma]] privātpersonām, uzņēmumiem un valsts institūcijām uz maksas abonēšanas pamata.

sentences: '''26. marts''' ir gada 85. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (86. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 42
 | lv  = Četrdesmit divi
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Pseudomonas aeruginosa 01.jpg
| att_nosaukums = ''Pseudomonas aeruginosa'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =
| dzimta_lv=
| ģints =Pseudomonas
| ģints_lv =
| suga =Pseudomonas aeruginosa
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Pseudomonas aeruginosa''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] obligāti aeroba kustīga baktērija. Patogēns [[zīdītāji]]em, arī [[Cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[Augi|augu]] patogēns.<ref name="TOTB"/> Baktērijas dzīvo [[augsne|augsnē]], [[Ūdens|ūdenī]], ir ādas floras daļa.<ref name="BalchtRaymond1994"/> Viena no [[Intrahospitālās infekcijas|intrahospitālām infekcijām]].<ref name="TOTB"/>

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Milāna—Sanremo
| current_event = 2021. gada Milāna—Sanremo
| image         = Milan – San Remo logo.svg
| date          = Marta vidus
| region        = [[Itālija]]s ziemeļrietumi
| latviski      =
| localnames    = Milano–Sanremo {{it ikona}}
| nickname      = Pavasara klasika
''(La classica di Primavera)'' {{it ikona}}
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = [[RCS Sport]]
| director      =
| first         = 1907
| number        = 113 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|Francija}} [[Lisjēns Petī-Bretons]]
| mostwins      = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]
(7 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Dienvidamerikas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences:
{{Cita nozīme|zirgu dzimtas ģinti|apdzīvotu vietu Rundēnu pagastā|Zirgi (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|      binomial = Equus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgi''' (''Equus'') ir [[zirgu dzimta]]s (''Equidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. Tos sauc par [[nepārnadži]]em, tāpēc ka viņu ekstremitātēm ir attīstīts viens pirksts (trešais). Kopā ar tuvākajiem radiniekiem [[degunradzis|degunradžiem]] un [[tapiri]]em zirgus ierindo nepārnadžu (''Perissodactyla'') kārtā. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Oxytropis jaquinii.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Oxytropis jaquinii''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Oxytropis
| ģints_lv = Aslaiviņas
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Oxytropis
| kategorijas =
}}'''Aslaiviņas''' ({{val|la|Oxytropis}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir subarktiskajā un [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 600 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331824-2|title=Oxytropis DC. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-02|language=en}}</ref> no kurām [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama tikai viena — [[pūkainā aslaiviņa]] (''Oxytropis pilosa'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences:
[[Kategorija:Krievijas cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Lidzivju dzimta
|      binomial = Exocoetidae
|        attēls = Cheilopogon melanurusPCCA20070623-3956B.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Neopterygii
|      kārta_lv = Vējzivjveidīgās
|    virsdzimta = Exocoetoidea
| virsdzimta_lv = Lidzivju virsdzimta
|        dzimta = Exocoetidae
|     dzimta_lv = Lidzivju dzimta
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pāvilostas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Pāvilostas katoļu baznīca
|label = Pāvilostas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 53  | lats  = 07 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 10  | longs = 57 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Dienvidkurzemes novads]], [[Pāvilosta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2000. gads|2000]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
Mariušs Kempa
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3486  www.katedrale.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1999]]
| year_completed        = [[2000. gads|2000]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra, [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Nestors Mahno
| vārds_orig = Не́стор Івáнович Махно́
| attēls = 1921._Нестор_Махно_в_лагере_для_перемещенных_лиц_в_Румынии.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1888|11|07}}|{{dat||10|26}}}}
| dz_gads = 1888
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 07
| dz_vieta = [[Huļajpole]], [[Jekaterinoslavas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1934
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 06
| m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Agafja Kuzmenko
| bērni = Jeļena
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Moon Man''
 | oriģinālnos = 独行月球
 |      attēls = Moon Man poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = Džans Čiju
 |  producents =
* Liu Huntao
* Li Džans
 |   scenārijs =
* Džans Čiju
* Cjaņš Čenguans
* Dai Siao
* Šeņa Juijue
 |     aktieri =
* [[Šens Tens]]
* [[Ma Li]]
 |      mūzika = Pens Fei
 |   operators = Du Dzje
 |     montāža = Tu Jižaņs
 |     studija =
* ''[[Mahua FunAge]]''
* ''China Film Co.,Ltd.''
* ''[[Alibaba Pictures]]''
* ''Shanghai Ruyi Film and Television Production Co., Ltd.''
* ''[[Tianjin Maoyan Weiying Culture Media]]''
* ''Xihongshi Film and Television Culture (Tianjin) Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Mahua FunAge''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|7|29}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/release/moon-man-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda3mzy3 |title=''Moon Man'' (2022) |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |access-date=7 September 2022}}</ref>
 |      valsts = {{karogs|Ķīna}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|460,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Moon Man (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14557302/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|12|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Moon Man''''' ({{val|zh|独行月球}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] Ķīnas [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Džans Čiju, galvenās lomas atveido [[Šens Tens]] un [[Ma Li]].<ref>{{Ziņu atsauce |author1=Patrick, Brzeski |title=China Box Office: Sci-Fi Comedy "Moon Man" Revives Local Industry With $148M Opening |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/china-box-office-moon-man-148m-opening-1235189962/ |access-date=11 August 2022 |work=hollywoodreporter.com |date=31 July 2022}}</ref><ref name="apple">{{Ziņu atsauce |author1=Patrick, Frater |title="Moon Man" Holds Off "Warriors of Future" on Another Strong China Box Office Weekend |url=https://variety.com/2022/film/news/china-box-office-moon-man-warriors-of-future-1235335634/ |access-date=11 August 2022 |work=variety.com |date=7 August 2022}}</ref><ref name="bee">{{Ziņu atsauce |title=Chinese sci-fi movie "Moon Man" becomes biggest movie in the world after $129 million weekend |url=https://news.yahoo.com/chinese-sci-fi-movie-moon-224012486.html?guccounter=1&guce_referrer=aHR0cHM6Ly93d3cuZ29vZ2xlLmNvbS5oay8&guce_referrer_sig=AQAAAI7nT_Bvs9BEfVr7f47bvJeqHOLVeYGu1XKNTKToRSizyM2KU972oWj6U-oqwtO5ppoT2ZFKD5ZWN_9_9yKlMZCu33EwRAWEJ-kwkHqCVDEUqawnZGxq2fvn_YytaQT2vb6eQsPxhE6UZwx8kEgcuRuMWJXOb3MY4gxUAf-VTttn |access-date=11 August 2022 |work=Yahoo |date=5 August 2022}}</ref> Filma ir Dienvidkorejas ilustratora [[Čo Seokhs|Čo Seokha]] [[interneta komikss|tīmekļa komiksu]] sērijas ''Moon You'' adaptācija.<ref>{{Ziņu atsauce |author1=Xu, Fan |title=Space odyssey Moon Man soars as China's latest box-office champion |url=https://asianews.network/space-odyssey-moon-man-soars-as-chinas-latest-box-office-champion/ |access-date=11 August 2022 |work=asianews.network |date=11 August 2022}}</ref> Tā stāsta par "pēdējo cilvēku Visumā", kad [[kosmonauts|astronauts]] paliek iestrēdzis uz Mēness, jo viņam šķiet, ka asteroīds iznīcina visu dzīvību uz [[Zeme]]s.<ref name="apple"/><ref name="bee"/>

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences: '''Ļvivas matemātikas skola''' ir [[Matemātiķis|matemātiķu]] grupas nosaukums, kas strādāja [[Ļvivas Universitāte|Ļvivas Universitātē]]. No 1929. gada viņi publicēja žurnālu ''Studia Mathematica''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Prērijas dvēsele
| attēls                   = Spirit Stallion of the Cimarron poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit: Stallion of the Cimarron''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kellijs Esberijs]]
* [[Lorna Kuka]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|24}}
| ilgums                   = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-stallion-cimarron-2002|title=Spirit: Stallion of the Cimarron|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0166813/|title=Spirit: Stallion of the Cimarron (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|122,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Gars: Nepieradinātais]]"
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Prērijas dvēsele"''' ({{val|en|Spirit: Stallion of the Cimarron}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kellijs Esberijs]] un [[Lorna Kuka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|24||bez}}.

sentences: '''[[Baits]]''' ({{val|en|byte}})<ref>{{AkadTerm|term=baits|lang=LV}}</ref> ir [[informācija]]s daudzuma mērvienība, kas parasti sastāv no astoņiem [[bits|bitiem]]. Baitu kā mērvienību parasti izmanto datoros un citās elektroniskās iekārtās, lai izmērītu šīs ierīces atmiņas daudzumu. Saīsinātā veidā baitu parasti apzīmē ar lielo '''B'''.

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada oktobrī,}}
{{vikisaites+}}
'''Mikroklasteris''' (puduris) ir nelielas uzņēmumu koncentrācijas nelielā ģeogrāfiskā apvidū, ko raksturo sociālajās un ekonomiskajās interesēs vienota sabiedrība ar kopīgu identitāti. Tās ilgtspējība tiek nodrošināta ar ilgtermiņa sadarbības stratēģijām, kas vērstas uz specializēšanos, taču vienlaicīgi arī pārdošanas apjoma palielināšanu.<ref>Michael, E. J. (2007). Micro-Clusters and Networks: The Growth of Tourism (1st ed.). Oxford: Elsevier Science</ref> Šāda pieeja īpaši izmantota vietējo tūrisma galamērķu struktūru attīstībā.<ref>Klepers, A. (2012).  Tūrisma telpiskās struktūras Latvijā, to veidošanās, izpausmes un nozīme galamērķu virzībai tirgū. Rīga: Latvijas Universitāte</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pļaviņu HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Plavinu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizkraukle]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.5832692 | latNS  = N
| longd = 25.2390286 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1968. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ukraina]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Ukrainā]]

sentences: '''Korupcija''' ({{val|la|corruptio}} — ‘bojāšana, uzpirkšana’<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=401}}</ref>) ir [[dienesta stāvoklis|dienesta stāvokļa]] izmantošana savtīgos nolūkos (savu vai tuvu cilvēku interesēs), kā arī amatpersonu pērkamība. Latvijas Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā korupcija tiek definēta kā "kukuļošana vai jebkura cita valsts amatpersonas rīcība, kas vērsta uz to, lai, izmantojot dienesta stāvokli, savas pilnvaras vai pārsniedzot tās, iegūtu nepelnītu labumu sev vai citām personām".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/doc.php?id=61679|title=Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2013|6|12||bez}}}}</ref> Korupcijai ir vairākas formas, piemēram, administratīvā korupcija, politiskā korupcija.<ref name="lat">{{LAT e|3|459}}</ref>

sentences: '''Traumatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas saistīta ar dažādu [[trauma|traumu]] un savainojumu ārstēšanu, tai skaitā ķirurģisku iejaukšanos.

sentences:
{{inuse}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Egostena
| native_name    = {{gree|Αιγόσθενα}}
| image          = The fortification wall of the Castle of Aigosthena on August 27, 2020.jpg
| image_size     =
| caption        = Egostenas aizsargmūris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 08| lats = 51| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Egostena''' ({{val|grc|Αἰγόστενα}}) bija sena pilsēta Megarīdā netālu no Atikas un Beotijas robežas mūsdienu Porto Germeno ciema teritorijā, Grieķijā. No senās Egostenas ir labi saglabājies 4. gadsimta pr.Kr. cietoksnis (viens no labāk saglabātiem antīkajiem cietokšņiem Grieķijā), kura restaurācija ar Eiropas Savienības līdzfinansējumu bija uzsākta 2011. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Krauklis
 | oriģinālnos = ''The Crow''
 |      attēls = Crow ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[trilleris]], mistika, [[supervaroņu filma]]
 |    režisors = [[Alekss Projass]]
 |  producents =
* Edvards R. Presmens
* Džefs Mosts
 |   scenārijs =
* Deivids Dž. Šou
* Džons Šērlijs
 |     aktieri =
* [[Brendons Lī]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Maikls Vinkots]]
 |      mūzika = Greiems Revells
 |   operators = Darjušs Volskis
 | mākslinieks = Alekss Makdauels
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Dimension Films]]''
* ''Entertainment Media Investment Corporation''
* ''Pressman Film''
* ''Jeff Most Productions''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1994|5|13}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Ascher-Walsh |first1=Rebecca |title=''The Crow'' cast deals with Brandon's Lee death |url=http://www.ew.com/ew/article/0,,302195,00.htm |website=[[Entertainment Weekly]] |publisher=Time Inc. |language=angļu |date={{dat|1994|5|13||bez}} |access-date={{dat|2024|02|03||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110606194945/http://www.ew.com/ew/article/0,,302195,00.htm }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|94 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Krauklis"''' ({{val|en|The Crow}}) ir 1994. gada ASV mistiska [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Alekss Projass]], bet scenārija autori — Deivids Dž. Šou un Džons Šērlijs. Filmas sižets veidots pēc 1989. gadā izdotās tāda paša nosaukuma [[komikss|komiksu]] sērijas, kuras autors ir [[Džeimss O'Bārs]]. Filma ir par mūziķi Ēriku Dreivenu, kurš ir augšāmcēlies no mirušajiem, lai atriebtos dedzinātāju bandai, kas nogalināja Ēriku un viņa līgavu.

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Ringštrāse
 |       nosauk orig = Ringstraße
 |            attēls = Wien_Schubertring_a.jpg
 |   attēla paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 5,3 km
 |           atklāta = 12. gadsimts
 |    vēst nosaukumi =
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Muiža''' bija [[feodālisms|feodāls]] zemes [[īpašums|īpašumu]] veids, kad īpašnieks zemi neapstrādāja personīgi, bet guva no tās ienākumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8C%D0%B5&list=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8C%D0%B5&lang=RU |title=Akadēmiskā terminu vārdnīca |access-date={{dat|2009|09|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024321/http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8C%D0%B5&list=%D0%BF%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D1%8C%D0%B5&lang=RU |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref> Šaurākā nozīmē par muižu sauc šāda īpašuma pārvaldes ēku vai ēku kompleksu, kurā ietilpst kungu māja vai [[pils]], muižas pārvaldnieka māja, kā arī dažādas saimnieciskas un rūpnieciskas celtnes. Latvijā dažādos laikos kopumā bija vairāk kā 1800 muižu.

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[sports|sportu]].'''

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Allere
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aller Vorsfelde.jpg
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=52| sāk_plat_m=06| sāk_plat_s=09| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11| sāk_gar_m=14| sāk_gar_s=01| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52| iet_plat_m=56| iet_plat_s=45| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=9| iet_gar_m=11| iet_gar_s=08| iet_gar_EW=E
| garums            = 215
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 130
| ietekas_augstums  = 10
| kritums           =
| caurtece          = 118
| gada_notece       =
| baseins           = 15 721
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Magdeburgas Berde]]
| ieteka             = [[Vēzere]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{DEU}}
| pietekas      = [[Leine]]
}}
'''Allere''' ({{val|de|Aller}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]], [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]] un [[Lejassaksija|Lejassaksijā]].<ref>{{PZT|29}}</ref> [[Vēzere]]s labā krasta pieteka. Sākas Berdas augstienē. Tek pa Ziemeļvācijas zemieni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Carduelis chloris 1.jpg
 | att_nosaukums =[[Zaļžubīte]] (''Chloris chloris'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Chloris
| ģints_lv=Zaļžubītes
| binomial = Chloris <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1800)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zaļžubītes''', '''zaļžubīšu ģints''' (''Chloris'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world/> Nesenā pagātnē lielākā daļa zaļžubīšu sugu tika klasificētas [[dadzīši|dadzīšu ģintī]] (''Carduelis'').<ref name=clive>Clive Finlayson, 2011, [https://books.google.lv/books?id=WBks7RRbHjQC&pg=PA92&lpg=PA92&dq=genus+Chloris+bird+taxonomy&source=bl&ots=TEpDup7-aa&sig=rYOR8bXwbQe7oyS9hjdMoKoMMgM&hl=lv&sa=X&ved=0CFwQ6AEwCTgKahUKEwjw69uLjaHHAhXj73IKHa6vBJ4#v=onepage&q=genus%20Chloris%20bird%20taxonomy&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/10018154.jpg
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: Šī kategorija satur rakstus par [[Arhipelāgs|arhipelāgiem]], kas atrodas Fidži teritorijā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Estados Unidos Mexicanos
|    pilnais_valsts_nosaukums = Meksikas Savienotās Valstis
|            valsts_nosaukums = Mexico
|               karoga_attēls = Flag of Mexico.svg
|            karoga_nosaukums = Meksikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Mexico.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Meksikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''[[La Patria es Primero]]'' ("Tauta ir pirmā")
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional Mexicano]]'' ("Meksikāņu nacionālā himna")
|               kartes_attēls = MEX orthographic.svg
|               galvaspilsēta = [[Mehiko]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=N | longd=99 | longm=22 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Federālisms|Federāla]] [[prezidentālisms|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Meksikas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Andress Manuels Lopess-Obradors]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Meksikas Neatkarības karš|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1810|9|16}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1821|9|27}}
|                 platība_km2 = 1 972 550
|               platība_rangs = 15.
|              procenti_ūdens = 2,5
|          iedzīvotāju_skaits = 119 530 753
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 10.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 61
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 142.
|                     IKP_PPP = $2,224 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs = 11.
|          IKP_PPP_per_capita = $18 857
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 66.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,779
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 74.
|                        Gini = 48,2
|                   Gini_gads = 2014
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Meksikas peso]]
|                valūtas_kods = MXN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -8 līdz -6
|                      domēns = [[.mx]]
|              tālsarunu_kods = 52
|                iso_kods_num = 484
|              iso_kods_alfa2 = MX
|              iso_kods_alfa3 = MEX
}}

sentences:
'''Antiutopija''' jeb '''distopija''' ({{val-el|δυσ + τόπος}} — 'nav laba vieta') ir literāra žanra [[Utopija|utopijas]] pretmets. <ref>[https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia Oxford Dictionaries. Oxford University Press. 2012.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171004071215/https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia |date={{dat|2017|10|04||bez}} }}</ref>
Populārs antiutopijas piemērs ir [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]] darbs [[1984 (romāns)|1984]].

sentences:
pārrakstīta uz [[ola]]s ]]
'''Ontoloģija''' (no {{val|grc|ὄντος}} (''ontos'') — 'esošais' un ''λόγος'' (''logos'') — 'vārds, mācība') [[Filozofija|filozofijas]] zinātnē ir mācība par esamību, esamības būtības noteicošajām iezīmēm. Pieņēmumi par to, kādas lietas pastāv vai var pastāvēt attiecīgajā [[īstenība]]s jomā, kādi varētu būt to eksistences apstākļi, no kā un kādā veidā tās varētu būt atkarīgas utt.; katrai zinātnes nozarei un katrai teorijai ir sava ontoloģija.

sentences:
[[Kategorija:Izgudrojumi| ]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts| ]]

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lasko
| photo  = Lascaux painting.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Daži no zīmējumiem
| map =
| relief =
| location = {{vieta|Francija|Dordoņa}}
| lat_d =45 | lat_m =3 |lat_s = 13|lat_NS =N
| long_d = 1| long_m =10 | long_s =12| long_EW =E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1940
| geology =
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = Ierobežota
| visitors =
| features =
| website =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria =  i, iii
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/85-011 85-011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{FRA}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Lasko''' ({{val|fr|Grotte de Lascaux}}) ir [[ala]] [[Francija|Francijā]], kas ievērojama ar tajā esošajiem vairāk nekā 600 klinšu zīmējumiem. Atrodas dienvidrietumu Francijā, [[Dordoņa]]s departamentā, netālu no Montinjakas pilsētas.

sentences:
]]
'''Krimas Autonomās Republikas Augstākā padome''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Верховна Рада Автономної Республіки Крим'', [[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]: ''Qırım Muhtar Cumhuriyetiniñ Yuqarı Radası'') bija [[Ukraina|Ukrainas]] [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] vienpalātas [[parlaments]]. Tajā ir 100 deputātu vietas.

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1991.—1992. gada pretkara protesti Belgradā
| partof           = [[Dienvidslāvijas kari]]em
| image            = Rim-Tuti-Tuki-Gile.jpg
| caption          = Srdžans Gojkovičs kā grupas [[Rimtutituki]] solists
| date             = 1991 – 1992
| place            = [[Belgrada]], [[Serbija]], [[Dienvidslāvija]]
| coordinates      =
| causes           = * Serbijas loma Dienvidslāvjas karos
* [[Vukovaras kauja]]
* [[Dubrovnikas aplenkums]]
* [[Sarajevas aplenkums]]
* [[Kara propaganda]]
| goals            =  * Dienvidslāvijas armijas atkāpšanās no separātistu reģioniem
*[[Referendums]] pirms karadarbību uzsākšanas
*Atteikšanās no militārā iesaukuma
*[[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] demisija
*[[Preses brīvība]]
| methods          = [[Demonstrācija]]s, [[protesti]], [[protesta dziesma]]s
| status           =
| result = 50,000–200,000 [[Dezertēšana|dezertieru]]
100,000–150,000 iesaucamo emigrācija
| side1 = “Pretkara darbības centrs”
''[[Rimtutituki]]''
“Sievietes melnā”
“Cilvēktiesību centrs”
“Belgradas loks”
| side2 = {{flagicon|Serbia and Montenegro}} [[Dienvidslāvijas valdība]]
{{flagicon|Serbia|1991}} [[Serbijas valdība]]
| side3            =
| leadfigures1 = [[Milans Mladenovičs]]
[[Rambo Amadeuss]]
[[Zorans Kostičs]]
[[Bogdans Bogdanovičs (arhitekts)|Bogdans Bogdanovičs]]
[[Nataša Kandiča]]
| leadfigures2 = {{flagicon|Serbia|1991}} [[Slobodans Miloševičs]]
{{flagicon|SCG}} [[Dobrica Čosičs]]
| leadfigures3 =
| howmany1 = >150,000 protestētāju
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
Pēc nacionālisma un politiskās spriedzes pieauguma, kad uzliesmoja [[Dienvidslāvijas kari]], [[Serbija|Serbijā]] attīstījās daudzas pretkara kustības.<ref name="Udovicki 2000">{{grāmatas atsauce|title=Burn This House: The Making and Unmaking of Yugoslavia|first1=Jasminka|last1=Udovicki|first2=James|last2=Ridgeway|publisher=Duke University Press|year=2000|isbn=9781136764820|location=Durham, North Carolina}}</ref><ref name="Fridman 2010">{{publikācijas atsauce|last1=Fridman|first1=Orli|title='It was like fighting a war with our own people': anti-war activism in Serbia during the 1990s |journal=The Journal of Nationalism and Ethnicity |year=2010|volume=39|issue=4|pages=507–522|doi=10.1080/00905992.2011.579953|s2cid=153467930}}</ref><ref name="republika">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.republika.co.rs/492-493/20.html|title=Antiratne i mirovne ideje u istoriji Srbije i antiratni pokreti do 2000. godine|website=republika.co.rs|access-date=4 May 2020}}</ref><ref name="globalvoices">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sr.globalvoices.org/2016/08/secanje-na-antiratni-pokret-u-jugoslaviji-pocetkom-1990-ih/|title=Sećanje na antiratni pokret u Jugoslaviji početkom 1990-ih|website=globalvoices.org|access-date=4 May 2020}}</ref> 1991. gada masu [[Protests|protesti]] pret [[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] režīmu, kas turpinājās visu šo karu laikā, nostiprināja daudzu jauniešu pretkara orientāciju.<ref name="Powers 1997 467">{{grāmatas atsauce|title=Protest, Power, and Change: An Encyclopedia of Nonviolent Action from ACT-UP to Women's Suffrage|first=Roger S|last=Powers|publisher=Routledge|year=1997|isbn= 9781136764820}}</ref> Demonstrācijas [[Belgrada|Belgradā]] notika galvenokārt pret [[Vukovaras kauja|Vukovaras kauju]], Dubrovnikas un [[Sarajevas aplenkums|Sarajevas aplenkumu]],<ref name="Udovicki 2000" /><ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|ref=zenski_sud|url=https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf|title=Kratka istorija antiratnog otpora u Srbiji 1991 – 1992.|publisher=Ženski sud|date=2013|access-date=6 May 2020}}</ref><ref name="e-novine">{{Ziņu atsauce|url=http://www.e-novine.com/region/region-hrvatska/19160-Olovka-pie-mrnjom.html?print|title=Olovka piše mržnjom|publisher=E-novine|access-date=6 May 2020|date=18 May 2009}}</ref> un protestētāji pieprasīja [[Referendums|referendumu]] par kara pieteikšanu un vešanu, un iesaukšanas armijā pārtraukšanu.<ref name="Powers 1997 467" /><ref name="Vreme">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022|title=Spomenik neznanom dezerteru|website=Vreme|access-date=4 May 2020|archive-date={{dat|2021|10|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211005010352/https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022}}</ref><ref>{{Harvnb|Udovicki|Ridgeway|2000}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Rona (nozīmju atdalīšana)|Rona}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Rona
  | attēls            = Leman img 0573.jpg
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Ronas ieteka Ženēvas ezerā
  | karte             = Rhone drainage basin.png
  | kartes_paraksts   = Ronas baseins
  | kartes_izmērs     = 235px
  | izteka            = Šveices [[Alpi]]
  | augštece          =
  | ieteka            = [[Vidusjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}<br />{{CHE}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 813
  | iztekas_augstums  = 1753
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 98 000
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=34 | sāk_plat_s=27 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=43 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=04 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Francija#Alpi#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}
'''Rona''' ({{val|fr|Rhône}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ʁon]]]}}, {{val|oc|Ròse}}, {{val|de|Rhone}}, {{val|it|Rodano}}) ir viena no [[Eiropa]]s lielākajām [[upe|upēm]]. Upes garums ir 813 [[kilometrs|km]], no kuriem tā 232 km plūst pa [[Šveice|Šveici]], bet atlikušos 581 km pa [[Francija|Franciju]]. Augštecē caurtek [[Ženēvas ezers|Ženēvas ezeram]]. Rona ietek [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], bet tās izteka atrodas Šveices [[Alpi|Alpos]], [[Valē kantons|Valē]] kantonā, aptuveni 1753 metrus virs jūras līmeņa. Lielākās pilsētas Ronas krastos ir [[Ženēva]], [[Liona]] un [[Aviņona]]. Pietekas - [[Ēna (Ronas pieteka)|Ēna]], [[Sona]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Supernatural'' (seriāls)}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
 |show_name = Supernatural
 |image = Supernatural 2005 logo.svg
 |caption = seriāla logo
 |genre = [[drāma]]
[[trilleris]]
[[šausmu filma|šausmu]]
[[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]]
[[mistika]]
 |camera = Single-camera setup
 |picture_format = 1080i ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
 |audio_format = Dolby Digital 5.1
 |runtime = 38—45 minūtes
 |creator = Ēriks Kripke
 |developer =
 |executive_producer = Roberts Singers
Filips Sgričia
McG
Ēriks Kripke
 |director = Roberts Singers
Filips Sgričia
Džons F. Šovolters
Tomass Dž. Raits
Kima Mannersa
Čārlzs Bīsons
Gajs Normans Bī
Ričards Speits jaunākais
Maiks Rouls
Stīvs Bojums
Džons Bedhems
Amins Kaderali
Džensens Eklss
Tims Endrū
Nina Lopesa-Korrado
Džennots Švarcs
Pīdžejs Peskī
Eduardo Sančess
Dž. Millers Tobins
Džeimss L. Konvejs
Džons Makartijs
Stefans Pleščinskis
Amanda Tapinga
Džerijs Vaneks
Seržs Ladosērs
Roberts Dankans Maknīls
Pīters Eliss
Deivids Naters
Ēriks Kripke
Bens Edlunds
Kevins Parkss
Rašads Ernesto Grīns
Kens Džiroti
Deivids Džeksons
Tims Jakofano
Alans Krokers
Kriss Longs
Vitnija Rensika
Pols Šapiro
Tonijs Vormbijs
Klifs Bouls
Bredfords Mejs
Reičela Talaleja
Ādams Keins
Riks Bota
Džeina Eliasberga
Rods Hārdijs
Džefs Vūlnofs
Deivids Berets
Roberts Kārners
Niks Koupuss
Pols A. Edvardss
Kevins Hūkss
Roberts Spera
Miša Kolinss
Darens Grants
Džons Fitzpatriks
Mets Koens
Ketriona Makenzijs
 |starring = [[Džēreds Padaleckis]]
[[Džensens Eklss]]
[[Miša Kolinss]]
[[Marks Šepards]]
[[Aleksandrs Kalverts]]
[[Marks Pellegrīno]]
[[Džims Bīvers]]
[[Samanta Smita (aktrise)|Samanta Smita]]
[[Rūta Konela]]
[[Robs Benedikts]]
[[Džefrijs Dīns Morgans]]
[[Ričards Speits jaunākais]]
[[Lorēna Koena]]
[[Ketrīna Ņūtona]]
[[Danīla Eklsa]]
[[Kima Roudsa]]
[[Felisija Deja]]
[[Keitija Kesidija]]
[[Dženevīve Kortesa]]
 |company = ''Wonderland Sound and Vision''
''Warner Bros. Television''
 |country = {{USA}}
 |language = Angļu
 |network =''The WB'' (2005—2006)
''The CW'' (2006—pašlaik)
 |first_aired = {{dat|2005|9|13|N|bez}}
 |last_aired = {{dat|2020|11|19|N|bez}}
 |num_seasons = 15
 |num_episodes = 327
 |list_episodes =
 |location = [[Britu Kolumbija|Kanāda]]
 |website = http://www.cwtv.com/shows/supernatural
}}
'''''Supernatural''''' ir amerikāņu televīzijas seriāls. Tā galvenie varoņi ir [[Sems Vinčesters]], kuru attēlo [[Džēreds Padaleckis]], un [[Dīns Vinčesters]], kuru attēlo [[Džensens Eklss]]. Sems un Dīns ir brāļi, kuri medī [[dēmoni|dēmonus]] un citas pārdabiskas būtnes. Seriāls tika filmēts [[Vankūvera|Vankūverā]], [[Kanāda|Kanādā]] un tā 1. sezonas 1. sērijas pirmizrāde notika 2005. gada 13. septembrī kanālā ''The WB''. Bet seriāla 2 stundu ilgais fināls kurš tika sadalīts divās daļās no kurām viena bija dokumentālā stila speciālizlaiduma daļa ar nosaukumu 'Supernatural: The Long Road Home' kā arī epizodes daļa. Šī sērija tika pārraidīta par CW kanālu 2020. gada 19. novembrī. Seriāla autors ir Ēriks Kripke.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''CBERS-4''
| Nosaukums_orig         = ''Ziyuan I-04''
| Attēls                 = CBERS line draw.jpeg
| Attēla_izmērs          = 240px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[CBERS]]''/''[[Ziyuan]]''
| KA_veids               = [[Zemes tālizpētes pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''Phoenix-Eye-1''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = Pavadoņu datu un pielietojuma resursu centrs, {{CHN}}
''[[Instituto Nacional de Pesquisas Espaciais|INPE]]'', {{BRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Ķīnas kosmosa tehnoloģiju akadēmija]], {{CHN}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|7|SK}} 03:26 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 4B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Taijuaņas pavadoņu palaišanas centrs|Taijuaņa]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{CHN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 3 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 1980 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]], 2,3 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[CBERS-3]]''
(''Ziyuan 1-03'')
| KA_nāk                 = ''[[CBERS-4A]]''
(''Ziyuan 1-04A'')
}}
'''''CBERS-4''''' jeb '''''Ziyuan I-04''''' ir [[Ķīna]]s un [[Brazīlija]]s kopējās [[Zemes tālizpētes pavadonis|Zemes tālizpētes]] programmas ''[[CBERS]]'' pavadonis. Tas tika ievadīts solārsinhronā orbītā 2014. gada decembrī.

sentences: '''Nevienādība''' ir apgalvojums vai izteiksme, kurā tiek salīdzināta divu lielumu savstarpējā vērtība.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Nacionālais liberālisms''' ir [[Konservatīvais liberālisms|labējā liberālisma]] paveids ar [[Nacionālisms|nacionālistisku]] nostāju [[Iedzīvotāju migrācija|migrācijas]], [[Pilsonība|pilsonības]], [[Starptautiskās attiecības|starptautisko attiecību]] un [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] jautājumos.

sentences:
{{cita nozīme|radioantenu|posmkāju taustekļiem|antena (bioloģija)}}
s 125 m augstā vidējo viļņu antena (uzspridzināta 2010. gadā)]]
'''Antena''' ({{val-la|antenna}} — ‘buras kāts, rāja’) jeb '''radioantena''' ir ierīce (vadītāju sistēma) [[radioviļņi|radioviļņu]] izstarošanai un uztveršanai. Izstarojošā antena [[radioraidītājs|raidītāja]] ģenerētās augstfrekvences [[elektriskā strāva|strāvas]] [[enerģija|enerģiju]] pārveido radioviļņu enerģijā, bet uztverošā — radioviļņu enerģiju elektriskās strāvas enerģijā, kuru pēc tam pastiprina un pārveido [[radiouztvērējs]]. Radioantenu darbība ir apgriežama, t.i., raidantena var darboties kā uztverošā antena un otrādi. Praksē tomēr raidītāju antenām mēdz būt konstruktīvas atšķirības no uztvērēju antenām atšķirīgo pārvadāmo jaudu dēļ. Jaudīgu raidītāju antenas mēdz būt grandiozu izmēru celtnes — garākiem viļņiem pašas antenas ir milzīga izmēra, bet īsāku viļņu antenas novieto augstos torņos, daži no kuriem pieder pie planētas augstākajām celtnēm. Ļoti lieli izmēri var būt centimetru diapazona antenu paraboliskajiem spoguļiem, piemēram, [[radioteleskops|radioteleskopiem]].

sentences:
Iekšējā '''tīkla tilts''' jeb vienkārši '''tilts''' ({{val|en|bridge}}) ir lokālā datoru tīkla savstarpējās sadarbības ierīce, kas darbojas [[Datu posma slānis|datu posma slānī]] (layer 2) atvērto sistēmu sadarbības atsauču modelī jeb [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|bāzes etalonmodelī]].
Tiltu var izmantot, konstruējot lielāku lokālo tīklu, lai savienotu divus lokālā tīkla segmentus (piemēram, A un B). Izmantojot tiltu, ir iespējams filtrēt divu lokālo tīklu savstarpējo [[datu plūsma|datu plūsmu]], kā arī īstenot drošības politiku, izšķirot dažādas darba grupas, kas atrodas katra savā lokālajā tīklā. Pirmā tilta specifikācija atrodama [[IEEE 802.1D]] (kopš 1990.g.) un vēlāk arī ISO standartā (kopš 1993.g.). Tilts ir ļoti līdzīgs [[Tīkla komutators|komutatoram]] ({{val|en|switch}}) - komutators vienkārši ir tilts ar daudziem portiem (tilta saskarnēm). ''Komutatoru'' jeb ''datu posma slāņa komutatoru'' bieži izmanto pamīšus ar ''tiltu''.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Mauritania|Mauritānija}}

sentences: '''Metode''' (no {{val|fr|méthode}}, kas savukārt no {{val|el|μέθοδος}} ''(methodos)'' — 'pētīšanas ceļš'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=478}}</ref>) — sistematizēts paņēmienu kopums, kas nepieciešams, lai izpildītu zināmu uzdevumu vai sasniegtu konkrētu mērķi, arī patiesības rašanas paņēmiens. Zinātniskā metode tiek uzskatīta par [[pētniecība|pētnieciskās]] izziņas un jaunu zināšanu iegūšanas (uz fizisko pierādījumu bāzes) pamatu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 = Nintendo DS Logo.svg
| attēls               = Nintendo DS Trans.png
| izveidotājs          = [[Nintendo]]
| paaudze              = Septītā
| priekstecis          =[[Game Boy Advance]]
| pectecis             = [[Nintendo 3DS]]
|media=[[Spēles kartes]]|beigt=2013|razotajs=[[Foxconn]]|gimene=Nintendo DS ģimene|pardotk=154.02 millions|atmina=4 MB|cena=$149.99}}
'''''Nintendo DS''''' ir septītās paaudzes divekrānu pārnēsājamā [[spēļu konsole]], kuru izveidoja ''[[Nintendo]]''. Tā ir konkurents ''[[PlayStation Portable]]'' konsolei. DS nāca klajā {{Dat|2004|11|21}} [[Japāna|Japānā]]. Konsolei bija savietojama ar ''[[Game Boy Advance]]'', lai pārdošanas sākuma būtu garantētas spēles. DS ir otra vispārdotākā konsole pasaulē, tikai ''[[PlayStation 2]]'' spēja apsteigt šo konsoli.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arveds fon Šulcs
|     vārds_orig = ''Arved von Schultz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Rinkules muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>([[Rinkule]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Hildene]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Hella Zūra
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Afganistānas uzbeki tautas tērpos (1841)
| tauta = Uzbeki
| native_name = ''O‘zbeklar''
| skaits = vairāk par 37 miljoniem
| vieta = {{UZB}} 29.2 mlj (2021)

{{AFG}} 3 mlj<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People |title=CIA factbook 2008 - Afghanistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072213/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People }}</ref>

{{TJK}} 1.26 mlj<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html#People |title=CIA factbook 2008 - Tajikistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2001|03|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20010331101740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html#People }}</ref>

{{KGZ}} 986 000 (2022)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html#People |title=CIA factbook 2008 - Kyrgyzstan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2015|11|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151127011116/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html#People }}</ref>

{{KAZ}} 614 047 (2021)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ide.go.jp/English/Publish/Mes/pdf/51_cap1_2.pdf |title=Ethnic groups in Kazakhstan |access-date={{dat|2003|04|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20030416222849/http://www.ide.go.jp/English/Publish/Mes/pdf/51_cap1_2.pdf |archivedate={{dat|2003|04|16||bez}} }}</ref>

{{TKM}} 500 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People |title=CIA factbook 2008 - Turkmenistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2007|06|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070612214157/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People }}</ref>

{{RUS}} 323 278 (2021)<ref>{{ru icon}} [http://www.perepis2002.ru/content.html?id=11&docid=10715289081463 Всероссийская перепись населения 2002 года] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080202152038/http://www.perepis2002.ru/content.html?id=11&docid=10715289081463 |date={{dat|2008|02|02||bez}} }}</ref>

{{CHN}} 12 370 (2010)
{{UKR}} 12 353 (2001)
{{LAT}} 2715 (2022)
| valoda = [[uzbeku valoda]]
| reliģija = vairums [[musulmaņi]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
[[File:Racing boats during the The Boat Race in spring 2013 (3).JPG|thumb|2013. gada sacensības]]
'''Oksfordas un Kembridžas airēšanas sacensības''' ir ikgadējas [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskās airēšanas]] sacensības starp [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] un [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitāšu]] airēšanas klubiem. Sacensības notiek [[Temza]]s upē, [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Parasti sacensības notiek marta pēdējā vai aprīļa pirmajā sestdienā.

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences: '''Dzeltenā flote''' bija 15 kuģi, kas izrādījās iestrēguši [[Suecas kanāls|Suecas kanālā]] 1967. gada jūnijā līdz ar [[Sešu dienu karš|Sešu dienu kara]] sākumu starp [[Izraēla|Izraēlu]] un tās musulmaņu kaimiņvalstīm, ieskaitot kanālu pārvaldošo [[Ēģipte|Ēģipti]]. Izraēlas karaspēks ātri sasniedza kanālu un, lai nepieļautu pretinieka kustību pa to, ēģiptiešu flote mīnēja to un nogremdēja savus kuģus tā galos. Karš ātri beidzās, taču kanāls palika bloķēts un pildīja [[demarkācijas līnija]]s funkciju. Tikai 1975. gadā, pēc ASV flotes veiktās atmīnēšanas, kustība pa kanālu tika atjaunota un "Dzeltenā flote" atstāja savas enkurvietas, bet tikai divi no kuģiem — abi rietumvācu — izrādījās vēl spējīgi nokļūt mājās bez remonta saviem spēkiem.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Latvijas slimnīcas}}
[[Kategorija:Medicīna Latvijā|Slimnīcas]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā|Slimnīcas]]
[[Kategorija:Slimnīcas]]

sentences:
{{cita nozīme|taksonomisko vienību|Japānas politiķi un premjerministru|Josihide Suga}}
]]
'''Suga''' (no {{val|liv|sug}} — 'radinieks, radniecība, veids' vai {{val|et|sugu}} — 'dzimums, cilts'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |page=954 |accessdate={{dat|2020|05|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>; {{val|la|species}}) ir [[taksonomija]]s vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. [[īpatnis|īpatņus]] ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var [[pārošanās|pāroties]] un radīt auglīgus [[pēcnācēji|pēcnācējus]]. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas [[Ģints (bioloģija)|ģints]] un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi<ref>Piemēram, mūļi ir ēzeļa un ķēves hibrīdi, tie ir neauglīgi. http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=9829ba7f-ac9d-4779-b720-d46dc0b62a8d&parentType=VirtualSchool&parentId=4643</ref>, tos sauc par [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdiem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://genetics.thetech.org/ask/ask75 |title=Understanding Genetics |language={{en icon}} |publisher=Genetics.thetech.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2015-10-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151029072246/http://genetics.thetech.org/ask/ask75 }}</ref>, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par [[Himēra ģenētikā|himēru]].<ref>http://ww2.geneconserve.pro.br/artigo016.pdf{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|author=All Things Considered |url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=12260255 |title=Befuddling Birth: The Case of the Mule's Foal |publisher=NPR |date= |accessdate=2015-10-28}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pauls Sukatnieks
| attēls = Pauls Sukatnieks.jpg
| dz_mēnesis = 04
| dz_gads = 1914
| dz_diena = 16
| m_gads = 1989
| m_diena = 12
| m_mēnesis = 08
| dzīves_vieta = Dvietes pagasts
| nodarbošanās = Dārznieks, selekcionārs
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nometne
| attēls                   = Camp (2003 film) Theatrical Release Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Camp''
| žanrs                    = muzikāla filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Kristīne Vašona]]
| scenārija autors         = Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Deniels Leterle]]
* [[Džoanna Čilkouta]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Robins de Džīsuss]]
* [[Dons Diksons]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Jersey Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|25||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-2003|title=Camp|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=camp.htm|title=Camp (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nometne"''' ({{val|en|Camp}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Deniels Leterle]], [[Džoanna Čilkouta]], [[Anna Kendrika]] un [[Robins de Džīsuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}.

sentences: '''27. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēters de Hemmers-Gudme
|     vārds_orig = ''Peter de Hemmer-Gudme''
|         attēls = Peter de Hemmer Gudme.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žurnālista darbā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]] {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 30
|        m_vieta = Kopenhāgena
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[dānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[leitnants]]
|  dienesta_laiks =
|          valsts = [[Dānija]] un [[Igaunija]]
|       struktūra = sauszemes spēki
|    nodarbošanās =
|         vienība = [[Dāņu Baltijas palīdzības korpuss]]
|       komandēja =
|          kaujas = [[Igaunijas brīvības cīņas]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|     apbalvojumi = [[Igaunijas Brīvības krusts]] (II šķ. 3. pak.)
[[Lāčplēša Kara ordenis]] (III šķ.)
|      cits_darbs = žurnālists
}}
}}
'''Pēters de Hemmers-Gudme''' ({{val|da|Peter de Hemmer Gudme}}, {{dat|1897|9|28|N|bez}} — {{dat|1944|11|30|N|bez}}) bija dāņu žurnālists un virsnieks, [[Dāņu Baltijas palīdzības korpuss|Dāņu brīvprātīgo korpusa]] sastāvā piedalījās [[Igaunijas brīvības cīņas|Igaunijas]] un [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņās]]. [[Ivers de Hemmers-Gudme|Ivera de Hemmera-Gudmes]] brālis.<ref>[https://www.geni.com/people/Peter-Gudme/6000000029896170963?through=4836350412720125529 geni.com]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences: '''RBMK''' (no {{val-ru|Реактор Большой Мощности Канальный}} — lielas jaudas kanālu tipa reaktors) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] izstrādātu un būvētu [[kodolreaktors|kodolreaktoru]] veids. RBMK ir heterogēnie kanālu tipa lēno [[neitrons|neitronu]] [[urāns (elements)|urāna]]-[[grafīts|grafīta]] reaktori (grafīts kā neitronu palēninātājs, ūdens kā dzesētājs). RBMK ir tā saucamie verdošā tipa reaktori, jo to primārais [[siltumnesējs]] ir verdošs [[ūdens]] (reaktors izstrādā piesātinātu [[tvaiks|tvaiku]] ar 70 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienu).

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences: '''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Luišs Vašs di Kamoinšs
|         vārds_orig = ''Luís Vaz de Camões''
|             attēls = Luís de Camões por François Gérard.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = [[1524. gads|1524]]. gada decembrī vai [[1525. gads|1525]]. gada janvārī
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|             m_gads = 1580
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[klasicisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Os Lusíadas]]'' (1572)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Koimbras universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Albanuss''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Rumānija]]
[[Kategorija:Rumānija]]

sentences: '''Anniņmuiža''' ({{val|de|Annenhof}}), agrāk arī '''Meijera''' vai '''Meinerta muiža''' (''Meiershof'', ''Meinertshof'', ''Meinhartshof'') bija muižiņa tagadējā [[Jūrmalas gatve|Jūrmalas gatvē]] 76 [[Imanta (Rīga)|Imantas]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Rīga|Rīgā]]. Līdz mūsdienām saglabājušies atsevišķi muižas ansambļa elementi — dzīvojamā ēka ar parku. Vēsturiskā ēka mūsdienās tiek izmantota [[Latvijas Universitāte]]s Pedagoģijas muzeja vajadzībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/par/strukt/muzejs/pedagogijas/ |title=lu.lv |access-date={{dat|2015|03|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150417043640/http://www.lu.lv/par/strukt/muzejs/pedagogijas/ |archivedate={{dat|2015|04|17||bez}} }}</ref>

sentences: '''Barbaru karalistes''' bija [[Rietumromas impērija]]s teritorijā izveidotās [[Ģermāņi|ģermāņu]] (barbaru) cilšu karalistes, kas pastāvēja [[Vēlīnais antīkais laikmets|vēlīnajā antīkajā laikmetā]] un agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] posmā no 5. līdz 8. gadsimtam. Barbaru iekarotāji ieņemtajās teritorijās bija skaitliskā mazākumā, tāpēc tie pārņēma romiešu administrācijas, [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] un kultūras elementus, kā arī [[Kristietība|kristietību]] tās [[Ariānisms|ariānisma]] formā, vienlaikus saglabājot savas ģermāņu cilšu tiesību paražas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Karstākais dienas laiks
 | oriģinālnos = ''Dog Day Afternoon''
 |      attēls = 49810.1020.A.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
 |  producents =
* [[Mārtins Bregmens]]
* [[Mārtins Elfands]]
 |   scenārijs = [[Frenks Pīrsons]]
 |     aktieri =
* [[Als Pačīno]]
* [[Džons Kazals]]
* [[Džeimss Broderiks]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Viktors Kempers]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Didī Allena]]
 |     studija = ''Artists Entertainment Complex''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1975|9|20|[[Sansevastjanas kinofestivāls|Sansevastjana]]|1975|9|21|ASV}}
 |      ilgums = 125 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,5—3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|50—56 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Karstākais dienas laiks"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://kino.lvmail.lv/2007/09/20/bc_bchs_al_pacino.html |title=Lvmail.lv profils |access-date={{dat|2008|11|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151007034444/http://kino.lvmail.lv/2007/09/20/bc_bchs_al_pacino.html |archivedate={{dat|2015|10|07||bez}} }}</ref> ({{val|en|Dog Day Afternoon}}), arī '''"Laimīgās dienas pēcpusdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.irlaiks.lv/movies/movies/movie.php?id=15135 |title=IrLaiks.lv profils |access-date={{dat|2008|11|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305003658/http://www.irlaiks.lv/movies/movies/movie.php?id=15135 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> ir 1975. gada ASV [[kriminālfilma]], kuras [[kinorežisors]] ir [[Sidnijs Lūmets]], bet [[scenārijs|scenārija]] autors [[Frenks Pīrsons]]. Galveno lomu atveidotāji ir [[Als Pačīno]], [[Džons Kazals]], [[Džeimss Broderiks]] un [[Čārlzs Dērnings]]. Filmas sižeta pamatā ir patiesi notikumi, kas norisinājās {{dat|1972|8|22||bez}}, kad Džons Vojtovičs, kuru atveido Als Pačīno, aplaupīja [[banka|banku]].

sentences: '''Dižciltīgie''' ir [[sabiedrības šķira]], pie kuras pieder no senām un ievērojamām [[dzimta|dzimtām]] cēlušies cilvēki, kas parasti sabiedrībā ieņēma īpašu stāvokli. Nereti dižciltīgie veidoja augstāko, privileģēto valdošās šķiras slāni un bija daļa no [[aristokrātija]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Plūdīs asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl41190913/|title=There Will Be Blood |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|1}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|12|26}}
| izplatītājs = * ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija = * ''[[Ghoulardi Film Company]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| operators = [[Roberts Elsvits]]
| oriģinālnos = ''There Will Be Blood''
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| aktieri = * [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Pols Deino]]
* [[Kevins O'Konors]]
* [[Kiarans Haindss]]
* [[Dilons Freizers]]
| scenārijs = Pols Tomass Andersons
| producents = * [[Džoanna Sellara]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Denjels Lupi]]
| režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  There Will Be Blood Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Plūdīs asinis"''' ({{Val|en|There Will Be Blood}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Pols Tomass Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Pols Deino]], [[Kevins O'Konors]], [[Kiarans Haindss]] un [[Dilons Freizers]]. Filma ir balstīta uz [[Aptons Sinklērs|Aptona Sinklēra]] 1927. gada noveles ''[[Oil!]]''.

sentences:
[[Kategorija:Interneta kultūra]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Noziedzība]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ligūrijas jūra
|attēls=LigurijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Itālija#Francija
| relief = jā
 |latd = 43 |latm = 30 |lats =  |latNS = N
 |longd = 9 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=15 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums    = 2850
|Vid_dziļums    = 1200
|temperatūra    = 13—23,5
|sāļums         = 38
|valstis={{FRA}}
{{ITA}}
{{MON}}
|pilsētas=[[Dženova]] (Itālija)
[[Livorno (pilsēta)|Livorno]] (Itālija)
[[Nica]] (Francija)
[[Spēcija]] (Itālija)
}}
'''Ligūrijas jūra''' ({{val-fr|mer Ligurienne}}, {{val-it|mar Ligure}}, {{val|co|mari Licuru}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp Itālijas un Francijas krastiem ([[Rivjēra]]), [[Korsika|Korsiku]] un [[Elba (sala)|Elbas]] salu. Dienvidaustrumos robežojas ar [[Tirēnu jūra|Tirēnu jūru]]. Ziemeļu daļā atrodas [[Dženovas līcis]]. Lielākā pieteka ir [[Arno]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Dasycyon
| ģints_lv =Andu vilki
| ģints_r =Andu vilks
| suga =Dasycyon hagenbecki
| suga_lv =Andu vilks
| binomial =† Dasycyon hagenbecki
| kategorijas =nē
}}
'''Andu vilks''' (''Dasycyon hagenbecki'') jeb '''Hagenbeka vilks''' ir nenoskaidrotas izcelsmes un piederības [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] [[plēsējs]]. To sauc arī par '''mistisko vilku''' no [[Andi]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Erbens''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{Navbox
|name=Ilokosa
|bodyclass = hlist
|title=[[Ilokosa]]s reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Dienvidilokosa]]
* [[Launiona]]
* [[Pangasinana]]
* [[Ziemeļilokosa]]
|group2 = Neatkarīgā pilsēta
|list2=
* [[Dagupana]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Ilokosa]]</includeonly>

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Veiktspēja''' datorikā sevī iekļauj tādu darbību kopumu, kas ļauj dažādos aspektos mērīt datora efektivitāti patērētā laika un resursu griezumā.

sentences:
{{Citas nozīmes|ēdienu|Putra (nozīmju atdalīšana)|Putra}}
 putra ar [[piens|pienu]]]]
'''Putra''' ir šķidrs vai daļēji šķidrs [[ēdiens]], kas pagatavots no [[putraimi]]em vai [[milti]]em, kas parasti vārīti [[ūdens|ūdenī]], [[piens|pienā]] vai ūdens un piena maisījumā. Ja putra ir padevusies pabiezas masas veidā, to parasti sauc par '''biezputru'''. Ja vēlas putru, piemēram, [[manna|mannā]] biezputru, [[auzu pārslas|auzu pārslu]] putru, padarīt saldāku, tai liek klāt [[medus|medu]], [[cukurs|cukuru]], [[kakao]] vai kādu citu [[saldvielas|saldvielu]]. Atsevišķām putrām, piemēram, [[kartupeļi|kartupeļu]] biezputrai, parasti neliek klāt saldvielas, bet gan [[garšviela]]s un [[dārzenis|dārzeņus]]. Ir arī [[skābputra]]s, kuru pagatavošanā izmanto [[mieži|miežu]] putraimus un [[rūgušpiens|rūgušpienu]].

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pagasti| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Pagastu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rodžers Dīkinss
 | vārds_orig              = ''Roger Deakins''
 | attēls                  = RogDeakinsBFI120921 (16 of 17) (51473086144) (cropped).jpg
 | att_izmērs              =
 | komentārs               = Rodžers Dīkinss 2021. gadā
 | dz vārds                = Rodžers Aleksandrs Dīkinss
 | dz datums               = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|24}}
 | dz vieta                = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Torkī}}
 | mirš datums             =
 | mirš vieta              =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1982–pašlaik
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            = Izabella Džeimsa Purefoja Ellis (precējies 1991)
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         = [[90. Kinoakadēmijas balva|2018]]: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[92. Kinoakadēmijas balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = 2001: "[[Cilvēks, kura nebija]]" (2001)
2008: "[[Kur sirmgalvjiem nav vietas]]" (2007)
2011: "[[Īstenā drošsirdība]]" (2010)
2018: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[73. BAFTA kino balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Sers Rodžers Aleksandrs Dīkinss''' ({{val|en|Sir Roger Alexander Deakins}}; dzimis {{dat|1949|5|24}} [[Torkī]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) ir [[Anglija|angļu]] [[kinooperators]]. Ieguvis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par [[Labākais operatora darbs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko operatora darbu]] filmās "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017) un "[[1917 (filma)|1917]]" (2019).

sentences: '''Autodidakts''' ({{val|grc|αὐτός}} (''autos'') — 'pats' un ''διδακτός'' (''didaktos'') — 'mācīties') ir cilvēks, kurš savas [[zināšanas]] ieguvis pašmācības ceļā.

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences: '''Termoelektriskais efekts''' ir fiziska parādība, kad temperatūras starpība vielā rada [[Spriegums|elektrisko spriegumu]] un pretēji – uzliekot spriegumu starp materiāla pretējām pusēm vai malām, tiek radīta temperatūras starpība vielā. Termoelektriskās ierīcēs tiek izmantoti speciāli materiāli, kuros rodas spriegums, ja uz to dažādām virsmām ir temperatūras starpība. Tāpat ir iespējams iegūt pretēju efektu – ja tiek pielikta sprieguma starpība, tad siltums no vienas puses aizplūst uz otru un rezultātā viena ierīces puse sasilst, bet otra atdziest. Atomu līmenī šo efektu var skaidrot ar to, ka siltajā pusē vielas atomiem/molekulām ir lielāka enerģija, kas izraisa lādiņnesēju difūziju uz apgabalu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Daphne mezereum
| autors = L.
| attēls = Daphne mezereum flowers - Keila.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| dzimta = Thymelaeaceae
| dzimta_lv = Timēliju dzimta
| ģints = Daphne
| ģints_lv = Zalktenes
| suga = D. mezereum
| suga_lv = Parastā zalktene
| kategorijas = nē
| rinda = Malvales
| rinda_lv = Malvu rinda
}}

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Vehicle''''' ir viena no [[Londona]]s apvienības ''[[Ammunition Promotions]]'' dibinātajām ierakstu kompānijām, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Mesavērdas nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = MesaVerdeNationalParkCliffPalace.jpg
| photo_caption = Klints pils
| map = USA
| relief = 1
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Kolorādo}}
| nearest_city = Kortesa
| lat_d = 37.183784
| long_d = -108.488687
| area = 21 240 ha
| established = {{dat|1906|06|29}}
| visitation_num = 572 329
| visitation_year = 2011
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1978 <small>(2. sesija)</small>
  | designation1_type = Kultūras
  | designation1_criteria = iii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/27 27]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Mesavērdas nacionālais parks''' ({{val|en|Mesa Verde National Park}}) ir [[nacionālais parks]] Montezumas apgabalā, [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Izveidots, lai aizsargātu nozīmīgus aizvēsturiskus klints mājokļus. 1978. gadā iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = White_Marlin_in_North_Carolina_1394318584.jpg
|   att_nosaukums = [[Baltais marlīns]] (''Kajikia albida'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|           kārta = Istiophoriformes
|        kārta_lv = Marlīnveidīgās
|          dzimta = Istiophoridae
|       dzimta_lv = Marlīnu dzimta
|        binomial = Istiophoridae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Austrijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jānis Breikšs''' (1850–1915) bija latviešu skolotājs, [[Mangaļu jūrskola]]s priekšnieks (1878—1915).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Smalkās aprindas
 | oriģinālnos = ''Café Society''
 |      attēls = Smalkasaprindas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Vudijs Allens]]
 |  producents =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Volsons]]
 |   scenārijs = Vudijs Allens
 |     aktieri =
* [[Džanija Berlīna]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Pārkers Pousijs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Korijs Stolls]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Amazon Studios|Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|5|11|Kannu filmu festivāls|2009|7|15|ASV|2016|8|26|Latvija|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016|title=Café Society|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2016|10|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161029213727/http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cafesociety.htm|title=Café Society (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Smalkās aprindas"''' ({{val|en|Café Society}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džanija Berlīna]], [[Stīvs Karels]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Bleika Laivlija]], [[Pārkers Pousijs]], [[Kens Skots]] un [[Korijs Stolls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|11||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ronalds Goliašs
 | vārds_orig              = ''Ronald Golias''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1929|5|4}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2005|9|27|1929|5|4}}
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktieris, komiķis
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ronalds Goliašs''' ({{val-pt|Ronald Golias}}, {{dat|1929|05|04|N}} — {{dat|2005|09|27|N}}) bija [[Brazīlija|brazīliešu]] aktieris, komiķis.

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences: '''Cobra''' ('''KoBrA''') bija starptautiska mākslinieku organizācija, kas darbojās [[Eiropa|Eiropā]] no 1948. līdz 1951. gadam. Organizācijas nosaukums radīts no to pilsētu iniciāļiem, kurās dzīvoja sākotnējie organizācijas biedri ([[Kopenhāgena]], [[Brisele]] un [[Amsterdama]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Fromholds-Treijs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ditmars Fromholds-Treijs (1827—1873)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences: '''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir iela [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Manhatana|Manhatanas rajonā]], ap kuru centrējas pilsētas finanšu rajons.

sentences: Jo lielāku [[enerģija|enerģiju]] izstaro [[zvaigzne]], jo tās [[masa]] un izmēri ir lielāki. Visumā lielākajām zvaigznēm [[rādiuss]] var būt pat tūkstošiem reižu lielāks nekā [[Saule]]i. Lielākās [[Visums|Visuma]] zvaigznes sauc par [[Milzu zvaigzne|milzu]] un [[pārmilzu zvaigzne|pārmilzu zvaigznēm]] un tās visumā ik sekundi izstaro miljoniem reižu vairāk enerģijas nekā Saule.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Elizeja
| operators =
| attēls = Elysium Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, spraiga sižeta filma
| režisors = [[Nīls Blomkamps]]
| producents =
| scenārijs = Nīls Blomkamps
| aktieri = * [[Mets Deimons]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Djego Luna]]
* [[Vagners Moura]]
* [[Viljams Fihtners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Elysium''
| studija = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
* ''[[QED International]]''
* ''[[Alphacore]]''
* ''[[Kinberg Genre]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|7|Taivāna}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|115 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|286,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2907801089/|title=Elysium |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Elizeja"''' ({{Val|en|Elysium}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] spraiga sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Nīls Blomkamps]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Džodija Fostere]], [[Šarlto Koplijs]], [[Alisi Braga]], [[Djego Luna]], [[Vagners Moura]] un [[Viljams Fihtners]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem
| attēls                   = Love The Coopers Teaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love the Coopers''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Braiens Greizers]]
* [[Dženisa Viljamsa]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         = [[Stīvens Rodžerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeiks Leisijs]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Džūna Skviba]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika                   = [[Niks Jurata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|11|4|Ostinas filmu festivāls|2015|11|13|ASV|2015|12|25|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015|title=Christmas With the Coopers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401140713/http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovethecoopers.htm|title=Love the Coopers (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,4 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem"''' ({{val|en|Love the Coopers}}) ir 2015. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas atveido [[Alans Ārkins]], [[Džons Gudmens]], [[Eds Helmss]], [[Džeiks Leisijs]], [[Daiena Kītone]], [[Entonijs Makijs]], [[Amanda Saifreda]], [[Džūna Skviba]], [[Marisa Tomeja]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Olīvija Vailda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|4||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Aizputes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Aizpute]]
| iedz = 23 395 cilv.
| plat = 1 450 km²
| pils = [[Aizpute]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences: '''Pērnavas ģimnāzija''' ({{val|et|Pärnu Ühisgümnaasium}}) ir viena no [[Pērnava]]s ģimnāzijām, kas atrodas Kooli ielā 13 Pērnavā. 2014. gadā apvienota ar Pērnavas Hanzas ģimnāziju (''Pärnu Hansagümnaasium''). Tajā ir vienīgi vidusskolas (X—XII) klases.

sentences: '''Laulības pārkāpšana''' ir brīvprātīgs [[dzimumakts]] starp [[Laulība|laulātu]] personu un personu, kas nav viņa sieva vai vīrs.

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{Infobox building
| name                = Panteons
| native_name         =''Panthéon''
| image               =Panthéon, Paris 25 March 2012.jpg
| caption             =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map_type            =
| building_type       = [[Mauzolejs]]
| architectural_style = [[Neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| location            = {{vieta|Francija|Parīze}}
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| altitude            =
| pushpin_map         = Parīze
| latd  = 48 | latm  = 50 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 20 | longs = 45 | longEW = E
| start_date          = 1758
| completion_date     = 1790
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| height              = 83 m
| diameter            =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| main_contractor     =
| architect           =
* [[Žaks Žermēns Suflo]]
* [[Žans Batists Rondelē]]
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| awards              =
| references          =
}}
'''Panteons''' ({{val|fr|Panthéon}}, {{val|la|Pantheon}}) ir ēka [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = GeoWorks
| logo             =
| caption          =
| type             = Kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1983. gads]]
| founder          =
| defunct          = 2003. vai 2004. gads
| location_city    = ''Emeryville'', [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Braiens Douertijs
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[operētājsistēma]]s ''[[GEOS (16 bitu operētājsistēma)|GEOS]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''GeoWorks''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[programmatūra]]s izstrādi. Dibināts 1983. gadā. Beidzis darbību 2000. gadu sākumā.

sentences: {{Commonscat|Military people killed in action|Kaujās nogalinātās militārpersonas}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences: '''Polimorfisms''' bioloģijā (no {{lang-grc|πολύμορφος}} — ''daudzveidīgs'') — atšķirības starp indivīdiem, ko nosaka [[Gēns|gēnu]] atšķirības, izpaužas kā vairāku ģenētiski atšķirīgu formu pastāvēšana vienā [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] vai [[Augi|augu]] [[Suga|sugā]], kā arī divu vai vairāku atšķirīgu formu vienlaicīga līdzāspastāvēšana vienā un tajā pašā [[Populācija|populācijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/polimorfisms:1|title=polimorfisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/10661070.htm|title=Bioloģijas terminu vārdnīca|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biotehnoloģijas horizonti|publisher=RIGA «AVOTS»|year=1987|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/file/17852320.pdf}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes
| operators =
| attēls = Man who fell to earth ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors = [[Nikolass Rougs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Deivids Bovijs]]
* [[Rips Torns]]
* [[Kendija Klārka]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Bērnijs Keisijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Man Who Fell to Earth''
| studija = ''British Lion Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''British Lion Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|3|18}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cilvēks, kurš nokrita uz Zemes"''' ({{Val|en|The Man Who Fell to Earth}}) ir 1976. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rougs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Bovijs]], [[Rips Torns]], [[Kendija Klārka]], [[Baks Henrijs]] un [[Bērnijs Keisijs]]. Filma ir balstīta uz [[Volters Teviss|Voltera Tevisa]] 1963. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nadija Savčenko
| attēls              = Nadiya Savchenko.jpg
| apraksts            =
| amats               = Ukrainas Augstākās Radas deputāte
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              = Ukrainas delegācijas locekle Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā (PACE)
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|11}}
| dzim_vieta          = Kijiva
| tautība             = ukrainiete
| partija             = Batjkivščina
| dzīvesb             =
| profesija           = pilote
}}

sentences: '''COROT-3b''' ir [[brūnais punduris]] jeb masīva [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[COROT-3]], kura atrodas 680 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērgļa zvaigznājā]]. Planētas attālums no zvaigznes ir 0,057 [[astronomiskā vienība|AU]] un apriņķošanas periods — 4,2568 dienas. Šī ir planēta, kas atrodas zvaigznei pārāk tuvu, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi. Ja mūsu planēta riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo ''COROT-3b'', tad uz tās būtu ~1550 °C liels karstums, kāds ir [[Martenkrāsns|martenkrāsnī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Dzudzilo''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diacetila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=990,4
|kušanas temperatūra=-2,4 °C
|viršanas temperatūra=88 °C
}}
'''Diacetils''' (2,3-butāndions, dimetilglioksāls, dimetildiketons, CH3COCOCH3) ir vienkāršākais α-di[[ketons]] jeb vicinālais diketons (tā molekulā abas [[karbonilgrupa]]s atrodas blakus). Diacetils ir zaļgandzeltens šķidrums. Dzeltena vai dzeltenzaļa krāsa ir visu α-diketonu īpašība (arī [[glioksāls]] satur divas blakus novietotas karbonilgrupas un ir krāsains savienojums). Šādas atomu grupas, kā α-diketona grupējums, sauc par [[hromofors|hromoforām]] grupām. Savienojumi, kur karbonilgrupas ir lielākā attālumā viena no otras (β- vai γ-diketoni) pārsvarā ir bezkrāsaini.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Shoklande
 |        krāsu_shēma = sala
 |             attēls = Schokland1.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Shoklandes baznīca un muzejs
 |        vietaskarte = Nīderlande#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | latd  = 52.634183  | latNS  = N
 | longd = 5.777875 | longEW = E
 |          atrašanās = {{vieta|Nīderlande|Flevolande}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa = https://schokland.nl/
 |        citas_daļas =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Shoklande un tās apkārtne
   | designation1_date = 1995
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = iii, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/739 739]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 1306 ha
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ēuripika
|attēls              = Eauripik ISS002.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Eauripik''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 6 |latm= 42 |lats= |latNS= N
|longd=143 |longm= 03 |longs= |longEW=E
|platība             = 0,236
|garums              = 11
|platums             = 3
|lagūna              = 20
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 2
|salu skaits         = 3
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 114 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 483
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Ēuripika
|piezīme =
}}
'''Ēuripika''' ({{val|en|Eauripik}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī; veido atsevišķu minicipalitāti.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žilija Pajeta
|     vārds_orig = ''Julie Payette''
|         attēls = Julie Payette 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žilija Pajeta 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Monreāla]], {{CAN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CAN}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Billie Flynn''
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = Valsts amati
|       amats = Kanādas ģenerālgubernators
| term_sākums = 2017. gada 2. oktobris
| term_beigas = 2021. gada 21. janvāris
|    piezīmes =
}}
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Kanādas kosmiskā aģentūra|CSA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 25 d 11 h 58 min
| kos_iesaukums = 1992.
| kos_misija = 1. ''[[STS-96]]''<br />2. ''[[STS-127]]''
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]'', ''[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]''
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = datorsistēmu inženierija
|   darba_vietas = [[IBM]]
|      izglītība = ''McGill University'', [[Toronto universitāte]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Žilija Pajeta''' (''Julie Payette'', dzimusi {{dat|1963|10|20}}) ir [[Kanāda]]s inženiere, zinātniece, uzņēmēja, bijusī [[Kanādas kosmiskā aģentūra|Kanādas kosmiskās aģentūras]] [[kosmonauts|kosmonaute]]. No 2017. līdz 2021. gadam viņa bija Kanādas ģenerālgubernatore.

sentences:
i.]]
'''Magdeburgas tiesības''' ({{val-de|Magdeburger Recht}}) ir viena no pazīstamākajām [[pilsēta|pilsētu]] tiesību sistēmām. Izveidojusies 13. gadsimtā [[Vācija|vācu]] pilsētā [[Magdeburga|Magdeburgā]] kā [[feodālisms|feodālās]] pilsētu tiesības, saskaņā ar kurām tika regulēta pilsētnieku pašpārvalde, ekonomiskā darbība (amatniecība, tirdzniecība un [[cunfte]]s), īpašumtiesības un šķiriskās attiecības.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{atsauces+}}
'''Alkoholiskais hepatīts''' ir deģeneratīva [[Aknas|aknu]] slimība, kas daudzos gadījumos var pāriet [[Aknu ciroze|aknu cirozē]]. Alkoholiskais hepatīts ir viens no [[aknu alkoholiskā slimība|aknu alkoholiskās slimības]] pamatvariantiem, kas līdz ar alkoholisko [[Fibroze|fibrozi]] uzskatāms par aknu cirozes obligāto stadiju.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Karačajas-Čerkesijas Republika
|official_name=''Карачаево-Черкесская Республика''
''Къарачай-Черкес Республика''
''Къэрэшей-Адыгэ Республикэ''
''Къарча-Черкес Республика''
''Карашай-Шеркеш Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Arkhyz, Karachay-Cherkessia, Taulu, Trees 2.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Karachay-Cherkessia.svg
|image_shield = Coat of Arms of Karachay-Cherkessia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Karachay-Cherkess in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Čerkeska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1922
|official_language = [[krievu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[abazīnu valoda]]
[[nogaju valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=12
|p1 = '''2 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Čerkeska]]
|p3 = [[Karačajevska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Abazīnu rajons]]
|p6 = [[Adige-Habļas rajons]]
|p7 = [[Zeļenčukskas rajons]]
|p8 = [[Karačajevskas rajons]]
|p9 = [[Mazais Karačaju rajons]]
|p10 = [[Nogaju rajons]]
|p11 = [[Piekubaņas rajons]]
|p12 = [[Urupas rajons]]
|p13 = [[Ustjdžegutas rajons]]
|p14 = [[Habezas rajons]]
|area_total_km2 = 14277
|total_type=Kopā
|population_total = 468336
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[karačaji]] (41,0 %)
[[krievi]] (31,6 %)
[[čerkesi]] (11,9 %)
[[abazīni]] (7,8 %)
[[nogaji]] (3,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.kchr.info/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KC
|footnotes =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Antverpenes Karaliskais Mākslas muzejs
| native_name         = ''Koninklijk Museum voor Schone Kunsten Antwerpen''
| image               = Kon._Museum_voor_Schone_Kunsten_Antwerpen_28-02-2010_12-36-25.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| alt                 =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_label = Antverpenes Karaliskais Mākslas muzejs
| latd  = 51.208333  | latNS  = N
| longd = 4.394722 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1810. gads
| location            = {{vieta|Beļģija|Antverpenes province|Antverpene}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.kmska.be/}}
| embedded    =
}}

sentences:
'''Kultūras materiālisms''' ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva [[antropoloģija|antropoloģijā]], kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un [[kultūra]]s aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt [[cilvēks|cilvēka]] uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir [[Marvins Hariss]].
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā ''The Rise of Anthropological Theory'',<ref name=Harris2001a>{{citation |date=2001a. pirmizdevums 1968 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=The Rise of Anthropological Theory: A History of Theories of Culture |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0132-9 |url=http://books.google.com/books?id=yUUYN3X18dwC&printsec=frontcover&dq=Rise+Anthropological+Theory&hl=en&ei=KySLTMqBFI2IvgOjtY0Y&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0133-7}} {{en ikona}}</ref> bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā ''Cultural Materialism''.<ref name=Harris2001b>{{citation |date=2001b. pirmizdevums 1979 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=Cultural Materialism: the Struggle for a Science of Culture |edition=Updated |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0134-5|url=http://books.google.com/books?id=8Xc9DMbB5KQC&printsec=frontcover&dq=%22materialism%22&hl=en&ei=meSKTIetFMu8cZOwyMkE&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0135-3}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[silīcijs|silīcija]] plāksnes]]
'''Saules baterija''' ir [[pusvadītājs|pusvadītāju]] fotoelektriskais ģenerators [[Saule]]s starojuma [[enerģija]]s tiešai pārvēršanai elektriskajā enerģijā. Saules gaismas vietā var būt arī citas izcelsmes elektromagnētiskais starojums ar līdzīgu viļņa garumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Trenbolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksiestra-4,9,11-triēn-3-ons,
parabolāns
|           CAS numurs = 10161-33-8
|      ķīmiskā formula = C18H22O2
|              molmasa = 270,37
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Trenbolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]], ko izmanto [[veterinārija|veterinārijā]] nobarojamo lopu [[muskuļi|muskuļu]] masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.<ref>http://www.depts.ttu.edu/afs/implantdb/dbhome/Revalor%20Tech%20Bulletin%2012.pdf accessed August 22, 2011.</ref>  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto [[esteri|estera]] veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (''Parabolan''). Medikamentam nonākot [[asinis|asinīs]], plazmas [[lipāze]]s sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par [[dopings|dopingu]].

sentences: '''Čiekuroga''' ir dažu [[kailsēkļi|kailsēkļu]], galvenokārt [[kadiķi|kadiķu]] (''Juniperus''), vairošanās orgāns — [[čiekurs]] ar sulīgām zvīņām. Tā kā kailsēkļiem nav [[zieds|ziedu]] ar auglenīcām, [[auglis]] tiem izveidoties nevar.<ref name=morfoloģija>''Augu morfoloģija un anatomija''. Rīga : Zvaigzne, 1967. 186. lpp.</ref><ref>[https://lvportals.lv/dienaskartiba/316505-parasta-ive-indiga-un-aizsargajama-2020/ I.Tīrmanis Parastā īve — indīga un aizsargājama] LV portāls 2020. gada 25. maijā.</ref> Ar [[oga|ogām]] šim veidojumam ir tikai ārēja līdzība.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bilohirskas rajons
| native_name = ''Білогірський район''
| image_skyline = Khmeli.JPG
| imagesize =
| image_caption =
| settlement_type = [[Ukrainas administratīvais iedalījums|rajons]]
| total_type = Kopā
| image_flag = FLA Bilohirskyi Raion, Crimea.svg
| image_shield = COA Bilohirskyi Raion, Crimea.svg
| image_map = Crimea-Qarasuvbazar locator map.png
| image_map1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{UKR}}
| subdivision_type1 = Autonoma republika
| subdivision_name1 = [[Krimas Autonomā Republika]]
| area_total_km2 = 1887
| population_total = 60588
| population_as_of =
| population_density_km2 =
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Pilsēta
| seat = [[Bilohirska]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 1 pilsēta, 78 ciemi
| population_blank02_title = etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[Krimas tatāri]], [[ukraiņi]], [[krievi]]
| website =
}}
'''Bilohirskas rajons''' ({{val|uk|Білогірський район}}, {{val|crh|Qarasuvbazar rayonı}}, {{val|ru|Белогорский район}}) ir [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] administratīvā iedalījuma vienība [[Ukraina|Ukrainā]]. Robežojas ar [[Alušta]]s pilsētu un [[Kirovskes rajons|Kirovskes]], [[Sovjetskas rajons|Sovjetskas]], [[Nižņohirskas rajons|Nižņohirskas]], [[Krasnohvardijskes rajons|Krasnohvardijskes]] un [[Simferopoles rajons|Simferopoles rajonu]], atrodas [[Krima]]s centrālajā daļā. Caur Bilohirskas rajonu plūst vairākas upes, uz [[Zuja]]s upes atrodas [[Balanovskes ūdenskrātuve]]. Kopš 2012. gada Bilohirskas rajonā atrodas [[safari parks "Taigans"]].

sentences:
. gada almanahs]]
'''Almanahs''' ir [[Literārā valoda|literāru]] vai zinātnisku (bieži vienas nozares) sacerējumu krājums, ko apvieno kopīgs temats, [[žanrs]], idejiski mākslinieciskā nostādne vai cita pazīme. Parasti iznāk periodiski.

sentences: '''Senlaiku biškopības muzejs''' ({{val|lt|Senovinės bitininkystės muziejus}}) ir agronoma Broņus Kazla (''Bronius Kazlas'') 1984. gadā izveidots<ref name="Štāle">{{Laikraksta atsauce |author=Ieva Štāle |title= Ar biškopību un praktiskām lietām nonāk pie dabas |url= https://www.diena.lv/raksts/videunturisms/videsdiena/ar-biskopibu-un-praktiskam-lietam-nonak-pie-dabas-14178845 |date=2017. gada 22. augusts |newspaper=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate= 2019. gada 20. janvārī}}</ref> [[biškopība]]s [[muzejs]] [[Stripeiķi|Stripeiķos]] (''Stripeikiai''), [[Aukštaitijas nacionālais parks|Aukštaitijas nacionālajā parkā]].<ref name="visitaukstaitija.lt">{{Tīmekļa atsauce |title= Senlaiku biškopības muzejs Stripeiķos |website= visitaukstaitija.lt |url= https://www.visitaukstaitija.lt/lv/tourism-list_poi/senlaiku-biskopibas-muzejs/ |accessdate= 2019. gada 20. janvārī}}</ref> Tas ir vienīgais šāda veida muzejs [[Lietuva|Lietuvā]].<ref name="Štāle"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lasītājs
| attēls = Reader ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Reader''
| žanrs = romantiska filma, drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = * [[Entonijs Mingella]]
* [[Sidnijs Polaks]]
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Redmonds Moriss]]
| scenārija autors = [[Deivids Heirs]]
| galvenajās lomās = * [[Keita Vinsleta]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Lena Olina]]
* [[Bruno Gancs]]
| mūzika = [[Niko Mūlijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Neunte Babelsberg Film GmbH]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2008|12|12|ASV|2009|2|6|Berlīne|2009|2|26|Vācijafo|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/reader-2008-0|title=The Reader|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106162216/http://bbfc.co.uk/releases/reader-2008-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=reader.htm|title=The Reader (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|108,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lasītājs"''' ({{val|en|The Reader}}) ir 2008. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Bernharda Šlinka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Vinsleta]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Kross]], [[Lena Olina]] un [[Bruno Gancs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|12||bez}} ASV.

sentences:
[[Kategorija:Itālijas autoražotāji]]
[[Kategorija:Fiat]]
[[Kategorija:Ņujorkas fondu biržā kotētie uzņēmumi]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Augusto De Luka
 |           image = Augusto De Luca.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{ddv|1955|7|1}}
 |        location = {{vieta|Itālija|Neapole}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |     nationality = Itālis
 |           field = [[Fotogrāfija]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Augusto De Luka''' ({{val|it|Augusto De Luca}}; dzimis {{dat|1955|7|1}}) ir itāļu mākslinieks un fotogrāfs. 1970. gadu vidū kļuva par profesionālu fotogrāfu. Ir vairāk nekā desmit grāmatu autors.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lensteras ēka
| native_name         = ''Leinster House/Teach Laighean''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = Leinsterhouse.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.34055 | latNS  = N
| longd = 6.254021 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.oireachtas.ie/en/visit-and-learn/history-and-buildings/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[File:Permafrost thaw ponds in Hudson Bay Canada near Greenland.jpg|thumb|250px|Termokarsta ezeri [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] apkārtnē]]
'''Termokarsts''' ir plašas, dziļas piltuvveida [[ieplaka]]s, kas radušās, izkūstot pazemes [[Ledus|ledum]]<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/media/936/download|title=Ogres zilie kalni dabas aizsardzības plāns|access-date=25.01.2022|date=2011}}</ref> vai atkūstot sasalušai [[augsne|gruntij]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/termokarsts|title=termokarsts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-25}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Okano''' var būt:
* [[Masajuki Okano]];
* [[Šuničiro Okano]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls =Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =[[Pļavas čipste]] (''Anthus pratensis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 |      binomial = Anthus <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1805)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Blausen 0315 Diffusion.png|thumb|Difūzija - krāsas [[kristāls|kristālus]] ievietojot [[ūdens|ūdenī]], notiek krāsas un ūdens molekulu pārvietošanās dažādos virzienos, bet to plūsma ir vērsta uz mazākas koncentrācijas rajoniem. Kad krāsa ūdenī ir izšķīdusi pilnībā, šķīdums kļūst krāsains]]
'''Difūzija''' ir atšķirīgu vielu daļiņu ([[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]]) savstarpēja sajaukšanās to [[siltumkustība]]s un arī citu ārējo apstākļu, piemēram, atšķirīgu [[koncentrācija|koncentrāciju]] dēļ.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

| tauta = Kirgīzi
''Кыргыздар''
| skaits = ~5-6 miljoni
| vieta = {{KGZ}} 4 900 000

{{UZB}} 450 000

{{CHN}} 202 500

{{RUS}} 137 780

{{TJK}} 62 000

{{KAZ}} 23 274

| valoda = [[kirgīzu valoda|kirgīzu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = vairums [[musulmaņi]];
[[budisms|budisti]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tivieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}'''Kirgīzi''' ([[kirgīzu valoda|kirgīzu]]: ''кыргыздар'') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Kirgizstāna]]s pamatiedzīvotāji. Ievērojamas kirgīzu minoritātes dzīvo arī [[Uzbekistāna|Uzbekistānā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Krievija|Krievijā]] un [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].

sentences: Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[gotiskais roks|gotiskā roka]] mūzikas grupas '''[[London After Midnight]] diskogrāfija'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Ernsts Adolfi
|     vārds_orig = ''Hermann Ernst Adolphi''
|         attēls = Hermann Adolphi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Austrumprūsija|Kēnigsberga}} <br />( tagad [[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - ārsts/dzejnieks [[Aleksis Adolfi]], māte - Erna, dzim. Hērvāgene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Amālija Edle fon Rennenkamfa (''Amalie Edle von Rennenkampff'') ; 2. Antonija fon Freimane (''Antonie von Freymann'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Neophoca cinerea.JPG
| att_nosaukums = [[Austrālijas lauvronis]] (''Neophoca cinerea'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|      binomial = Otariidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Ausroņi''' jeb '''ausainie roņi''', '''ausroņu dzimta''' (''Otariidae'') ir viena no [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') [[airkāji|airkāju]] dzimtām. Šīs [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] dzīvniekus parasti sauc par [[Kotiks|kotikiem]] un [[lauvroņu apakšdzimta|lauvroņiem]]. Ausroņu dzimtā ir 16 [[suga]]s, kas iedalītas 7 ģintīs.<ref>[http://journals.cambridge.org/action/displayAbstract?aid=198243 CJO - Abstract - Fur seals and sea lions (Otariidae): identification of species and taxonomic review]</ref> Ausroņi ir daļēji ūdens [[dzīvnieki]], kas barojas un migrē ūdenī, bet atpūšas un audzina mazuļus krastā vai uz ledus. Tie dzīvo polāros, mēreni siltos un ekvatoriālos ūdeņos; gan [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], gan [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidu daļā, gan [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arno Šikedancs
|     vārds_orig = ''Arno Schickedanz''
|         attēls = SchickedanzArno.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Blondīne
| originalnos = ''Blonde''
| operators =
| attēls = Blonde 2022 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska
| režisors = [[Endrū Dominiks]]
| producents = * [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Treisija Lendona]]
* [[Skots Robertsons]]
| scenārijs = Endrū Dominiks
| aktieri = * [[Ana de Armasa]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Bobijs Kanevāle]]
* [[Ksavjērs Semjuels]]
* [[Džuliana Nikolsone]]
| mūzika = * [[Niks Keivs]]
* [[Vorens Eliss]]
| oriģinālnos = ''Blonde''
| studija = ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|8|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivāls]]|2022|9|28|''Netflix''}}
| ilgums = 166 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Blondīne"''' ({{val|en|Blonde}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/culture/2022/09/blonde-netflix-movie-accuracy-marilyn-monroe-jfk-dimaggio.html|title=What’s Fact and What’s Fiction in Blonde, Netflix’s Marilyn Monroe Biopic|last=Stein|first=Ellin|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-10|date=2022-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/blonde-review-marilyn-monroe-ana-de-armas/|title='Blonde' Review: Ana de Armas Turns Celebrity Skin into Body Horror as Marilyn Monroe|last=Formo|first=Brian|website=Collider|access-date=2023-01-10|date=2022-09-15|language=en}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Endrū Dominiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ana de Armasa]], [[Adriens Brodijs]], [[Bobijs Kanevāle]], [[Ksavjērs Semjuels]] un [[Džuliana Nikolsone]]. Filma balstīta uz [[Džoisa Kerola Outsa|Džoisas Kerolas Outsas]] 2000. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu un tā stāsta par amerikāņu aktrises [[Merilina Monro|Merilinas Monro]] dzīvi un karjeru.

sentences: '''19. jūlijs''' ir gada 200. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (201. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 165 dienas.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Iļģuciems
|attels             =
|paraksts           = Lidoņu iela, [[2009. gads|2009]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Nordeķi]]
|platiba            = 2,442 km²
|iedzivotaju_skaits = 21 715 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      = [[Nordeķu muiža]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Nordeķu parks]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54.]]
|trolejbuss         = [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs           = [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007<br />LV-1055
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ilguciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Viktorija Tkačuka
 |      vārds_orig = ''Вікторія Ткачук''
 |          attēls = 2022-08-19 European Championships 2022 – Women's 400 Metres Hurdles by Sandro Halank–010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Viktorija Tkačuka 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|11|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ukraina|Hmeļnickas apgabals|Pļiščina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=67}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 53,76 (2021)
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 51,85 (2020)
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{UKR}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
}}
'''Viktorija Tkačuka''' ({{val|uk|Вікторія Вікторівна Ткачук}}; dzimusi {{dat|1994|11|8}}) ir ukraiņu [[vieglatlēte]], kas specializējas [[400 metru barjerskrējiens|400 metru barjerskrējienā]], startē arī [[400 metri|400 metru distancē]] un stafetēs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences:
]]
'''Kokzāģētava''' ir uzņēmums, kas nodarbojas ar [[meža]] pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek [[koksne]]s ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, tālāk to apstrādājot, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

sentences:
<!-- Ja veidnē atstāj tukšu parametru "datums", tā rāda: ''Šobrīd nav nevienas plānotas vikitikšanās'' -->{{Vikitikšanās
| nosaukums  = [[Vikipēdija:Vikitikšanās/Rīga 2018. gada 13. augustā|Vikisanāksme]]
| datums     = {{dat|2018|8|13}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = 87 000 raksti, Wikimania iespaidi, nākamie pasākumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{U|Papuass}}
# {{U|Treisijs}}
# {{U|Biafra}}
# {{U|Titāns}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Zuiks}}
# {{U|GreenZeb}}
# {{U|Marruciic}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luidži Pirandello
|     vārds_orig = ''Luigi Pirandello''
|         attēls = Luigi Pirandello 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 28
| dz_vieta =
| m_dat_alt =
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[dzejnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| alma_mater =
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1934)<br />Francijas Goda Leģiona ordenis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kērkvolas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Magnus_Cathedral,_Kirkwall,_viewed_from_the_Bishop's_Palace.jpg
| image_size            =
| caption               = Kērkvolas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Kērkvolas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 58.982222
| longd                 = -2.958889
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Orkneju salas|Kērkvola}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1137. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 m
| materials             = [[smilšakmens]]
}}
<mapframe text="Kērkvolas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q732112"
}
</mapframe>
'''Kērkvolas katedrāle''' jeb '''Svētā Magnusa katedrāle''' ({{val|en|St Magnus Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Orkneju salas|Orkneju salu]] galvaspilsētas [[Kērkvola]]s centrā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Paraskevi Papahristu
 |      vārds_orig = ''Παρασκευή Παπαχρήστου''
 |          attēls = Paraskevi Papahristou Glasgow 2019.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Paraskevi Papahristu 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Atēnas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=170}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=53}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 14,73 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 14,60 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2017. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2017]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Paraskevi Papahristu''' ({{val|gr|Παρασκευή Παπαχρήστου}}; dzimusi {{dat|1989|4|17}} [[Atēnas|Atēnās]]) ir [[grieķi|grieķu]] [[vieglatlēte]], startē [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada Eiropas čempione]] šajā disciplīnā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Runaways''
| attēls                   = The Runaways film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Florija Zigismondi]]
| producents               =
* [[Džons Linsons]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
| scenārija autors         = Florija Zigismondi
| galvenajās lomās         =
* [[Dakota Faninga]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Liliāna Berlina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Apparition]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|3|19|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/runaways-2010|title=The Runaways|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=therunaways.htm|title=The Runaways (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Runaways''''' ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Florija Zigismondi]]. Galvenās lomas atveido [[Dakota Faninga]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Šaloms Švarcs''' ({{val|en|Shalom H. Schwartz}}, {{val|he|שלום שוורץ}}; dzimis {{dat|1936}}) ir [[Izraēla]]s sociālpsihologs, autoritāte starpkultūru psiholoģijas un indivīda sociālo vērtību jomā, Švarca universālo vērtību teorijas autors.<ref>Berry, J.W. & Poortinga, Y.H. & Segall, M.H. & Kagitcibasi, C. (1997) Handbook of Cross-cultural Psychology: Social behavior and applications, Vol. 3. Boston: Allyn & Bacon.</ref> [[Švarca vērtību modelis]] mūsdienās ir viena no atzītākajām un plašāk izmantotajām metodoloģijām indivīda sociālo vērtību pētījumos socioloģijas un psiholoģijas jomā, kā arī patērētāju uzvedības pētījumus ekonomikas jomā.<ref>Lee, J.A. & Soutar G. (2009). Is Schwartz’s Value Survey an Interval Scale, and Does It Really Matter? Journal of Cross-Cultural Psychology Online, 07/10/2009, doi:10.1177/0022022109348920. Apskatīts 10.01.2010.</ref><ref>Bilsky, W. & Koch, M. (1996). On the Content and Structure of Values: Universals or Methodological Artefacts? Fifth International Conference on Logic and Methodology. Cologne, Germany.</ref><ref>Austers, I. (2002). Attribution of value stereotypes as a consequence of group membership: Latvian and Russian students living in Latvia compared. International Journal of Intercultural Relations, Vol. 26, No. 3, 273-285.</ref>

sentences: '''Ekonometrija''' ir [[matemātika]]s, [[statistika]]s un skaitļošanas metožu izmantošana [[ekonomika]]s datu apstrādei, tādējādi [[empīrisms|empīriski]] apstiprinot ekonomikas fenomenus un sakarības.<ref name="Pesaran">[[M. Hashem Pesaran]] (1987). "Econometrics," ''[[The New Palgrave: A Dictionary of Economics]]'', v. 2, p. 8 [pp. 8-22]. Reprinted in J. Eatwell ''et al.'', eds. (1990). ''Econometrics: The New Palgrave'', [https://books.google.com/books?id=gBsgr7BPJsoC&dq=econometrics&printsec=find&pg=PA1=false#v=onepage&q&f=false p. 1] [pp. 1-34]. [http://www.dictionaryofeconomics.com/article?id=pde2008_E000007&edition=current&q=Econometrics&topicid=&result_number=2 Abstract] ([[The New Palgrave Dictionary of Economics|2008]] revision by J. Geweke, J. Horowitz, and H. P. Pesaran).</ref> [[Rangnars Frišs]] pirmais nosauca šo nozari par ekonometriju.<ref>• H. P. Pesaran (1990), "Econometrics," ''Econometrics: The New Palgrave'', [https://books.google.com/books?id=gBsgr7BPJsoC&dq=econometrics&printsec=find&pg=PA2=false#v=onepage&q&f=false p. 2], citing Ragnar Frisch (1936), "A Note on the Term 'Econometrics'," ''Econometrica'', 4(1), p. 95.<br />   • Aris Spanos (2008), "statistics and economics," ''[[The New Palgrave Dictionary of Economics]]'', 2nd Edition. [http://www.dictionaryofeconomics.com/article?id=pde2008_S000502&edition=current&q=statistics&topicid=&result_number=1 Abstract.]</ref> Ekonometrija ir gan teorētiska zinātne, gan profesija, kuras pakalpojumus izmanto dažādiem uzņēmējdarbības un administratīvajiem mērķiem.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Reimatoīdais artrīts''' ir hroniska sistēmiska autoimūna [[iekaisums|iekaisuma]] slimība, kas galvenokārt bojā sinoviālas [[locītava]]s (izpaužas kā [[sinovīts]]), tomēr var tikt iesaistīti arī citi [[orgāns|orgāni]], piemēram, [[āda]], [[sirds]], [[plaušas]], [[acis]].
Slimība ir saistīta ar ievērojamu darbaspēju zudumu un priekšlaicīgu nāvi.<br />
Slimību pirmo reizi 1800.gadā aprakstīja franču ārsts ''Augustin Jacob Landré-Beauvais''(1772-1840). Nosaukumu "reimatoīdais artrīts" 1859. gadā izveidoja britu reimatologs ''Alfred Baring Garrod''.<ref>[http://www.news-medical.net/health/Rheumatoid-Arthritis-History.aspx Rheumatoid Arthritis History<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences: '''Šēgrena sindroms'''<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=p4Wm8VYGNB4 How To Pronounce Sjögren's Syndrome]</ref> ({{val|la|syndroma Sjögren}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, kas visbiežāk skar [[sinovija]]s audus un organisma gļotādas, kas izpaužas ar sausumu degunā, mutes dobumā, [[maksts|makstī]], dedzināšanu [[acs|acīs]] un sāpēm [[locītava|locītavās]].

sentences: '''Elektrostatiskā indukcija''' ir parādība [[Fizika|fizikā]], kad [[Elektriskais vadītājs|vadītājs]] uzlādējas cita uzlādēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ietekmē bez saskares ar to. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektrostatiskā indukcija|website=siic.lu.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> Vadītājam nonākot cita ķermeņa radītā [[Elektriskais lauks|elektrostatiskajā laukā]] (elektriskais lauks, kura avoti ir nekustīgi [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]]), [[Kulona likums|Kulona spēka]] ietekmē vadītājā tiek atdalīti pozitīvie un negatīvie lādiņi un atsevišķās vietās uz vadītāja virsmas rodas nekompensēti vienas zīmes lādiņi. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:82670|title=elektrostatiskā indukcija|website=tezaurs.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fizmix.lv/fiztemas/elektriskie-ladini-un-elektriskais-lauks-3/vaditaji-un-dielektriki-elektriskaja-lauka|title=Elektriskie lādiņi un elektriskais lauks|website=fizmix.lv|access-date=19.08.2021}}</ref>

sentences: '''Džeimss Konolijs''' ({{val|ga|Séamas Ó Conghaile}}; 1868—1916) bija [[Īri|īru]] revolucionārs un [[Sociālisms|sociālists]]. Viens no 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] dalībniekiem un organizatoriem. Viens no septiņiem līderiem, kas parakstīja Īrijas Republikas dibināšanas proklamāciju.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. stellatus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus stellatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus stellatus <small>Rohon, 1901</small>
}}
'''''Ganosteus stellatus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Rohons]] 1901. gadā. ''G. stellatus'' [[holotips]] tika nozaudēts (atrašanās vieta nav zināma). Dmitrijs Obručevs aprakstīja [[neotipu]], [[muguras plātne]]s fragmentu no Eglinas upes pie Teppo dzirnavām, Pleskavas apgabalā, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Ganosteus stellatus'' nozīmē (''zvaigžņotais'') [[Ganosteji|ganostejs]]. Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] [[Arukilas svīta|arukilas]] augšdaļā un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītā]]. Retos gadījumos [[Gaujas svīta|gaujas svītā]] ([[Launaga iezis|Ērmaņi]], [[Straupe]]) un [[amatas svīta]]s apakšējā daļā ([[Orodeža]]s upe pie Boras ciema, [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]). ''Ganosteus stellatus'' ir ganosteju ģints [[tipveida suga]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Grote muur (Stellaria holostea). Locatie Hortus Haren 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria holostea
| suga_lv = Cietā virza
| binomial = Stellaria holostea
| kategorijas = nē
}}'''Cietā virza''' ({{val|la|Stellaria holostea}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug [[Lapu koki|lapkoku]] un jauktos mežos un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-holostea-l/|title=cietā virza - Stellaria holostea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-06-30}}</ref>

sentences:
glezna, kurā attēlots, kā [[Mozus]] no Dieva saņem [[desmit baušļi|desmit baušļus]]]]
'''Pravietis''', sieviešu dzimtē — '''praviete''', ir [[persona]], kas apgalvo, ka ir sazinājies ar pārdabisko vai dievišķo, un kalpo kā starpnieks starp to un [[cilvēce|cilvēci]]. Pravieši sevi bieži vien uzskata par [[Dievs|Dieva]] izredzētajiem. Ziņu, ko pravietis pasniedz, sauc par [[pravietojums|pravietojumu]]. Pravieši ir ikvienā [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģijā]] ([[kristietība|kristietībā]], [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[islāms|islāmā]]), kā arī daudzās citās reliģijās.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''AsiaInfo Telecommunication Enterprise''
|sponsors              = ''AsiaInfo Telecommunication Enterprise''
|domātais-pielietojums = Ar [[Kirgizstāna|Kirgizstānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Izmanto Kirgizstānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Galvenokārt otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.cctld.kg/en/ www.cctld.kg]
}}

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofs Šneiders
|Attēls           = Christoph Schneider.jpeg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         = Kristofs Šneiders 2010. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristofs Šneiders
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1966|5|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[bungas]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = bundzinieks
|Gadi             = 1994—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Valis|Valis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Valis
| abbreviation = Cet
| name_latin = Cetus
| RA = 1
| dec = -15
| areatotal = 1231
| arearank = 4. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = ''β Cet''
| starmagnitude = 2,04
| neareststarname = ''Luyten 726-8''
| stardistance = 8,73
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Eridāna]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 70
| latmin = 90
}}

sentences: '''Taukplēve''' ({{val-la|mesenterium}}) ir divu [[vēderplēve]]s lapiņu savienojums, kas piestiprina [[Tievā zarna|tievo zarnu]] pie vēdera sienas. Priekšējā mala aptver tievo zarnu ([[Tukšā zarna|tukšās]] un [[Līkumainā zarna|līkumainās]] zarnas daļas), it kā pakarinot tās.<ref name="AA"/> Aizmugurējo taukplēves malu, kura piestiprinās pie [[Vēders|vēdera]] sienas, sauc par taukplēves sakni (''radix mesenterii'').<ref name="EuroLab"/>

sentences:
{{Sporta infokaste
 |   nosaukums = Krikets
 |      attēls = Cricketer bowled.jpg
 |     att_izm = 235px
 |    apraksts =
 |   savienība = {{nobr|[[Starptautiskā Kriketa padome]]}}
 |     pirmais = 16. gadsimts, {{ENG}}s dienvidi
 | reģistrētie =
 |       klubi =
 |     komanda = 11 spēlētāji komandā
 | kategorijas = [[komandu sports]], [[nūjas un bumbiņas spēles|nūjas un bumbiņas spēle]]
 |   ekipējums = [[kriketa bumbiņa]], [[kriketa nūja]], [[kriketa vārti]]
 |    kontakts = nē
 |   olimpisks = [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gadā]]
}}

sentences: '''Konstitūcijas diena''' daudzās valstīs ir [[svētku diena]] par godu valsts [[konstitūcija]]i. Latvijā konstitūcijas diena ir [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas ārstu|Fišers|Fišers}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Bernhards Fišers
|     vārds_orig = ''Johann Bernhart Fischer''
|         attēls = Johans Bernhards Fišers.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1685
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Lībeka|Lībekas brīvpilsēta]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1772
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]<br /> (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
, [[Ķīna|Ķīnā]].]]
'''Magnētiskās levitācijas vilciens''', pazīstams arī kā '''''Maglev''''' (saīsinājumā no {{val|en|magnetic levitation}} — "[[magnētiskā levitācija|'''mag'''nētiskā '''lev'''itācija]]"), ir speciāls [[ātrgaitas vilciens]], kas, atšķirībā no tradicionālajiem [[vilciens|vilcieniem]], izmantojot [[elektromagnēts|elektromagnētus]], pārvietojas virs sliedēm, nesaskaroties ar tām.<ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.britannica.com/technology/maglev-train|title=Maglev train|first=Sarah E.|last=Boslaugh|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|accessdate=5 November 2017}}</ref><ref name="lsm rekords">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/jauns-atrvilcienu-atruma-rekords-603-kmh.a126394/|title= Jauns ātrvilcienu ātruma rekords - 603 km/h|first=Toms|last=Pastors|work=lsm. lv|publisher=Latvijas sociālie mediji|date=25 April 2015|accessdate=5 November 2017}}</ref>

sentences: '''Lilienfeldi''' ({{val|de|von Lilienfeld}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Zviedru Vidzeme]]s laikā uzņemta [[Zviedrija]]s dižciltīgo ģimeņu sarakstā, vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]] un Vācijā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Mezvidu katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Mežvidu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Mežvidu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 42  | lats  = 07  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 31  | longs = 36  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Mežvidu pagasts]], [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Juris Kravalis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1935]]
| length                = 8m
| width                 = 8m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub508 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Mežvidu pagasts|Mežvidu pagasta]] centrā [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidos]].

sentences: '''Asimetriskā digitālā abonenta līnija''' ('''''Asymmetric Digital Subscriber Line''''' jeb '''''ADSL''''') ir digitālās abonēšanas līnijas (''[[DSL]]'') veids, ar ko var veikt ātrāku datu pārraidi vara telefona līnijās nekā parastie tradicionālie balss frekvenču joslas [[modems|modemi]]. ''ADSL'' atšķiras no mazāk sastopamā simetriskās digitālās abonēšanas līnijas (''SDSL''). ''ADSL'' tehnoloģijā joslas platums un datu pārraides ātrums ir asimetrisks, tas nozīmē, ka ātrums lejupplūsmā (downstream) ir ievērojami augstāks nekā augšupplūsmā (''upstream''). Pakalpojumu sniedzēji parasti reklamē ''ADSL'' kā pakalpojumu patērētājiem, kuriem galvenā ir failu lejupielāde.

sentences: '''Plakanie gubumākoņi''' ({{val-la|Сumulus humilis}} (Cu hum)) ir pa visām debesīm izmētāti [[gubumākoņi]] ar diezgan stingru pamatu, bet tie ir ļoti maz attīstīti vertikālā virzienā. Tie atrodas 500—1000 m augstumā virs zemes. Galvenokārt novērojami [[vasara|vasarā]]. Parasti tie rodas no rīta, savu maksimālo attīstību sasniedz pirms dienas vidus, bet ap vakaru tie izklīst, pārejot jau par [[gubu slāņmākoņi]]em. Mērenajos platumos ziemā šie mākoņi ir ļoti reti. Cu hum esamība debesīs norāda uz to, ka būs labs laiks, tāpēc tos sauc arī par "labā laika mākoņiem".

sentences:
{{cita nozīme|kukaiņiem|metalurģisku maisījumu|termīts (metalurģijā)}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coptotermes formosanus shiraki USGov k8204-7.jpg
| att_nosaukums=[[Formosas pazemes termīts|Formosas pazemes termīti]] (''Coptotermes formosanus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase =Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Dictyoptera
| virskārta_lv=Prusakveidīgie
| kārta=Blattaria
| kārta_lv=Prusaki
| virsdzimta=Termitoidae
| virsdzimta_lv=Termīti
| kategorijas = nē
| binomial=Termitoidae
| sinonīmi=
* ''Isoptera''
}}
'''Termīti''' (''Termitoidae'') ir sociālu [[kukaiņi|kukaiņu]] grupa, kas vēl nesenā pagātnē tika sistematizēta kā '''termītu kārta''' (''Isoptera''), bet mūsdienās saskaņā ar jaunākajiem atklājumiem tā tiek sistematizēta [[prusaki|prusaku kārtā]] (''Blattaria'') kā '''termītu virsdzimta'''.<ref name="bugguide"/> Termītiem izšķir 4000 [[suga]]s, no kurām apmēram 2800 ir aprakstītas un klasificētas 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences: '''Gludeklis''' ir [[ierīce]], kuru izmanto, lai gludinātu [[apģērbs|apģērbu]] ar [[siltums|siltuma]] un [[spiediens|spiediena]] palīdzību.<ref name="tezaurs"/> Šādu procesu sauc par [[gludināšana|gludināšanu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Eiropas koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1949. gadā
|valsts       = Eiropas Savienība
|vieta        = [[Brige]] un [[Varšava]]
|tips         = Institūts
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     = 140
|studenti     = 420
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.coleurope.eu/ coleurope.eu]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Šauļu arēna
| native_name         = Šiaulių arena
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = SiauliuArena.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Šauļi}}
| map_type            = Lietuva
| latd  = 55.92 | latNS  = N
| longd = 23.282778 | longEW = E
| broke_ground        = 2006. gads
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 27 miljoni eiro
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[KK Šiauliai]]
| cap_concert         = 7 400
| cap_basketball      = 5 700
| cap_hockey          =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://siauliuarena.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Persona non grata''''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''persona non grata'' — "nevēlama persona") ir [[Diplomātija|diplomātisks]] termins, kas apzīmē ārvalstu [[Persona|personu]], kurai uzņēmējvalsts vai valstu savienības iestādes ir atteikušas apstiprinājumu ([[Franču valoda|franču]]: ''agrément''), kā arī diplomātisko pārstāvi, kuru uzņēmējvalsts ir atzinusi par nevēlamu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Izāra
| citvaloda      =
| oriģinālnosaukums =
| attēls            = Isar_an_der_Wittelsbacher_Bruecke_Muenchen-4.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Izāra pie Minhenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Karvendeli]], [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=21 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=24 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 291,50
| iztekas_augstums  = 1160
| ietekas_augstums  = 312
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 8962,29
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Bavārija#Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
<includeonly>[http://tools.wmflabs.org/pltools/harvesttemplates/?property={{{prop}}}&siteid=lv&project=wikipedia&template={{urlencode:{{{t|{{PAGENAME}}}}}}}&parameter={{urlencode:{{{para}}}}}{{#if:{{{para2|}}}|&parameter={{urlencode:{{{para2}}}}}}}&category={{urlencode:{{{cat|}}}}}&prefix={{urlencode:{{{pref|}}}}} Pievienot datus Vikidatiem]</includeonly><noinclude>{{dokumentācija|content=
Šī veidne izveido saiti uz ''harvesttemplates'' rīku. Obligātie parametri: {{para|prop}} (bez "P") un {{para|para}}. {{para|t}}, {{para|cat}}, {{para|pref}} un {{para|para2}} nav obligātie parametri.
}}
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]</noinclude>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Arvīds Sodums
| image         = Arvids Sodums brivmurnieks.jpg
| imagesize     =
| caption       = brīvmūrnieka tērpā
| birthname     = Arvīds Aleksandrs Sodums
| birthdate     = {{dat|1919|09|13}}
| location      = [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|2018|09|25}}
| deathplace    = [[Austrālija]]
| nationality   =
| field         = [[mākslinieks]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
 }}

sentences:
neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences: '''Talsu draudzes novads''' jeb '''Talsu ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Talsen}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Talsu pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Talsen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Talsu apriņķis|Talsu apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences: '''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jukagiri, 1906. gads
|tauta=Jukagiri
|skaits=1597 (2010)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[krievu valoda]], [[jakutu valoda]]
[[jukagiru valodas]], [[čukču valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[čuvani]]
}}
'''Jukagiri''' (pašnosaukums: ''одул, деткиль'') ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]], viena no reģiona senākajām tautām.<ref>{{PZT|312|Jukagiri}}</ref> Mīt galvenokārt [[Kolima (upe)|Kolimas]] upes baseinā [[Sahas Republika]]s ziemeļaustrumos un [[Čukotka|Čukotkas autonomajā apvidū]]. 2010. gada tautskaitē par jukagiriem sevi atzina 1597 cilvēki. Tradicionālā nodarbošanās ir zveja, briežkopība, medības un suņkopība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raipon.info/peoples/yukagirs/yukagirs.php |title=Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Юкагиры |access-date={{dat|2021|03|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126153406/http://raipon.info/peoples/yukagirs/yukagirs.php }}</ref>

sentences:
.]]
'''Kultūras nams''' ir [[Latvijas PSR|padomju laikā]] ieviests apzīmējums valsts/arodbiedrību/uzņēmumu/pašvaldību paspārnē esošām daudzfunkcionālām [[kultūra]]s amatiermākslas iestādēm. Mūsdienu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]] par dominējošo (un apkopojošo) šāda tipa iestāžu nosaukumu tiek lietots '''kultūras centrs''', lai gan līdztekus tiek izmantots ne tikai kultūras nams, bet arī '''tautas nams''', klubs, '''saieta nams''' u.c. modifikācijas.<ref>[http://www.kulturaskarte.lv/lv/kulturas-centrs Latvijas Digitālā kultūras karte] </ref>
Nereti kultūras namu (centru) ēkās izvietotas arī [[bibliotēka]]s, [[muzejs|muzeji]], [[mūzikas skola|mūzikas]] un [[mākslas skola|mākslas]] skolas.
Pirmskara Latvijā līdzīgas iestādes visbiežāk tika dēvētas par tautas vai saieta namiem, un tās visbiežāk bija dažādu biedrību veidotas un uzturētas.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Ģedimina tornis
| native_name = ''Gedimino pilies bokštas''
| other_name =
| image = Gediminas Tower in Vilnius (cropped).jpg
| image_size =
| caption =
| locmapin = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| lat_degrees = 54
| lat_minutes = 41
| lat_seconds = 12.12
| lat_direction = N
| long_degrees = 25
| long_minutes = 17
| long_seconds = 26.52
| long_direction = E
| type =
| etymology =
| location = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| elevation =
| height =
| built =
| built_for =
| current_use =
| architect =
| visitors_num =
| visitors_year =
| visitors_ref =
}}
'''Ģedimina tornis''' ({{val|lt|Gedimino pilies bokštas}}) ir vēstures un kultūras piemineklis [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. [[Viļņas piļu komplekss|Viļņas Augšpils]] dienvidu tornis. Nozīmīgs Viļņas un visas Lietuvas valsts un vēstures simbols.

sentences: {{Commonscat|Musicians by genre|Mūziķi pēc žanra}}

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Auleja church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Aulejas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Aulejas baznīca
| position = left
| latd  = 56| latm  = 03| lats  =  21| latNS  = N
| longd =  27| longm = 16| longs =  55| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aulejas pagasts]], [[Auleja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1709]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Bečs
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/auleja.html www.catholic.lv/dagda/auleja]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1709]]
| length                = 32 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aulejas katoļu baznīca
|      numurs = 6311
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Aulejas pagasts|Aulejas pagasta]] centrā [[Auleja]]s ciemā.

sentences:
(gaišs disks ap Sauli)]]
'''Spalvu slāņmākoņi''' ''Cirrostratus'' (Cs) ir plāns [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš dažreiz ir pat grūti pamanāms un tas tikai dod debesīm gaišāku krāsu. Parasti tiem cauri spīd [[Saule]]. Šie mākoņi ir arī iemesls, kāpēc apkārt Saulei bieži vien ir gaiši, balti apļi. No Cs mākoņiem nelīst [[lietus]]. Tie atrodas līdz 6 km augstumā. Spalvu slāņmākoņi bieži vien vēsta par [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanos, tas nozīmē, ka tuvāko 24 stundu laikā sāks līt.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
|          name = ''A. Le Coq Arena''
|         image = Samba boys kick off the match in Tallinn.jpg
|      map_type = Tallina#Igaunija
|latNS=N|latd=59|latm=25|lats=16.65
|longEW=E|longd=24|longm=43|longs=55.38
|      location = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|   UEFA_rating =
|  broke_ground =
|         built =
|  cap_football = 10 500
|   cap_concert = 25 000
|          cost =
|    dimensions =
|        opened = 2001. gada 2. jūnijā
|       surface = zāle
|       tenants = [[Igaunijas futbola izlase]]<br />''[[FC Flora]]''
}}

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Tērbatas bīskapa igauņu vasaļu, Livonijas ordeņa un Dānijas karaļa vasaļu karagājiens notika uz [[Pleskava]]i (kartē - ''Pskov'') pakļautajām zemēm.]]
'''1240. gada karagājiens uz Izborsku un Pleskavu''' notika 1240. gada rudenī [[Tērbatas bīskapija|Tērbatas bīskapa]] Hermaņa vadībā, kas ilgstoši naidojās ar [[Novgoroda]]i pakļauto [[Pleskava]]s valsti par meslu ievākšanu no [[Ugaunija]]s iedzīvotājiem. Bruņoto konfliktu veicināja Romas pāvestu vēlme ieviest katoļu ticību [[mongoļi]]em nepakļautajā Krievzemes daļā. Tā kā [[Baltazars Rusovs]] savā hronikā kļūdaini rakstīja, ka karagājienu vadījis pirmais Livonijas ordeņa mestrs [[Hermans Balke]], tad agrāk tika pieņemts, ka tas noticis 1238. gadā.

sentences:
'''Kaķu barība''' ir [[pārtika|barība]], kas paredzēta [[Kaķis|mājas kaķiem]]. Šai barībai ir noteiktas prasības gan attiecībā uz tās uzturvērtību, gan sastāvdaļām tās sastāvā.
]]
Savvaļā kaķi barojas ar nomedīto [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Gaļa|gaļu]]. Dabā viņu barība sastāv no jēlas gaļas, [[Kauls|kauliem]] un [[Orgāns|orgāniem]], kā arī neliela daudzuma [[Augi|augu valsts]] sastāvdaļu, kas atrodamas upura [[Zarnas|zarnās]]. Visām iepriekš minētajām sastāvdaļām jābūt noteiktā procentuālā daudzumā, lai apmierinātu dzīvnieka dabiskās vajadzības. Pareiza mājdzīvnieku ēdināšana ietekmē [[Veselība|veselību]] un ilgmūžību.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Navarra]]s karaļi'''. [[Navarras karaliste]] (sākumperiodā — Pamplonas karaliste) pastāvēja no [[824]]. līdz [[1841]]. gadam. Jau no [[1620]]. gada Navarras karaļa amats tika apvienots ar [[Francijas valdnieku uzskaitījums|Francijas karaļa]] amatu.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Deniss Tarasovs
| color =
| series = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]"
| image =
| caption =
| first = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 284. sērija (5. sezona)
| last = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 8. sezona
| creator = Baiba Saleniece
| portrayer = [[Ģirts Liuziniks]]
| voice =
| lbl1 =
| data1 =
| lbl2 =
| data2 =
| lbl3 =
| data3 =
| nickname =
| alias =
| species =
| gender =
| occupation = Jurists
| title =
| family = [[Jānis Ziemelis]] (sievastēvs)
| spouse = [[Elizabete Timmermane]] (bijusī sieva) [[Santa Ziemele]] (bijusī draudzene)
| significantother =
| children = Jānis “Juniors” Ziemelis (bioloģiskais dēls, pieņemts pie Ziemeļu ģimenes.
| relatives =
| religion =
| nationality = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21 =
| data21 =
| lbl22 =
| data22 =
| lbl23 =
| data23 =
| extra-hdr =
| lbl31 =
| data31 =
| lbl32 =
| data32 =
| lbl33 =
| data33 =
}}
'''Deniss Tarasovs''' ir [[TV3 Latvija]] seriāla "[[UgunsGrēks]]" tēls. Viņu tēlo [[latvieši|latviešu]] aktieris [[Ģirts Liuziniks]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gambija]]s valsts vadītāji''' kopš neatkarības iegūšanas 1965. gadā. No 1965. līdz 1970. gadam [[Gambija]]s valsts vadītājs [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] karaliene [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]] un valsti pārvaldīja viņas iecelti ģenerālgubernatori, bet kopš 1970. gada valsts galva ir Gambijas prezidents.

sentences:
) Būves un ritošā sastāva gabarīts]]
'''Gabarīts''' transportā nodrošina ceļa būvju, ierīču un ritošā sastāva, kā arī ritošajam sastāvam ar ritošo sastāvu normālu mijiedarbību ar nepieciešamajām spraugām. Izšķir būvju gabarītu un ritošā sastāva gabarītu. Gabarīti ir ļoti daudzveidīgi. Tie atšķiras starp valstīm, starp [[Sliežu platums|sliežu platumiem]], starp transporta veidiem (dzelzceļš, [[autotransports]], [[veloceļš]], gājēju ceļš u.tml.), kustības ātruma u.tt. u.t.jp. Primārais gabarīts, kas nosaka ritošā sastāva gabarītu ir būvju gabarīts. Ritošā sastāva gabarīts ir no tā atvasināts, ievērojot minimālo spraugu lielumus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kizļara
| official_name = ''Кизляр''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Кизляр.jpg
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Kizlyar.png
| image_seal = Coat_of_Arms_of_Kizlyar_(Dagestan)_(1842).png
| image_shield =
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 32,31
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 49999
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 43
| latm = 51
| lats =
| latNS = N
| longd = 46
| longm = 43
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://mo-kizlyar.ru/}}
| footnotes =
}}'''Kizļara''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Кизляр'') ir pilsēta [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja gandrīz 50 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences: '''Smurfi''' ({{val|fr|Les Schtroumpfs}}, {{val|nl|De Smurfen}}) ir beļģu [[komikss|komiksu]] un [[televīzija]]s franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo [[sēne|sēnēm]] līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir [[Beļģija|beļģu]] komiksu mākslinieks [[Peijo]] (''Peyo'', īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā [[frīgiešu cepure]]s.

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences: '''20. marts''' ir gada 79. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (80. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 286 dienas.

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīluļu slepenā dzīve 2
| attēls                   = The Secret Life of Pets 2 (2019) Final Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Secret Life of Pets 2''
| žanrs                    = komēdija, animācijas filma
| režisors                 = [[Kriss Renods]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         = [[Braiens Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Patons Osvalts]]
* [[Ēriks Stounstrīts]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Leika Bella]]
* [[Niks Krolls]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|24|Apvienotā Karaliste|2019|5|30|Latvija|2019|6|7|ASV|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/secret-life-pets-2-2019|title=The Secret Life of Pets 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 6, 2019|archive-date={{dat|2020|08|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200805141800/https://www.bbfc.co.uk/releases/secret-life-pets-2-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=illumination2018.htm|title=The Secret Life of Pets 2 (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|431 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Mīluļu slepenā dzīve]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīluļu slepenā dzīve 2"''' ({{val|en|The Secret Life of Pets 2}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] ASV animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Renods]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Patons Osvalts]], [[Ēriks Stounstrīts]], [[Kevins Hārts]], [[Dženija Sleita]], [[Tifānija Hediša]], [[Leika Bella]] un [[Niks Krolls]]. Filma ir turpinājums 2016. gada animācijas filmai "[[Mīluļu slepenā dzīve]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džonijs Anglis
| attēls                   =  Johnny English movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Johnny English''
| žanrs                    = asa sižeta filma, spiegu filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Marks Hafems]]
| scenārija autors         =
* [[Nīls Purviss]]
* [[Roberts Veids (scenārists)|Roberts Veids]]
* [[Viljams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Natālija Imbruglija]]
* [[Bens Millers]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|4|11|Apvienotā Karaliste|2003|7|18|Ziemeļamerika|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/johnny-english-2003 |title=Johnny English (2003) |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=June 14, 2019 |archive-date={{dat|2020|08|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200809212233/https://www.bbfc.co.uk/releases/johnny-english-2003 }}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnnyenglish.htm|title=Johnny English (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|160,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Džonijs Anglis atgriežas]]
| imdb                     =
}}
'''"Džonijs Anglis"''' ({{val|en|Johnny English}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Rovans Atkinsons]], [[Natālija Imbruglija]], [[Bens Millers]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|4|11||bez}} Apvienotajā Karalistē. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 2011. gada filma "[[Džonijs Anglis atgriežas]]" un "[[Džonijs Anglis 3]]".

sentences: '''Aksas mošeja''' ({{val-ar|المسجد الأقصى}}, ''al-Masjid al-Aqṣā'' — ‘tālākā mošeja’) [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]] ir trešā svētākā vieta [[islāms|islāmā]] pēc [[Harāma mošeja]]s [[Meka|Mekā]] un [[Nabavi mošeja]]s [[Medīna|Medīnā]]. Tā atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Tempļa kalns (Jeruzaleme)|Tempļa kalna]] virsotnē. Aksas mošejā vienlaicīgi var lūgties līdz 5000 ticīgo.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |    nosaukums = Ķivuļi
 |       platums = 260px
 |        attēls =Carduelis spinus Jaroměř 2013 3.jpg
 | att_nosaukums =[[Ķivulis]] (''Spinus spinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Spinus
| ģints_lv=Ķivuļi
| ģints_r=Ķivuļu ģints
| binomial = Spinus <small>([[Carl Ludwig Koch|Koch]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Ķivuļi''', '''ķivuļu ģints''' (''Spinus'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 20 neliela auguma mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Gandrīz visas ķivuļu sugas izplatītas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], izņemot [[ķivulis|ķivuli]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Arī [[Latvija|Latvijā]] sastopama vienīgā Eirāzijas ķivuļu [[suga]] — [[ķivulis]] (''Spinus spinus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |title=Žubīšu dzimta |access-date={{dat|2014|02|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110605230757/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |archivedate={{dat|2011|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|image     =
|caption   =
|population = apmēram 150-200 miljoni<ref>Brigitte Moser, Michael Wilhelm Weithmann, Landeskunde Türkei: Geschichte, Gesellschaft und Kultur, Buske Publishing, 2008, p.173</ref><ref>Deutsches Orient-Institut, Orient, Vol. 41, Alfred Röper Publushing, 2000, p.611</ref>
|region1    = {{flag2|Turkey}}
|pop1       = 55 000 000<ref name="cia">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html |title=Turkey |publisher=The World Factbook |accessdate=9 February 2013 |archive-date={{dat|2017|07|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170702111626/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html }}</ref>
|region2    = {{flag2|Uzbekistan}}
|pop2       = 26 000 000<ref name="cia2">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html |title=Uzbekistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2016|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035649/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html }}</ref>
|region3    = {{flag2|Iran}}
|pop3       = 14 000 000-15 000 000<ref name="cia3">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html |title=Iran |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2012|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120203093100/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html }}</ref>
|region4    = {{flag2|Russia}}
|pop4       = 12 009 969
|region5    = {{flag2|Kazakhstan}}
|pop5       = 12 000 000<ref name="cia4">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kz.html |title=Kazakhstan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2018|12|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181226010136/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kz.html%20 }}</ref>
|region6    = {{flag2|China}}
|pop6       = 11 647 000<ref name="cia5">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ch.html |title=China |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2016|10|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161013030611/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ch.html }}</ref>
|region7    = {{flag2|Azerbaijan}}
|pop7       = 9 047 000<ref name="cia6">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/aj.html |title=Azerbaijan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2016|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035525/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/aj.html }}</ref>
|region8    = {{flag2|European Union}}
|pop8       = 5 876 318
|region9    = {{flag2|Turkmenistan}}
|pop9       = 4 500 000<ref name="cia7">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ux.html |title=Turkmenistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
|region10   = {{flag2|Kyrgyzstan}}
|pop10      = 4 500 000<ref name="cia8">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html |title=Kyrgyzstan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2015|11|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151127011116/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html }}</ref>
|region11    = {{flag2|Afghanistan}}
|pop11       = 3 500 000<ref name="cia9">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html |title=Afganistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072213/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html }}</ref>
|region12    = {{flag2|Iraq}}
|pop12       = 1 500 000<ref name="cia10">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html |title=Iraq |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181224211125/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html }}</ref>
|region13    = {{flag2|Tajikistan}}
|pop13       = 1 200 000<ref name="cia11">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html |title=Tajikistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2001|03|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20010331101740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html }}</ref>
|region14    = {{flag2|United States}}
|pop14       = 1 000 000+<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://m.stlamerican.com/reader_interaction/letters_to_the_editor/article_a906f9d6-4a8f-11e0-9d87-001cc4c03286.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140905004354/http://m.stlamerican.com/reader_interaction/letters_to_the_editor/article_a906f9d6-4a8f-11e0-9d87-001cc4c03286.html }}</ref>
|region16    = {{flag2|Pakistan}}
|pop16       = 500 000<ref name="cia12">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/pk.html |title=Pakistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2015|07|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150703220143/https://www.cia.gov/Library/publications/the-world-factbook/geos/pk.html }}</ref>
|region17    = {{flag2|Ziemeļkipra}}
|pop17       = 298 862<ref name=census2006>{{tīmekļa atsauce|url=http://nufussayimi.devplan.org/Census%202006.pdf |title=Census.XLS |format=PDF |accessdate=2014-02-14}}</ref>
|region18    = {{flag2|Australia}}
|pop18       = 293 500
|region19    = {{flag2|Georgia}}
|pop19       = 284 761<ref name="cia13">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html |title=Georgia |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2015|10|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151016075816/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html }}</ref>
|region20  = {{flag2|Ukraina}}
|pop20     = 275 300<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality|title=Results / General results of the census / National composition of population|accessdate=2007-08-05|date=December 5, 2001|work=All-Ukrainian Census, 2001|archiveurl=https://web.archive.org/web/20041031064500/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality|archivedate=2004-10-31}}</ref>
|region21   = {{flag2|Saudi Arabia}}
|pop21      = 224 460
|region22   = {{flag2|Syria}}
|pop22      = 100 000-200 000<ref name="cia14">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/sy.html |title=Syria |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2017|12|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171229122345/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/sy.html }}</ref>
|region24   = {{flag2|Moldova}}
|pop24      = 158 300<ref name="cia15">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/md.html |title=Moldova |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2020|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200425182435/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/md.html }}</ref>
|region25   = {{flag2|Mongolia}}
|pop25      = 106 955<ref name="cia16">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mg.html |title=Mongolia |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2010|12|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20101229001357/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mg.html }}</ref>
|region26   = {{flag2|Maķedonija}}
|pop26      = 77 959<ref name="cia17">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mk.html |title=Macedonia |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2018|01|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180128152123/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mk.html }}</ref>
|rels       =[[Ateisms]], [[agnosticisms]], [[budisms]],<ref>Budisti ir Sibīrijas gagausi un Ķīnas Gansu provinces dzeltenie uiguri.</ref> [[kristietība]],<ref>Kristieši ir Donavas deltas gagausi, Volgas baseina čuvaši un jakuti, kā arī mazākas tjurku grupas Sibīrijā.</ref> [[islāms]], [[jūdaisms]], [[šamanisms]] un [[tengriisms]]
| langs      = [[Tjurku valodas]]
}}
'''Tjurki''', arī '''tirki''' ({{val|ru|тюрки}}, {{val|tr|türk}}) ir valodas ziņā radniecīga tautu grupa, pie kuras pieder [[turki (tautība)|turki]], [[tatāri]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]] u.c.,<ref>Svešvārdu vārdnīca: Juris Baldunčiks, Kornēlija Pokrotniece. — Rīga: Apgāds „Jumava”, 2005. — 601. lpp.</ref> kas runā [[tjurku valodas|tjurku valodās]]. Tjurku tautas dzīvo [[Āzija]]s centrālajā, austrumu un ziemeļu daļā, nedaudz arī [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Buntspecht Dendrocopos major-2.jpg
|    att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Dižraibais dzenis]] (''Dendrocopos major'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|    apakškārta = Pici
| apakškārta_lv = Dzilnu apakškārta
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|      binomial = Picidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
|    iedalījums =
*[[Antiļu dzenītis|Antiļu dzenīšu apakšdzimta]] (''Nesoctitinae'')
*[[Dzenīšu apakšdzimta]] (''Picumninae'')
*[[Dzilnu apakšdzimta]] (''Picinae'')
*[[Tītiņu apakšdzimta]] (''Jynginae'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Dzilnu dzimta''' jeb '''dzeņu dzimta''' (''Picidae'') ir lielākā [[dzilnveidīgie|dzilnveidīgo]] (''Piciformes'') [[putni|putnu]] dzimta, kas apvieno 236 putnu [[suga]]s un kas tiek iedalītas 35 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 4 apakšdzimtās.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref> Dzilnu dzimtas putni sastopami gandrīz visā pasaulē, izņemot [[Austrālija|Austrāliju]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]], [[Jaungvineja|Jaungvineju]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un polāros reģionus. Lielākā daļa sugu mājo [[mežs|mežos]], lai gan dažas sugas piemērojušās videi bez [[koks|kokiem]].<ref name=pic>[http://press.princeton.edu/birds/unwin/kingfishers.pdf Piciformes: woodpeckers, toucans, allies]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| platums =
| attēls = Solanum carolinense, 2021-07-09, Shadyside, 02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Solanum carolinense''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Naktenes
| binomial = Solanum
| kategorijas = nē
}}'''Naktenes''' ({{val|la|Solanum}}) ir liela un daudzveidīga [[nakteņu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000630-2|title=Solanum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificēti trīs ekonomiski nozīmīgi augi: [[Tomāts|tomāti]], [[Kartupelis|kartupeļi]] un [[Baklažāns|baklažāni]], kā arī citi augi kuri tiek kultivēti augļu vai dekoratīvo [[Zieds|ziedu]] dēļ.

sentences: '''Lielais gavēnis''' ir [[gavēšana]]s laiks [[kristietība|kristiešu]] liturģiskajā gadā pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Šajā laikā kristieši klusumā un pārdomās atceras [[Jēzus Kristus]] ciešanas un nāvi, daudz [[lūgšana|lūdzas]] un ziedo naudu [[labdarība]]i. Lielais gavēnis ilgst no [[Pelnu diena]]s līdz [[Klusā sestdiena|Klusajai sestdienai]] (aptuveni 40 dienas, kas atbilst laika periodam, ko Jēzus Kristus gavējot pavadīja tuksnesī). [[Pareizticība|Pareizticīgajiem]] gavēņa ilgums parasti ir ilgāks.

sentences: 1938. gada 31. janvāra lēmums līdz 15. aprīlim pagarināt [[NKVD nacionālās operācijas]] poļu, latviešu, vācu, igauņu, somu, grieķu, irāņu, [[Harbina|harbiniešu]], ķīniešu un rumāņu "spiegu-diversantu kontingenta" sagrāvei ar [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]], [[Vjačeslavs Molotovs|Vjačeslava Molotova]], [[Lazars Kaganovičs|Lazara Kaganoviča]], [[Kliments Vorošilovs|Klimenta Vorošilova]], [[Anastass Mikojans|Anastasa Mikojana]] un [[Vlass Čubars|Vlasa Čubara]] parakstiem]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = O-rubescens.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus rubescens|Sarkanais astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta    = Incirrina
| apakškārta_lv = Bezspuru astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| binomial      = Octopus <small>[[Cuvier]], 1797</small>
| kategorijas   = nē
}}
'''Astoņkāju ģints''' (''Octopus'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') lielākā ģints, kurā ir vairāk nekā 100 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://marine.alaskapacific.edu/Octopus/factsheet.html |title=Giant Octopus: Fact Sheet |access-date={{dat|2012|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121115121756/http://marine.alaskapacific.edu/octopus/factsheet.html |archivedate={{dat|2012|11|15||bez}} }}</ref> Šīs ģints sugas ir sastopamas visos pasaules [[okeāns|okeānos]] un daudzās [[jūra|jūrās]].

sentences: '''Uzņēmējdarbības globālais monitorings''' (''Global Entrepreneurship Monitor'' jeb GEM) ir starptautisks pētniecības projekts, kura mērķis ir aprakstīt un analizēt [[uzņēmējdarbība]]s aktivitātes un procesus visdažādākajās pasaules valstīs. [[Latvija]] šajā projektā piedalās kopš 2005. gada. Latvijas GEM ziņojums sniedz detalizētu informāciju par uzņēmējdarbības garu un jaunākajām uzņēmējdarbības aktivitātes tendencēm Latvijā, kā arī piedāvā starptautisku salīdzinājumu ar pārējām ES valstīm, kas piedalās šajā projektā. Latvija ir viena no 69 valstīm, kuras piedalījās GEM pētījumā 2012. gadā. Jaunākajā Latvijas GEM ziņojumā aprakstīts Latvijas uzņēmējdarbības profils, apskatīti vairāki uzņēmējdarbības aktivitātes un motivāciju veidi, un salīdzināta uzņēmējdarbības dinamika pēdējo astoņu gadu laikā (2005.- 2012. gads), kā arī papildus iekļautas agrīnās stadijas uzņēmējdarbības līdzības un atšķirības trijās [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], jo 2012. gadā projektā pirmo reizi piedalījās arī [[Lietuva]].<ref>[http://biceps.org/assets/docs/gem/GEM_2012.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131107043035/http://www.biceps.org/assets/docs/gem/GEM_2012.pdf |date={{dat|2013|11|07||bez}} }} Latvijas GEM 2012./2013. gada ziņojums</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dm
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DotDM Corporation
|sponsors              = [[Puertoriko]] Universitāte
|domātais-pielietojums = Ar [[Dominika|Dominiku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots [[Dominika|Dominikā]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācijas tiek pieņemtas otrajā līmenī, automātiski tiek piešķirti attiecīgi '''.com.dm''', '''.net.dm''', un '''.org.dm''' apakšdomēni
|dokumenti             = [http://www.nic.dm/policies/pdf/DMRegistration%20Agreement1410041.pdf Reģistrācijas līgums]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.dm/policies/pdf/DMDispute141004.pdf Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.dm/ NIC.dm]
|}}
'''.dm''' ir [[Dominika]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]). Augstākā līmeņa domēna reģistrētājs saņem arī attiecīgus '''.com.dm''', '''.net.dm''', un '''.org.dm'''. Nav ierobežojumi domēnu vārdu reģistrēšanai, tie nav pārāk plaši lietoti.

sentences: '''Kristīgā demokrātija''' ir politiska ideoloģija, kas radās 19. gadsimta Eiropā, [[Katoļu sociālā mācība|katoļu sociālās mācības]]{{Sfn|Heywood|2012|p=83}} un arī [[Neokalvinisms|neokalvinisma]] ietekmē. Tā tika izdomāta kā mūsdienu [[Demokrātija|demokrātisko]] ideju un [[Kristīgās vērtības|tradicionālo kristīgo vērtību]] kombinācija, kas ietver sociālo taisnīgumu, kā arī sociālās mācības, kuras dažādās pasaules daļās atbalsta [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]], [[Luterisms|luterāņu]], [[Kalvinisms|reformātu]], [[Pentakosti|vasarsvētku]] un citu [[Kristīgo konfesiju saraksts|konfesionālu]] [[kristietība]]s tradīcijas. {{Sfn|Freeden|2004|p=82}} {{Refn|Pentecostals have also secured parliamentary representation in countries such as Australia, Colombia, Nicaragua, and Peru, and have helped form Christian political parties that have won parliamentary seats. A noteworthy case is Sweden's Christian Democrats party, not only because it is in a continent where Pentecostals have struggled to make political headway but also because its Pentecostal founder, Lewi Pethrus, who challenged secularization by creating institutions to foster a Christian counterculture, was active at a time when Pentecostals in Sweden or the United States shunned politics.{{sfn|Robeck|Yong|2014|p=178 }}}} Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] kristīgās demokrātijas veidošanā savu izveides lomu spēlēja attiecīgi katoļu un [[Protestantisms|protestantu]] [[neosholastika]]s un sociālā evaņģēlija kustības. {{Sfn|Witte|1993|p=9}}

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| native_name         = Tartu tähetorn
| former_names        = Dorpatas observatorija (1810—1893)
Svētā Georga Observatorija (1893—1919)
Tartu astronomijas observatorija (1919—1964)
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Old Observatory, Tartu, April 2012.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| altitude            =
| building_type       = [[observatorija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 58.3788 | latNS  = N
| longd = 26.7201 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1808
| completion_date     =
| opened_date         = 1810
| inauguration_date   =
| architect           =
| architecture_firm   =
| url                 = https://www.tahetorn.ut.ee/
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Strūves ģeodēziskais loks
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2005 (29. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1187 1187]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{NOR}}, {{SWE}}, {{FIN}}, {{RUS}}, {{EST}}, {{LAT}}, {{LTU}}, {{BLR}}, {{UKR}}, {{MDA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Coprinopsis atramentaria 3 - Lindsey.jpg
| att_nosaukums   = [[Pelēkā tintene]] (''Coprinopsis atramentaria'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Psathyrellaceae
| dzimta_lv       =
| ģints           = Coprinopsis
| ģints_lv        = Tintenes
|             suga = C. atramentaria
|          suga_lv = Pelēkā tintene
|         binomial = Coprinopsis atramentaria
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna apustuliskā bibliotēka
| native_name         = ''Bibliotheca Apostolica Vaticana''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = The_Sistine_Hall_of_the_Vatican_Library_(2994335291).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vatikāna bibliotēkas Siksta zāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904722 | latNS  = N
| longd = 12.454444 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|www.vaticanlibrary.va}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Oreola efekts''' jeb '''halo efekts''' ir kognitīvs [[apziņa]]s [[aizspriedums]], [[spriedums|spriedumu]] par kāda cilvēka raksturu balstot uz kopējo iespaidu, ko šī persona rada. Oreola efekts ir sastopams tiesas sēdēs, izglītības iestādēs un ikdienas [[saskarsme|saskarsmē]]. Jēdzienu ieviesis psihologs Edvards Torndaiks; līdztekus pētnieki ir studējuši šo efektu saistībā ar pievilcību un tā ietekmi uz tiesu un izglītības sistēmu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu vārdnīca
| attēls                   = The sleeping dictionary poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sleeping Dictionary''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gajs Dženkins]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Džimijs Malvils]]
* [[Denīze O'Donohjū]]
| scenārija autors         = Gajs Dženkins
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Brenda Bletina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika                   = [[Saimons Bosvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|31|Meksika|2003|2|18|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-dictionary-2002|title=The Sleeping Dictionary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]12 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu vārdnīca"''' ({{val|en|The Sleeping Dictionary}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gajs Dženkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Hjū Dansijs]], [[Brenda Bletina]], [[Emīlija Mortimera]] un [[Bobs Hoskinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|31||bez}} Meksikā.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Čuvašu valoda
|nativename={{unicode|Чӑвашла}}, ''Čăvašla''
|pronunciation={{IPA|/ʨəʋaʂˈla/}}
|states=[[Krievija]]
|region=[[Čuvašija]]
|speakers=1 042 989
|familycolor=Altajiešu
|fam1=[[Altajiskās valodas|Altajiskās]]
|fam2=[[Tjurku valodas|Tjurku]]
|fam3=[[Oguru valodas|Oguru]]
|script=[[Kirilica]] (čuvašu ortogrāfija)
|nation={{RU-CU}} ([[Krievija]])
|iso1=cv|iso2=chv|iso3=chv}}

sentences:
[[Kategorija:Maurīcija]]
[[Kategorija:Flora pēc valsts]]

sentences: '''Estline''' ir [[Igaunija]]s/[[Zviedrija]]s [[rēdereja]], kas tika nodibināta [[1989]]. gadā. Tās apkalpotā līnija bija [[Stokholma]] - [[Tallina]]. Likvidēta 2001. gadā, prāmjus pārņemot Tallink.

sentences: '''Leksēma''' ({{val|grc|λέξις}}) ir vārds ar visām tā formām un nozīmēm; vārds kā vārdnīcas vienība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/leks%C4%93ma|title=leksēma {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-02-12}}</ref>

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
[[File:Middle finger BNC.jpg|thumb|Vidējais pirksts]]
'''Vidējais pirksts''' ir trešais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[rādītājpirksts|rādītājpirkstu]] un [[zeltnesis|zeltnesi]]. Rokā tas parasti ir garākais pirksts.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ričards Kudenhovs-Kalergi
| vārds_orģ = ''Richard von Coudenhove-Kalergi''
| attēls = Graf_Richard_Nikolaus_von_Coudenhove-Kalergi_(1894–1972)_~1930.jpg
| dzim_dati = 1894. gada 16. novembris
| mir_dati = 1972. gada 27. jūlijs
| amats = Politiķis
}}
'''Ričards Nikolauss Eijiro, Kudenhova-Kalergi ģimenes grāfs''' (''Richard von Coudenhove-Kalergi''; 1894. gada 16. novembris — 1972. gada 27. jūlijs) bija [[Austrija|austriešu]]-[[Japāna|japāņu]] [[politiķis]], filozofs un Kudenhova-Kalergi grāfs. Eiropas integrācijas pionieris, kurš 49 gadus strādāja par Paneiropas Savienības dibinātāju. Viņa tēvs bija austriešu-ungāru diplomāts Heinrihs fon Kudenhovs-Kalergi un māte Mitsuko Aojama, naftas tirgotāja, senlietu tirgoņa un Tokijas reģiona zemes īpašnieka meita.<ref>{{Harvnb|Tozawa|2013a}}, [http://www.law.tohoku.ac.jp/~tozawa/RCK%20HP/mitsuko2-1.htm chpt. (1)]</ref> Viņa bērnības vārds Japānā bija '''Aojama Eijiro'''. Viņš kļuva par [[Čehoslovākija]]s pilsoni 1919. gadā, pēc tam pieņēma Francijas pilsonību no 1939. gada līdz dzīves beigām.

sentences: '''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Tailers Čailderss
|          Attēls = Tyler Childers-19 (32662845828).jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Čailderss 2018. gadā
|        Dz_vārds = Timotijs Tailers Čailderss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kentuki}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = ģitāra, vijole
|            Gadi = 2010–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Hickman Holler''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sura<br />''Сура''
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River Sura OM3.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sura Panzas apgabalā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = [[Pievolgas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Čeboksaru ūdenskrātuve]], [[Volga]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 841
  | iztekas_augstums  = 301
  | ietekas_augstums  = 60
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 67 500
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=46 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=7 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=45 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
}}
'''Sura''' ({{val|ru|Сура}}, [[čuvašu valoda|čuvašu]]: ''Сăр'', [[kalnu mariešu valoda|kalnu mariešu]]: ''Шур'', {{val|myv|Сура лей}}) ir upe [[Krievija|Krievijā]], [[Volga]]s labā krasta pieteka. Sura iztek [[Pievolgas augstiene|Pievolgas augstienē]]. Tek cauri [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas apgabalam]], [[Penzas apgabals|Penzas apgabalam]], [[Mordvija]]i, [[Čuvašija]]i, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apgabalam]] un [[Marijela]]i. Upe ietek  [[Volga]]s [[Čeboksaru ūdenskrātuve|Čeboksaru ūdenskrātuvē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums= ''Cougar'' (MRAP)
|        attēls= [[attēls:070225-M-4393H-041.jpg|300px]]
|    virsraksts= ''Cougar'' ASV jūras kājnieku vienībā dienesta laikā Irākā
|       apkalpe= 2+4 cilvēki<ref>https://web.archive.org/web/20070813020644/http://www.forceprotection.net/models/cougar/specs/cougar4x4_spec.pdf</ref>
|        garums= 5,91 m
|       platums= 2,74 m
|      augstums= 2,64 m
|          masa= 17,2 t
|        bruņas= klasificēta informācija
|     primārais= Izvēles tālvadības ieroču stacija (''Common Remotely Operated Weapon System II'')
|   sekundārais= Izvēles šaušanas porti
|       dzinējs= ''Caterpillar C-7''  dīzeļdzinējs I6
| dzinēja_jauda= 330 Zs (243 kW)
|ātrums_uz ceļa= 105 km/h (maksimālais ātrums)
| zs_koeficents=
|maks. attālums= 966 km
}}
'''''Cougar'' (MRAP)''' ir ASV smagā riteņu [[bruņumašīna]] ar uzlabotu pretmīnu aizsardzību (MRAP— {{val|en|Mine-Resistant Ambush Protected}}). Ražots un izstrādāts ASV kompānijā ''[[Force Protection Inc.]]'' [[britu armija|Britu armijā]] tiek izmantotas ar nosaukumu ''Mastiff''.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Nīderlandē|apkaimi ASV|Hārlema (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hārlema
 | official_name            = ''Haarlem''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Haarlem on the spaarne.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag Haarlem.svg
 | image_shield             = Haarlem wapen.svg
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 52 | latm  = 22 | lats  = 49 | latNS  = N
 | longd = 4 | longm = 38 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 32.09
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 29.24
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 2.85
 | population_total         = 150611
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.haarlem.nl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Hārlema''' ({{val|nl|Haarlem}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 150 tūkstoši cilvēku. Pilsēta atrodas Spārnes upes krastā, 20 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas [[Amsterdama]]s. Hārlemā ir bāzēts arī valstī vecākais futbola klubs — ''[[Koninklijke HFC]]''. Katra gada aprīlī pilsētā notiek ''Bloemencorso'' festivāls.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Kosovas krīze
|partof      = [[Dienvidslāvijas kari]]em
|image       =
|caption     = '''Pulksteņrādītājvirzienā''': Dienvidslāvijas ģenerālštābs pēc [[NATO]] uzlidojumiem; ''[[Zastava Koral]]'' automašīna zem gruvešiem pēc NATO uzlidojumiem; [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] kritušo komandieru piemiņas plāksne; [[ASV]] [[McDonnell Douglas F-15E Strike Eagle|F-15E]] pacelšanās no [[Aviano]] gaisa bāzes.
|date        = {{dat|1998|2|28|N}} — {{dat|1999|6|11|N}}
|place       = [[Kosova]], [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvija FR]], [[Albānija]]<ref>{{ziņu atsauce |url = https://articles.latimes.com/1999/apr/14/news/mn-27375 |title = Yugoslav Troops Said to Cross Into Albania |newspaper=Los Angeles Times |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|first=John|last=Daniszewski}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url = https://www.independent.co.uk/news/war-in-the-balkans-serbs-enter-albania-and-burn-village-1087030.html |title = War In The Balkans: Serbs enter Albania and burn village |newspaper=The Independent |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|location=London|first=Emma|last=Daly}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://fas.org/irp/threat/terrorism/sup6.pdf |title=Hostage-Taking and Kidnapping Terror in the COE  |publisher=[[US Army Training and Doctrine Command]] TRADOC G2 |location=[[Fort Leavenworth]], Kansas |date=5 December 2008 |via=[[Federation of American Scientists]]}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.wrmea.com/1999-july-august/a-chronology-of-u.s.-middle-east-relations.html|title=A Chronology of U.S.-Middle East Relations|website=WRMEA}}</ref>
|casus       =
|result      = [[Kumanovas līgums]]
|combatant1  =  [[Kosovas Atbrīvošanas armija]]

----
{{flag|NATO}} (no 1999. gada 24. marta [[Dienvidslāvijas bombardēšana]])
|combatant2  =  [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvijas FR]]
|commander1        =  [[Adems Jašarī]]{{KIA}}

 [[Hamess Jašarī]]{{KIA}}

 [[Sali Čekajs]]{{KIA}}

 [[Hašims Tači]]

 [[Silejmans Selimi]]

 [[Ramušs Haradinajs]]

 [[Agims Čeku]]

 [[Ahmets Krasņiči]]{{KIA}}

----
 [[Veslijs Klārks]]

|commander2        =  [[Slobodans Miloševičs]]

 [[Dragoljubs Ojdaničs]]

 [[Vlastimirs Džordēvičs]]

 [[Sretens Lukičs]]

 [[Nebojsa Pavkovičs]]

 [[Vladimirs Lazarevičs]]

 [[Gorans Radosavļevičs]]

|strength1         = 17 000–20 000 [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] karavīru
Aptuveni 1101 NATO lidmašīna
Vairāk kā 30 NATO karakuģu un zemūdeņu
|strength2         = 85 000 Dienvidslāvijas karavīri, 20 000 Dienvidslāvijas policistu
4000–5000 Rietumbosnijas karavīri
2032 tanki un bruņumašīnas
100 SAM vienības
1400 artilērijas vienības
Nezināms skaits serbu pamilitāro vienību
Nezināms skaits krievu pamilitāro vienīb
|casualties1       = '''Nogalināti:'''
1500 karavīri
8676 civilie<ref name="memorybook">{{tīmekļa atsauce|title=Kosovo Memory Book Database Presentation and Expert Evaluation |publisher=[[Humanitarian Law Center#Kosovo Memory Book|Humanitarian Law Center]] |date=4 February 2015 |url= http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-url=https://web.archive.org/web/20201112034039/http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-date=12 November 2020 |dead-url=no|access-date=3 January 2021}}</ref>
 2 [[ASV]] karavīri
|casualties2       = '''Nogalināti:'''
1008–2284 karavīri
454–2500 civilie
}}
{{Dienvidslāvijas kari}}

sentences:
]]
'''Litorāle''' jeb '''litorālā zona''' ({{val|la|litoralis}} — piekrastes), arī '''paisuma-bēguma zona''' ir [[piekraste]]s apgabals, kurš applūst ar jūras ūdeni [[Paisums|paisuma]] laikā un nosusinās [[Bēgums|bēguma]] laikā. Šī zona atrodas starp pašu augstāko ūdens līmeni paisuma maksimumā un pašu zemāko līmeni bēguma maksimumā. Zonu, kas atrodas zem litorāles, sauc par sublitorālo zonu ([[sublitorāle|sublitorāli]]). Savukārt zonu virs litorāles sauc par supralitorālo zonu ([[supralitorāle|supralitorāli]]).

sentences:
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Pušmucova
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Pusmucovas kat bazn.JPG
| image_caption          = [[Pušmucovas katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2      = [[Pušmucovas pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 0,512
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5433&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 328
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 43 | longs = 11 | longEW = E
| elevation_m            = 145
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5742 Pušmucova
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pušmucova''' ({{val|ltg|Pušmycova}}) ir apdzīvota vieta [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pušmucovas pagasts|Pušmucovas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies pagasta centrā pie autoceļa [[P49]] 13 km no novada centra [[Ludza]]s un 280 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Popera kunga pingvīni
| attēls                   = Mr.Popper'sPenguinsTeaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Popper's Penguins''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Marks Voters]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Anderss]]
* [[Džons Moriss]]
* [[Džareds Sterns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Madelaina Kerola]]
* [[Andžela Lensberija]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment Company]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|6|11||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-poppers-penguins-2011|title=Mr. Popper's Penguins|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrpopperspenguins.htm|title=Mr. Popper's Penguins (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Popera kunga pingvīni"''' ({{val|en|Mr. Popper's Penguins}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Marks Voters]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Karla Gugino]], [[Madelaina Kerola]] un [[Andžela Lensberija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|11||bez}}.

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Čurjumova—Gerasimenko komēta
| image =
| caption =''[[Rosetta]]'' navigācijas kameras iegūtais komētas kodola attēls no 28,6 km attāluma
| atklājējs =K.Čurjumovs un S.Gerasimenko
| atklāšanas datums ={{Dat|1969|10|23|N}}
| citi nosaukumi =1982 VIII, 1982f, 1989 VI, 1988i, 1969 R1, 1969 IV, 1969h, 1975 P1, 1976 VII, 1975i
| epoha = {{Dat|2013|5|13|N}}
| afēlijs = 5,6849 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,2429 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =3,4639 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0,6412
| periods = 6,45 [[Jūlija gads|a]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=67P JPL Small-Body Database Browser 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 7,0440°
| pēdējais_p ={{dat|2009|2|28|N}}
| nākošais_p = {{dat|2015|8|13|N}}<ref>[http://www.aerith.net/comet/catalog/0067P/index.html 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
}}
'''Čurjumova—Gerasimenko komēta''' (oficiālais apzīmējums '''''67P/Churyumov–Gerasimenko''''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķošanas periodu 6,45 gadi. Nākamreiz tā [[Saule]]i vistuvāk pietuvosies  2015. gada 13. augustā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       = ''Oeoniella polystachys''
| autors          = [[Rudolf Schlechter|Schltr.]]
| binomial        =
| attēls          = Oeoniella polystachys Ile aux Aigrettes Mauritius.JPG
| att_nosaukums   = ''Oeoniella polystachys'' [[Egreta]]s salā, [[Maurīcija]]
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Orchidales
| rinda_lv        = Orhideju rinda
| dzimta          = Orchidaceae
| dzimta_lv       = Orhideju dzimta
| apakšdzimta     = Epidendroideae
| apakšdzimta_lv  =
| triba           = Vandeae
| triba_lv        =
| apakštriba      = Angraecinae
| apakštriba_lv   =
| ģints           = Oeoniella
| ģints_lv        =
| suga            = Oeoniella polystachys
| suga_lv         =
| kategorijas = nē
| sinonīmi        =
* ''Aeonia polystachya'' ''(Benth. & Hook, 1889)''
* ''Aeranthes polystachya'' ''((Thouars) Rchb.f., 1864)''
* ''Angorchis polystachia'' ''((Thouars) Kuntze, 1891)''
* ''Angraecum kimballianu'' ''(R.H. Torr., 1890)''
* ''Angraecum polystachyum'' ''[Thou.]Rchb.f, 1828)''
* ''Beclardia polystachya'' ''((Thouars) Frapp. 1880)''
* ''Epidorchis polystachya'' ''((Thouars) Kuntze, 1891)''
* ''Listrostachys polystachys'' ''((Thouars) Rchb.f., 1864)''
* ''Macradenia polystachya'' ''(Spreng., 1826)''
* ''Monixus polystachys'' ''([Thou.]finet, 1907)''
* ''Oeonia polystachya'' ''(Benth., 1881)''
}}
'''''Oeoniella polystachys''''' ir [[orhideju dzimta]]s suga. Tā ir viena no divām [[Oeoniella]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] sugām, kuras sastopamas [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļas salās.<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9711518 Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist: ''Oeoniella polystachys'' (Thouars) Schltr.]</ref><ref>[http://www.theplantlist.org/tpl/record/kew-138144 The Plant List. A working list of all species: ''Oeoniella polystachys'' (Thouars) Schltr.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Bolivariana de Venezuela''1
|    pilnais_valsts_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republika
|            valsts_nosaukums = Venezuela
|               karoga_attēls = Flag of Venezuela (state).svg
|            karoga_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Venezuela.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Dios y Federación''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Dievs un federācija"
|                valsts_himna = ''[[Gloria al Bravo Pueblo]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
Slava drosmīgajiem ļaudīm
|               kartes_attēls = Venezuela in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Karakasa]]
|latd=10 |latm=30 |latNS=N |longd=66 |longm=58 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Karakasa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]2
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla sistēma|Federāla]] [[Prezidentāla sistēma|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Venecuēlas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikolass Maduro]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Venecuēlas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Delsi Rodrigesa]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Venecuēlas Parlamenta priekšsēdētājs|Parlamenta spīkers]]
|               valsts_galva3 = [[Luiss Eduardo Parra-Rivjera]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Venecuēlas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1811|7|5}}
|       neatkarības_notikums2 = no [[Lielkolumbija]]s
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1830|1|13}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1845|3|30}}
|                 platība_km2 = 916 445
|               platība_rangs = 33.
|              procenti_ūdens = 0,323
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 28 199 822
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 40.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 173.
|                     IKP_PPP = $382 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 47.
|          IKP_PPP_per_capita = $12 500
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 126.<ref name="CIA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/ve.html |title=CIA, The World Factbook |access-date={{dat|2020|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2019|11|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112194711/https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/ve.html }}</ref>
|                         HDI = {{samazinājās}}0,726
|                    HDI_gads = 2018
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 96.<ref>[http://hdr.undp.org/sites/default/files/hdr_2019_overview_-_english.pdf United Nations Development Program - Human Development Report 2019]</ref>
|                        Gini = 44,1
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Venecuēlas bolivārs]]4
|                valūtas_kods = VEF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ve]]
|              tālsarunu_kods = 58
|                    piezīme1 = "Venecuēlas Bolivāra Republika" ir oficiālais nosaukums kopš [[Venecuēlas konstitūcija|1999. gada konstitūcijas]] pieņemšanas, kad valsts tika pārsaukta par godu [[Simons Bolivārs|Simonam Bolivāram]].
|                    piezīme2 = Konstitūcija atzīst arī visas valstī izmantotās [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas|indiāņu valodas]].
|                    piezīme3 = Platība ietver tikai Venecuēlas administrētās teritorijas.
|                    piezīme4 = 2008. gada 1. janvārī tika ieviesta jauna naudas vienība, ''bolívar fuerte'' (ISO 4217 kods VEF), kura vērtība ieviešanas brīdī bija 1000 VEB.
|                iso_kods_num = 862
|              iso_kods_alfa2 = VE
|              iso_kods_alfa3 = VEN
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Irši
| settlement_type        = vidējciems
| image_skyline          = Pērses pamatskola Iršos.jpg
| image_caption          = Pērses sākumskola
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2      = [[Iršu pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 0.3
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2014
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1151&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 361
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 47 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 35 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 130
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5108 Irši
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irši''' ir ciems [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Iršu pagasts|Iršu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā [[Iršupīte]]s krastā pie autoceļa [[P79]] {{nobr|38 km}} no novada centra [[Aizkraukle]]s un {{nobr|118 km}} no [[Rīga]]s. Iršos atrodas pagasta pārvalde, Pērses sākumskola, klubs, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās [[Iršu muiža]]s ''(Hirschenhof)'' centru, līdz 1939. gadam bija [[Iršu vācu kolonija|Iršu vācu kolonijas]] centrs. 2. pasaules kara laikā ciems stipri izpostīts, vēlāk izaudzis kā [[padomju saimniecība]]s Līdums centrālais ciemats.<ref>{{EncLP|1|366}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex diandra inflorescens (11).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex diandra|suga_lv=Divputekšņu grīslis|autors=Schrank|binomial=Carex diandra}}'''Divputekšņu grīslis''' ({{val-la|Carex diandra}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama ziemeļu apvidos, tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, purvainās pļavās, [[Purvs|purvos]] un slīkšņainās ieplakās mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-diandra-schrank/|title=divputekšņlapu grīslis - Carex diandra Schrank - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-08}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Coragyps-atratus-001.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Coragyps
|      ģints_lv = Amerikas melnie grifi
|       ģints_r = Amerikas melnais grifs
|          suga = C. atratus
|       suga_lv = Amerikas melnais grifs
|     izplatība =
Melnā grifa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
|      binomial = Coragyps atratus ([[Le Maout]], 1853)
|    iedalījums =
*Andu melnais grifs ( ''C. a. foetens'')
*Dienvidamerikas melnais grifs (''C. a. brasiliensis'')
*Ziemeļamerikas melnais grifs  (''C. a. atratus'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Nekāra''' ([[vācu valoda|vācu]] - Neckar) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). [[Reina]]s labā krasta pieteka. Izteka [[Švarcvalde|Švarcvaldē]], pie [[Filingene-Šveningene|Filingenes-Šveningenes]]. Tek dziļā ielejā.

sentences: '''Lokālais tīkls''' (''local area network'', ''LAN'') ir [[datortīkls]], kas nosedz lokālu platību, piemēram, māju, biroju vai nelielu ēku grupu, teiksim, koledžu. Tīkla fizisko struktūru nosaka tā [[tīkla topoloģija|topoloģija]].

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dagnija Dreika
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Literatūras gada balva]]<br/>Morisa Karēma balva
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Dreika''' (arī '''Dagnija Dreika-Matule'''; dzimusi {{dat|1951|5|2}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]], tulkotāja.

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences: '''Zēmana—Doplera attēlveidošana''' [[astrofizika|astrofizikā]] ir tehnisks paņēmiens, kuru izmanto, lai iegūtu [[zvaigznes|zvaigžņu]] magnētiskā lauka virsmas [[karte]]s. Šajā metodē tiek noteikta [[spektrāllīnija|spektrāllīniju]] šķelšanās, kas novērojama, ja zvaigzne atrodas [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tas ir tā saucamais [[Zēmana efekts]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džekija Džoinere-Kersija
 |      vārds_orig = ''Jackie Joyner-Kersee''
 |          attēls = Jackie Joyner-Kersee Eugene 2014.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džekija Džoinere-Kersija 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|3|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Īstsentluisa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ([[1984. gada vasaras olimpiskās spēles|1984]], [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Džekija Džoinere-Kersija''' ({{val|en|Jackie Joyner-Kersee}}; dzimusi {{dat|1962|3|3}}) ir bijusī amerikāņu [[vieglatlēte]], startējusi [[septiņcīņa|septiņcīņā]] un [[tāllēkšana|tāllēkšanā]]. Viņa ir pašreizējā [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] septiņcīņā, 1988. gada Olimpiskajās spēlēs Seulā viņa sasniedza rezultātu 7291 punkts.

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences: '''Vairākplatformu programmatūra''' ir [[programmatūra]], kas var darboties uz vairāk nekā vienas [[dators|datoru]] aparatūras platformas un (vai) [[operētājsistēma]]s.

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Trīskāršais punkts''' [[termodinamika|termodinamikā]] ir [[viela]]s [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] vērtības, pie kurām vienlaicīgi pastāv trīs [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] fāzes (šķidrā fāze, gāzveida fāze un cietā fāze), tādējādi starp tām pastāv [[termodinamiskais līdzsvars]]. Par trīskāršo punktu sauc arī līdzsvaru starp trim fāzēm, kas var visas nebūt atsevišķi agregātstāvokļi, piemēram, divas vai visas trīs no tām var būt vielas cietās [[polimorfisms|polimorfās]] vai [[alotropija|alotropās]] fāzes. Vispārīgi sistēmai ar ''p'' iespējamām fāzēm ir <math>{p\choose 3} = \tfrac16p(p-1)(p-2)</math> trīskāršie punkti.<ref name=gold>[[International Union of Pure and Applied Chemistry|IUPAC]], ''[[Compendium of Chemical Terminology]]'', 2nd ed. (the "Gold Book") (1997). Online corrected version:  (1994) "[http://goldbook.iupac.org/T06502.html Triple point] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130601061512/http://goldbook.iupac.org/T06502.html |date={{dat|2013|06|01||bez}} }}".</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences: {{Commonscat|Gymnasts from Sweden|Zviedrijas vingrotāji}}

sentences: '''Iglu''' ({{val-iu|ᐃᒡᓗ}}, ''iglu'', {{izrunā|iɣ.'lu}}), arī '''igla''', ir no [[sniegs|sniega]] celts [[mājoklis]], kas ir raksturīgs [[Kanāda]]s ziemeļos dzīvojošajiem [[inuīti]]em. To parasti veido no sniegā izcirstiem bluķiem, un pēc ārējā izskata atgādina [[kupols|kupolu]]. Šādā mājoklī parasti dzīvo [[medības|medību]] laikā, kad ir nepieciešams patverties no liela aukstuma. Lai būtu siltāk, parasti tā sienas no iekšpuses izklāj ar [[āda (materiāls)|ādām]]. Iglu iekšpusē gaisa temperatūra ir no −7 °C līdz +16 °C.

sentences:
[[Kategorija:PC spēles]]
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Linux]]

sentences:
{{Labs raksts}}
'''Farmakokinētika''' (no {{val|el|φάρμακον}} (''pharmakon'') — "zāles" un {{gree|κίνησις}} (''kinetikos'') — "kustība") ir [[farmakoloģija]]s apakšnozare, kura pēta [[Zāles|zāļu]] ievadīšanu organismā, to uzsūkšanos, izplatīšanos un izvietošanos organismā, kā arī to pārvērtību un izdalīšanās likumsakarības. Farmakokinētiskie pētījumi ir saistīti ar zāļu un to vielmaiņas starpproduktu ([[Metabolīts|metabolītu]]) koncentrācijas noteikšanu asinīs un citos bioloģiskajos šķidrumos. Darbīgās vielas koncentrācijas uzraudzība cilvēka organismā ļauj optimizēt farmakoterapiju, piemēram, mazināt blakņu rašanās varbūtību.<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa: Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs, 2002. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}</ref>

sentences: '''Vērpjamais ratiņš''' jeb vienkārši '''ratiņš''' ir kājminama [[vērpšana]]s ierīce ar samērā lielu ratu, lai savērptu dažādu [[šķiedras|šķiedru]] [[dzija|dziju]] , piemēram, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]] vai [[kokvilna]]s. Daudzās kultūrās šī ierīce ir bijusi ļoti nozīmīga, bet mūsdienās tai vairs nav tik lielas nozīmes. Mūsdienās dzijas vērpšanu ir nomainījušas citas tehnoloģijas. Vērpjamajam ratiņam [[amatniecība|amatniecībā]] ir saglabājusies tradicionālā un mākslnieciska elementa nozīme.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #40A36D
| nos     = FK Varakļāni
| logo    =
| pilns   = Futbola klubs "Varakļāni"
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Varakļāni}}
| stad    = [[Varakļānu vidusskolas stadions]]
| prez    = {{flaga|Latvija}} [[Rinalds Zeps]]
| tren    = {{flaga|Latvija}} [[Juris Daleckis]]
| līga    = [[Latvijas futbola 3. līga|3. līga]]
| sez     = [[2020. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2020.]]
| poz     = 2. vieta
| mediji  = [https://www.instagram.com/fkvaraklani/ Instagram] [https://www.facebook.com/varaklanusports/ Facebook]
|leftarm1=000000|body1=000000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=000000
}}
'''FK Varakļāni''' ir [[Latvija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Varakļāni]]em, kas pašlaik spēlē [[Latvijas futbola 3. līga|Latvijas 3. līgā]]. [[FK Varakļāni]] aizvadījuši vairākas sezonas [[Madonas novada telpu futbola čempionāts|Madonas novada telpu futbola čempionātā]] un sākot no 2020. gada startē [[Latvijas futbola 3. līga|Latvijas futbola 3. līgā]], Ziemeļaustrumu reģionā. Futbola klubā galvenokārt spēlē vietējie Varakļānu spēlētāji, ar papildinājumiem no blakus novadiem. Kluba spēles kreklu aizmugures apakšdaļā ir redzami vārdi [[latgaliešu valoda|Latgaliešu valodā]] — ''Celīs brōl'' (Celies, brāli).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name     = Rīgas Ēbelmuižas pamatskola
|logo     =
|seal_image    =
|image     =
|image size    =
|caption    =
|location    = [[Graudu iela (Rīga)|Graudu ielā]] 21, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype    = specializētā pamatskola
|fundingtype   = Rīgas pašvaldības finansējums
|type     =
|map_type    = Rīga
|map_caption   =
|map_alt    =
|map_size    =
| latd = 56 | latm = 54 | lats = 42 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 08 | longEW = E
|opened     = 1839. gadā (valdības apstiprināta 1840. gadā)
|headmaster    = Kristiāna Pauniņa
|staff     =
|teaching_staff   =
|employees    =
|grades     =
|years     =
|students    = 87 (2017)
|language    = [[latviešu valoda|latviešu]]
|revenue    =
|homepage    = {{URL|http://rnbi.lv}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = [[Lauku piekūns]] (''Falco tinnunculus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neognathae
 | apakšklase_lv = Neognati
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |      binomial = Falco <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Piekūni,''' '''piekūnu ģints''' (''Falco'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') ģints, kas apvieno 39 plēsīgo [[Putni|putnu]] [[suga]]s.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/falcons/ World Bird List: Seriemas, falcons, 2020]</ref> Viena no tām ir izmirusi.<ref name=world/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Celso Sukova da Fonsekas tehnoloģiskās izglītības federālais centrs
| native_name       = ''Centro Federal de Educação Tecnológica Celso Suckow da Fonseca''
| image_name        = Logotipo cefet-rj.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1917. gadā
| closed            =
| type              = valsts universitātes sistēma
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 587
| administrative_staff  =
| students          = 9669
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{nobr|{{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://portal.cefet-rj.br/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1971. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[NASDAQ OMX Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.nasdaq.com/ nasdaq.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
, [[Ņujorka|Ņujorkā]]]]

sentences:
{|class="infobox" style="text-align: left; background-color: #F0FFFF; font-size: 90%;" cellpadding= 0px, cellspacing=0px, align="right"
! colspan="2" style="background-color: #EEE8CD; text-align: center; font-size: 120%; border-top: 1px solid #B0C4DE; border-bottom: 1px solid #B0C4DE; border-left: 1px solid #B0C4DE; border-right: 1px solid #B0C4DE" | {{{nosaukums}}}
|-
| colspan="2" style="text-align: center; font-size: 80%; padding-top: 5px; background-color: #FFFFFF;" | {{{attēls| }}}
|-
{{#if: {{{citi nosaukumi|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #f5f5f5;" {{!}} '''Citi nosaukumi''':
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{citi nosaukumi}}}
}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #ededed;" | [[Zvaigznājs]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{zvaigznājs| }}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #e5e5e5;" | [[Rektascensija]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{rektascensija| }}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #dddddd;" | [[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{deklinācija| }}}
|-
{{#if: {{{redzamais spožums|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; padding-right: 5px; background-color: #d5d5d5;" {{!}} [[Redzamais spožums]]:
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{redzamais spožums| }}}
}}
|-
{{#if: {{{absolūtais spožums|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; padding-right: 5px; background-color: #cdcdcd;" {{!}} [[Absolūtais spožums]]:
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{absolūtais spožums| }}}
}}
|-
{{#if: {{{masa|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #c5c5c5;" {{!}} '''[[Masa]]''':
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{masa}}} M<sub>☉</sub>
}}
|}<noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{vikisaites+}}{{Slikts tulkojums}}{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
[[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]] '''''radiosity''''' ir [[algoritms]], kas imitē dabisku gaismu un [[Difūzā atstarošanās|gaismas difūzo atstarošanos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.techopedia.com/definition/33918/radiosity-computer-graphics|title=What is Radiosity? - Definition from Techopedia|website=Techopedia.com|access-date=2023-02-14|language=en}}</ref> Atšķirībā no citiem renderēšanas algoritmiem un metodēm, kuras izmanto Montekarlo algoritmus (piemēram, ceļu izsekošanu), kas apstrādā visu veidu gaismas ceļus, tipiski ''radiosity'' tikai ceļus (ar kodu "LD" E "), kas atstāj gaismas avotu un tiek atspoguļots pāris reižu skaitu (iespējams nulle reižu), pirms to redz ar aci. ''Radiosity'' ir globālu apgaismojumu algoritms tādā nozīmē, ka apgaismojums, kas ierodas uz virsmas nonāk ne tikai tieši no gaismas avotiem, bet arī no citām virsmām, kuras atstaro gaismu.

sentences:
{{apšaubīts}}
{{Tautas infokaste
| tauta = Latgalieši
| native_name = Latgali, latgalīši
| image =
| image_caption = [[Latgaliešu karogs]]
| population = 150–200 tūkstoši cilvēku (pēc citām aplēsēm — vairāk nekā 500 tūkstoši cilvēku)
| radi = [[latvieši]], [[lietuvieši]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Latgale]], [[Rīga]] un [[Pierīga]]
| valoda = [[latgaliešu valoda|latgaliešu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]{{nepieciešama atsauce}}
}}
'''Latgalieši''' ({{val|ltg|latgali, latgalīši}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[subetniskā grupa]], [[Latgale]]s pamatiedzīvotāji.

sentences:
{{catmore|anaboliskie steroīdi}}
[[Kategorija:Dzimumhormoni]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences: '''ESRB''', arī '''''Entertainment Software Rating Board''''', ir organizācija, kas novērtē datorspēles un videospēles un cita veida izklaides elementus, veidojot to atbilstības reitingu lietotāju vecumam [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]]. To 1994. gadā izveidoja ''Interactive Digital Software Association'' (mūsdienās ''[[Entertainment Software Association]]''). 2003. gada sākumā ESRB reitingu bija ieguvuši vairāk nekā 8000 produkti no 350 izdevējiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Fringilla coelebs chaffinch male edit2.jpg
| att_nosaukums = [[Žubīte]] (''Fringilla coelebs'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Fringillidae
|     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
|   apakšdzimta = Fringillinae
|apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Žubītes
|         ģints = Fringilla
|      ģints_lv = Žubītes
|      binomial = Fringilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Rudens sonāte
  | attēls                    = Autumn sonata dvd.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Höstsonaten''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GMW}}
  | režisors                  = [[Ingmars Bergmans]]
  | producents                =
  | scenārija autors          = Ingmars Bergmans
  | galvenajās lomās          =
* [[Ingrīda Bergmane]]
* [[Līva Ulmane]]
* [[Lēna Nīmane]]
* [[Halvars Bjērks]]
  | mūzika                    = [[Frideriks Šopēns]]
  | operators                 = [[Svens Nīkvists]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|1978|10|8}}
  | ilgums                    = 99 minūtes
  | valoda                    = [[zviedru valoda|zviedru]], [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   =
  | imdb                      = 0077711
}}
"'''Rudens sonāte'''" ({{val|sv|Höstsonaten}}) ir 1978. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Bergmans nodokļu nemaksāšanas skandāla dēļ filmu uzņēma ārpus [[Zviedrija]]s. Ainas filmēja [[Norvēģija|Norvēģijā]], bet filmu izplatītāja Bergmana [[Rietumvācija]]s kinokompānija ''Personafilm GmbH''. Galvenās lomas atveido [[Ingrīda Bergmane]], [[Līva Ulmane]] un [[Lēna Nīmane]]. Tas ir stāsts par daudzsološu klasiskās mūzikas pianisti, kas pēc vairāk nekā septiņiem gadiem sastopas ar savu neizloloto meitu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds = Novāliss
|     vārds_orig = ''Novalis''
|         attēls = Franz Gareis - Novalis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1772
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vīderštete]], [[Saksijas kūrfirste]]
([[Arnšteina]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1801
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Veisenfelsa]], [[Saksijas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Novalis_Signature.gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, filozofs, mistiķis, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[18. gadsimts]]/[[19.gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jēnas romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''Hymnen an die Nacht'' (1800), ''Heinrich von Ofterdingen'' (1802)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Jēnas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]], [[Vitenbergas Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences:
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = Kaleva (lidmašīna)
|image           = Kalevakuva 1.jpg
|caption         = ''Kaleva''
|date            = {{dat|1940|06|14|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = lidmašinas notriekšana
|site            = {{vieta|Somija|Keri bāka|Somu līcis}}
|passengers      = 7
|crew            = 2
|fatalities      = 9
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Junkers Ju 52]]''
|operator        = ''[[Aero O/Y]]''
|tail_number     =
|origin          =
|destination     = {{vieta|Somija|Helsinki|Helsinki—Malmi lidosta}}
}}
{{coord|59|47|1|N|25|01|6|E|display=title}}
'''''Kaleva''''', reģistrēta kā ''OH-ALL'', bija ''[[Junkers (uzņēmums)|Junkers]] Ju52'' modeļa pasažieru un transporta [[lidmašīna]], kas piederēja [[Somija|Somijas]] aviokompānijai ''Aero OY.'' 1940. gada 14. jūnijā lidojumā no [[Tallina]]s uz [[Helsinki|Helsinkiem]] to notrieca padomju [[DB-3T]] bumbvedēji, nogalinot visus 9 lidmašīnā esošos, tai skaitā divus franču diplomātiskos kurjerus, kas veda gandrīz 120 kilogramus diplomātiskā pasta.

sentences:
'''Džaka''' (''Xhaka'') var būt:
* [[Granits Džaka]] (1992) — albāņu izcelsmes Šveices futbolists;
* [[Taulants Džaka]] (1991) — albāņu futbolists.

sentences: '''Ciparvadība''' (arī '''datoru ciparvadība,''' parasti saukta par '''CNC''')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/15/skirklis/82671|title=Valsts valodas centra izstrādātie informācijas un komunikācijas tehnoloģiju termini: Numerical control|last=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls (Valsts valodas centrs)|website=https://termini.gov.lv/|access-date=2022-10-14}}</ref> ir mehāniskās apstrādes rīku (piemēram, tādu kā — [[Urbis|urbji]], [[virpa]]s, [[frēzmašīna]]s, [[Maršrutētājs|maršrutētāji]], [[3D drukāšana|3D printeri]]) automatizēta vadība. Vadības procesu īsteno [[dators]], balstoties uz ievadītajiem ciparu datiem. [[CNC iekārtas]] [[Apstrāde ar griešanu|apstrādā dažādus materiālus]] (visbiežāk — metālu, plastmasu, koku, bet arī keramiku un kompozītmateriālu) atbilstoši ievadītajām specifikācijām, ievērojot programmētas instrukcijas. CNC iekārtas darbojas bez manuāla operatora iesaistes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:2806:ed-2:v1:en|title=ISO 2806:1994(en) Industrial automation systems — Numerical control of machines|website=www.iso.org|access-date=2022-10-14}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmiskajām skābēm|Skābe (nozīmju atdalīšana)|skābe}}
'''Skābes''' ir [[elektrolīts|elektrolīti]], kas [[šķīdums|šķīdumā]] spēj atšķelt [[protons|protonus]], veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonus]], vai arī spēj piesaistīt nedalītos elektronu pārus ([[Lūisa skābe]]s). Skābju vispārīgā formula ir '''HA''' vai '''HnA''' (daudzvērtīgām skābēm), kur n ir skābes vērtība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kaķis Parīzē
| attēls                   = A Cat in Paris poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Une vie de chat''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Žans-Lups Felicioli]]
* [[Alains Gaņols]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|15||bez}}
| ilgums                   = 65 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010|title=Une vie de chat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2018|archive-date={{dat|2020|08|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200808034620/https://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010}}</ref>
| valsts                   = {{FRA}}, {{NLD}}, {{BEL}}, {{CHE}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|309,973}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acatinparis.htm|title=A
Cat in Paris (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kaķis Parīzē"''' ({{val|fr|Une vie de chat}}) ir [[2010. gads|2010]]. gada [[Francija]]s animācijas filma, kuras režisori ir [[Žans-Lups Felicioli]] un [[Alains Gaņols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|15||bez}}.

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Simple Plan''
| attēls                   = Simple plan poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Sems Reimi]]
| producents               =
* [[Džeimss Džekss]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Skots B. Smits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Bridžita Fonda]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Savoy Pictures]]''
* ''[[BBC]]''
* ''[[Tele-München]]''
* ''[[UGC-PH]]''
* ''[[Toho-Towa/Marubeni]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11|Toronto kinofestivāls|1998|12|11|ierobežots vietu skaits|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/simple-plan-1998|title=A Simple Plan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0120324/|title=A Simple Plan|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|11||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Simple Plan''''' ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Sems Reimi]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Bridžita Fonda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Augšējā Angāra
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Верхняя Ангара
| citvaloda2      = bua
| oriģinālnosaukums2 = Дээдэ Ангар мγрэн
| attēls            = Verkhnyaya_Angara.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Augšējā Angāra pie Novijuojanas pilsētciemata
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baikāls]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=113 | sāk_gar_m=45 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=109 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 438
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 265
| gada_notece       =
| baseins           = 21 400
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Burjatija#Krievija#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{apvienot|Nākotnes darījums}}
'''Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums''', '''biržā netirgots nākotnes līgums''', '''priekšsamaksas līgums''' jeb '''aizpārdevums''' ({{val|en|forward contract}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=forward%20contract |title= Akadēmiskā terminu datubāze — forward contract |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2017. gada 13. maijā}}</ref> ir [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātais finanšu instruments]], kas līguma veidā noslēgts starp divām pusēm. Šis finanšu līgums nosaka, ka pircējam ir pienākums iegādāties aktīvu vai pārdevējam ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu.<ref>[http://www.investopedia.com/terms/f/futures.asp/ Investopedia]</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mangaļsala. Skats no Mangaļsalas mola. Fotografējis ScAvenger 2009. gada 9. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2009-09-09
| author         = [[User:ScAvenger|ScAvenger]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|valsts = [[Francija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=183.—184 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
|reģions =
|pilsēta = [[Rokfora]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|piens =  [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = puscieta, viegli drupena ar zilu tīklojumu<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = 8—12 nedēļas, 10—12°C, φ=85—90%<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Rokfors''' ({{val|fr|Roquefort}}) ir pusciets pūdētais [[siers]]. Viens no vecākajiem [[Eiropa]]s sieriem. Pirmoreiz pagatavots 1070. gadā [[Rokfora|Rokforā]], [[Francija|Francijā]]. Rokforu tradicionāli gatavoja no [[aita]]s piena, taču mūsdienās izmanto arī [[govs]] pienu. Siera īpatnējo smaržu un sāļi pikanti rūgteno garšu piešķir [[pelējums|pelējuma]] sēnīte ''Penicillium roqueforti''.<ref name="Ozola, Ciproviča"/>

sentences: '''Meteostacija''' — dažādu meteoroloģisko mērinstrumentu kopums meteoroloģisko datu izmērīšanai un [[laikapstākļi|laikapstākļu]] novērošanai.

sentences: '''Kukaiņēdāji augi''' ir augi, kuri iegūst barības vielas (bet ne enerģiju), noķerot un sagremojot [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[Posmkāji|posmkājus]], nelielus [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] vai [[Vienšūņi|vienšūņus]]. Kukaiņēdāji augi ir pielāgojušies augt vietās, kur [[augsne]] satur maz augiem nepieciešamās barības vielas it sevišķi [[Slāpeklis|slāpekli]], piemēram, [[Purvs|purvos]]. [[Čārlzs Darvins|Čārlzs Dārvins]] 1975. gadā sarakstīja "Kukaiņēdāji augi" — pirmo plaši zināmo [[Traktāts|traktātu]] par šādiem augiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm|title=The writings of Charles Darwin on the web|website=web.archive.org|access-date=2019-02-01|date=2006-10-23|archive-date=2006-10-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20061023071735/http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Grenlandes Publiskā un Nacionālā bibliotēka
| native_name         = ''Nunatta Atuagaateqarfia''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 =
| status              =
| image               = Nunatta-Atuagaateqarfia-national-library-of-greenland.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Nūka]], {{GRL}}
| latd  = 64.175556 | latNS  = N
| longd = 51.739167 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1985. gads
| completion_date     = 1993. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.katak.gl/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns fon Ungerns-Šternbergs
|     vārds_orig = ''Roman Nicolaus Maximilian von Ungern-Sternberg
Роман Фёдорович фон Унгерн-Штернберг''
|         attēls = Baron ungern.ruem.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Romāns fon Ungerns-Šternbergs pēc apcietināšanas 1921. gadā
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 09
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Novosibirska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1908.—1921.
|          valsts = [[Krievijas impērija]] (1908—1917),
[[Balto kustība]] (1917-1920)
[[Mongolija]] (1920-1921)
|       struktūra = Kavalērija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, Pāvela karaskola [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Virsmaktīvās vielas''' (VAV) ir tādas vielas, kas samazina [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] starp diviem šķidrumiem vai starp šķidrumu un cietu vielu. Virsmaktīvās vielas tiek izmantotas tīrīšanas līdzekļos, [[dezinfekcija|dezinfekcijā]], vides mitrināšanā, [[emulgators|emulģēšanā]], [[putu veidotāji|putu veidošanā]] un vielu [[dispersija|disperģēšanā]] vidē. Pēc to īpašībām var izdalīt, kuras virsmaktīvās vielas būs piemērotākas konkrētajam pielietojumam.
* [[Anjoni]]skās – tīrīšanas līdzekļiem, [[adsorbcija]]i uz polārām virsmām,
* nejoniskās – stabilas mainīgos [[pH]] līmeņos,
* [[katjoni]]skās – adsorbcijai uz virsmām,
* [[sulfonāti]] – stabili šķīdumos,
* [[sulfāti]] – nestabili šķīdumos,
* [[etoksilāti]] – stabili cietā [[ūdens|ūdenī]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhjalmurs Stefansons
|     vārds_orig = ''Vilhjalmur Stefansson''
|         attēls = Vilhjalmur Stefansson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Manitoba]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Hanovera (ASV)|Hanovera]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kanādieši|kanādietis]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, etnogrāfs, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Jouhans Stefansons,<br />Ingibjorga Johannesdotira
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Evelīna Švarca
|          bērni =
|       paraksts = Stefansson-inscript.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhjalmurs Stefansons''' ({{val|is|Vilhjálmur Stefánsson}}; dzimis {{dat|1870|11|3}}, miris {{dat|1962|8|26}}) bija [[islandieši|islandiešu]] izcelsmes [[Kanāda]]s [[polārpētnieks]], etnogrāfs un rakstnieks.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Mālberģis
|     vārds_orig =
|         attēls = Frīdrihs Mālberģis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1824
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Dundagas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Seces pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Emīlija
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Ernests Dinsbergs]]
|     ietekmējis = [[Krišjānis Barons]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Mālberģis''' jeb '''Frīdrihs Mālbergs''' (1824—1907), bija latviešu skolotājs un dzejnieks, viens no [[Pirmā atmoda|Atmoda]]s kustības dalībniekiem. Viens no pirmajiem latviešu dzejniekiem, plašāk kļuva pazīstams ar poēmu "[[Staburags]] un Liesma" ("Veci un jauni laiki"), kas iznāca 1869. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/9.%202.dala/3cina/3.lirika.htm#e Latviešu rakstniecības vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305010713/http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/9.%202.dala/3cina/3.lirika.htm#e |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, [[Teodors Zeiferts]]</ref>

sentences: {{Commonscat|Guitarists by country|Ģitāristi pēc valsts}}

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Trigeris''' [[datu bāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu pārvaldības sistēmā]] ir [[glabāta procedūra]], kas automātiski tiek izpildīta, mainot datus [[datu bāze|datu bāzē]]. Trigeri var tikt izpildīti pirms vai pēc pieprasītā [[vaicājums|vaicājuma]] (t.i. ierakstu atlases, iespraušanas, maiņas, dzēšanas) vai arī pieprasītā vaicājuma vietā.

sentences: '''Aktivitāte''' ķīmijā un fizikā ir jēdziens, kuru lieto, lai neideāliem (reāliem) [[šķidrums|šķidrumiem]] un [[gāze|gāzēm]] varētu lietot aprēķinu formulas, kas ir paredzētas ideāliem šķidrumiem vai gāzēm. Aktivitāti parasti apzīmē ar burtu ''a''. Aktivitāti aprēķina:

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis (Šarls) Frīdrihs Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jaunbrenguļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Turīna]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Frīdrihs fon Tranzē, Elīza Šarlote fon Tranzē
|          brāļi = Nikolajs Arvīds
|          māsas = Šarlote Elizabete
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|vēži (nozīmju atdalīšana)|vēži}}
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|vēzis|vēzis}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Austropotamobius_pallipes.jpg
|    att_nosaukums = [[Baltspīļu vēzis]] (''Austropotamobius pallipes'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Astacidea
| infrakārta_lv=Vēži
| binomial=Astacidea <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Vēži''' (''Astacidea'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 780 [[suga]]s. Kopumā vēžu infrakārta apvieno 5 mūsdienās dzīvojošu sugu virsdzimtas. Katrā no tām ir vairākas [[fosilija|fosilo]] sugu dzimtas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2015|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303225740/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |archivedate={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
vecticībnieku baznīca [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]]]]
 vecticībnieku baznīca [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]]]

sentences: '''Darbaspēks''' ir visi [[Iedzīvotāji|iedzīvotaji]], kuri var piedalīties [[Produkts|produktu]] [[Ražošana|ražošanā]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanā. Darbaspēkā tiek iekļauti bezdarbnieki un nodarbinātie. [[Latvija|Latvijā]] darbaspēkā ietilpst iedzīvotāji darbspējas vecumā (15-64 gadi).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 9. klasei. Mācību grāmata. Kompetenču pieeja + papildsaturs|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/203296-geografija_9_klasei_macibu_gramata_kompetencu_pieeja_papildsaturs.html}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer's Enemy''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 8. sezona
| Series no    = 176. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Džims Rīdons]]
| Writer       = [[Džons Švalcvelders]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1997|5|4|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0701122/?ref_=fn_al_tt_1|title=Homer's Enemy |publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|13||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Homer's Enemy''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" [[Simpsoni (astotā sezona)|astotās sezonas]] 23. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1997|5|4|}}. Sēriju sarakstīja [[Džons Švalcvelders]], režisēja — [[Džims Rīdons]].

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Gueļa parks
| photo = Park Güell 02.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Divas ēkas pie ieejas parkā
| map =
| map_width =
| type =
| location = Grasia, [[Barselona]], [[Spānija]]
| coords = {{Coord|41|24|49|N|2|09|10|E|region:ES-CT_scale:5000|display=inline,title}}
| coords_ref =
| area = 17,18 ha
| created = 1914
| operator =
| visitation_num =
| status =
| open =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Pols Pots
 |       vārds_orģ = ប៉ុល ពត
 |          attēls = PolPot.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Kampučijas Komunistiskā partija|Kampučijas Komunistiskās partijas]] ģenerālsekretārs
 |     term_sākums = {{dat|1963|2|22|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1981|12|6|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = [[Demokrātiskā Kampučija|Demokrātiskās Kampučijas]]<br />premjerministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1976|4|14|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1976|9|27|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 = {{dat|1976|10|25|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat|1979|1|7|N}}
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1925|5|19}}<ref name="munzinger">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.munzinger.de/search/go/document.jsp?id=00000015186 | title= Pol Pot | publisher= Munzinger Biographie | accessdate= 2020. gada 9. jūnijā | language= de}}</ref>
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of France (1794–1815, 1830–1974, 2020–present).svg}} [[Kampongthoma]], [[Franču Indoķīna]] (tagad {{KHM}})
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1998|4|15|1925|5|19}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Kambodža|Anlongvenge}}
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Kampučijas Komunistiskā partija]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija = [[ateisms]]
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Semipalatinskas
kodolizmēģinājumu poligons
 | official_name            = Семей полигоны
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Wfm sts overview.png
 | image_caption            = 18 000 km2 lielais Semipalatinskas kodolizmēģinājumu poligons pie [[Kurčatova (Kazahstāna)|Kurčatova]]s, netālu no [[Semeja]]s un [[Karaghandi]]
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Pasaules valstis|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{KAZ}}
 | subdivision_type1        = [[Kazahstānas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name1        = [[Austrumkazahstānas apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = [[Padomju Savienība|PSRS]] militārais objekts
 | established_date         = [[Kodolieroči|Kodolieroču]] izmēģinājumu poligons
 | established_title1        = Darbības periods
 | established_date1         = 1949—1991
 | established_title2        = Izmēģinājumu skaits
 | established_date2        = 456
(340 pazemes, 116 virszemes)<ref name="toll" />
 | established_title3       = Statuss
 | established_date3        = netiek izmantots
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 18 000
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         =
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =50  | latm = 07 | lats =  | latNS = N
 | longd =78  | longm =43  | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Semipalatinskas kodolizmēģinājumu poligons''' ({{val-kk|Семей полигоны}}) ir bijušais [[kodolieroči|kodolieroču]] izmēģinājumu poligons, pirmais un viens no lielākajiem [[Padomju Savienība|PSRS]] militārajiem objektiem, izvietots [[Kazahstāna]]s teritorijā netālu no [[Kurčatova (Kazahstāna)|Kurčatova]]s pilsētas. Laikā no 1949. līdz 1989. gadam poligonā norisinājās kodolieroču izstrādāšanas darbi. Kopumā tika veikti 456 izmēģinājumi — 340 pazemes un 116 virszemes sprādzieni.<ref name="toll" /> Poligonu slēdza 1991. gadā.

sentences: '''Divali''' (''Diwali'') ir [[hinduisms|hinduisma]] gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī.<ref name="OED-Diwali" /><ref name="britannica" /> Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas [[metafora]].<ref name="Heiligman31" /><ref name="htoday" /><ref name="ReferenceA" />

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = hproduct
| aboveclass = fn
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| abovestyle = font-size:125%; background-color:#C0C0C0; padding:0.25em 1em; text-align:center;

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Before We Go''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Before We Go Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Kriss Evanss]]
 |  producents =
* [[Hovards Boldvins]]
* Kriss Evanss
* [[Kārena Elaiza Boldvina]]
* [[Wiljams Dž. Imermans]]
* [[Marks Kasens]]
* [[MakDžī]]
* [[Mērija Viola]]
 |   scenārijs =
* [[Ronalds Bass]]
* [[Džena Smolka]]
* [[Kriss Šafers]]
* [[Pols Viknērs]]
 |     aktieri =
* Kriss Evanss
* [[Alise Īva]]
* Marks Kasens
 |      mūzika = [[Kriss Vestleiks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
 | izplatītājs = ''[[RADiUS]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|12|Toronto kinofestivāls|2015|9|4|ASV|}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/we-go-2014|title=Before We Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{US$|3 miljoni}}
 |    ienākumi = {{US$|483,938}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Before We Go''''' ir 2014. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kriss Evans]]. Galvenās lomas attēlo arī [[Alise Īva]] un [[Marks Kasens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|galaktiku|X-1|X-1}}
{{Citas nozīmes|galaktiku|Gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences: '''Klinkers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> ir [[keramika|keramisks]] materiāls — augstā temperatūrā (ap 1200 °C) apdedzināts [[māls]] ar blīvu, saķepušu iekšējo struktūru. Tam raksturīga maza [[ūdens]] uzsūkšanas spēja un liela mehāniskā izturība.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga, Norden AB, 2001, 330. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Izmanto tādos izstrādājumos kā ārējās apdares [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[bruģis]], ķieģeļflīzes, grīdas [[flīzes]] un [[dakstiņi]]. Bruģi, kas tiek izgatavots no līdz saķepšanas stadijai apdedzināta māla, sauc par klinkera bruģi. Tam ir ļoti augsta nodilumizturība.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     =
| skaits    = aptuveni 200 tūkstoši
| vieta     = {{ubl
 | {{GEO}} (130 tūkstoši)
 | {{RUS}} (11 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]], [[gruzīnu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[islāms]]
|   grupas =
|     radi = [[abazīni]], [[kabardieši]], [[adigi]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Amerikas lizihitons
|         binomial = Lysichiton americanus
|           attēls = Lysichiton americanus0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Alismatales
|         rinda_lv = Cirvenes
|          rinda_r = Cirveņu rinda
|           dzimta = Araceae
|        dzimta_lv = Ārumi
|         dzimta_r = Ārumu dzimta
|            ģints = Lysichiton
|         ģints_lv = Lizihitoni
|             suga = L. americanus
|          suga_lv = Amerikas lizihitons
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Jaunība
| attēls = Youth poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Youth''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Paolo Sorrentīno]]
| producents = * [[Nikola Džuliano]]
* [[Frančeska Sima]]
* [[Karlota Kalori]]
| scenārija autors = Paolo Sorrentīno
| galvenajās lomās = * [[Maikls Keins]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džeina Fonda]]
* [[Rolijs Serano]]
| mūzika = [[Deivids Lengs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Indigo Film]]''
* ''[[Number 9 Films]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[France Télévisions]]''
* ''[[Barbary Films]]''
* ''[[Mediaset Premium]]''
| izplatītājs = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Medusa Film]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2015|5|20|Kannu kinofestivāls|2015|12|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/youth-2015|title=Youth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 20, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814181325/https://www.bbfc.co.uk/releases/youth-2015}}</ref>
| valsts = * {{ITA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{SUI}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Youth-(2015)#tab=summary|title=Youth|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= May 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Jaunība''' ({{val|en|Youth}}) ir 2015. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Paolo Sorrentīno]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Keins]], [[Hārvijs Keitels]], [[Reičela Vaisa]], [[Pols Deino]], [[Džeina Fonda]] un [[Rolijs Serano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|20||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: '''Aizsardzības statuss''' norāda konkrētas [[suga]]s stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir [[izmiršana|izmirusi]], vai [[izmirstošas sugas|izmirstoša]], vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā [[izplatības areāls|izplatības areāla]] palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ສາທາລະນະລັດປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ
Sathalanalat Paxathipatai Paxaxon Lao
|    pilnais_valsts_nosaukums = Laosas Tautas Demokrātiskā Republika
|            valsts_nosaukums = Laos
|               karoga_attēls = Flag of Laos.svg
|            karoga_nosaukums = Laosas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Laos.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Laosas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = [[Pheng Xat Lao]]
|               kartes_attēls = Location_Laos_ASEAN.svg
|             kartes_paraksts = Laosa kartē
|               galvaspilsēta = [[Vjenčana]]
| latd=17 | latm=58 | latNS=N | longd=102 | longm=36 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[lao valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Sociālisms|Sociālistiska republika]]
Vienpartijas [[komunisms|komunistu]] valsts
|        valsts_galvas_tituls = [[Laosas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Thongluns Sisulits]] (''Thongloun Sisoulith'')
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Laosas premjerministrs|Premjerministrs]]                                  | valsts_galva2 = [[Phankham Viphavanh]]                         | valsts_galvas_tituls3 = [[Laosas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Bounthong Chitmany]]
[[Pany Yathotou]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Laosas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1949|7|19}}
|                 platība_km2 = 237 955
|               platība_rangs = 82.
|              procenti_ūdens = 2,0
|          iedzīvotāju_skaits = 6 889 826<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/laos-population/|title=Laos Population |publisher=worldometers|accessdate=22 October 2017}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2017. gads|2017]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 106.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 177.
|                     IKP_PPP = $13,792 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $2 204
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,608
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 130.
|                        Gini = 34,6
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Laosas kips]]
|                valūtas_kods = LAK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.la]]
|              tālsarunu_kods = 856
|                iso_kods_num = 418
|              iso_kods_alfa2 = LA
|              iso_kods_alfa3 = LAO
}}

sentences: '''Baltkrievijas Republikas Nacionālais akadēmiskais Lielais operas un baleta teātris''' ({{val|be|Нацыянальны акадэмічны Вялікі тэатр оперы і балета}}) atrodas parkā [[Baltkrievija]]s [[galvaspilsēta]]s [[Minska]]s Trīsvienības kalna rajonā. Vietējie to sauc vienkārši par "Operas teātri" vai "Operas un baleta teātri". Kad teātris 1933. gada 15. maijā tika atvērts, sākumā tam nebija savas izrāžu vietas. Līdz 1938. gadam teātra trupa uzstājās Baltkrievijas drāmas teātra ēkā.

sentences:
{{infokaste+}}
 ''Gronlandia''.]]
'''Ēriks Rudais''', saukts arī par '''Ēriku Sarkano''' (950–ap 1003) ({{val-en|Erik the Red}}; {{val-no|Eirik Raude}}; {{val-da|Erik den Røde}}; {{val-sv|Erik Röde}}) nodibināja pirmās [[Skandināvija|skandināvu]] kolonijas [[Grenlande|Grenlandē]]. Dzimis [[Jarena|Jarenā]] [[Rogalanda]]s novadā, [[Norvēģija|Norvēģijā]] kā [[Torvalds Asvaldsons|Torvalda Asvaldsona]] dēls, tāpēc viņš daudzviet parādās kā Ēriks Torvaldsons (''Eiríkr Þorvaldsson''). "Rudais" visdrīzāk norāda uz viņa matu krāsu.<ref>''The Little Ice Age: How Climate Made History, 1300-1850'', Basic Books, 2002, p. 10. {{ISBN|0-465-02272-3}}.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Madokīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.20-10
|ķīm_formula=Pb17(Sb,As)16S41
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumšpelēks
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Labi izteikti kristāli, šķautnēm raksturīgs svītrojums
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=5,98
}}
__NOTOC__

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences:
{{Infobox venue
 | name         = Meža opera
{{val|pl|Opera Leśna}}
{{val|de|Waldoper}}
 | image        = Opera Leśna Sopot - PTFE membrane roof.jpg
 | caption      =
 | location     = {{vieta|Polija|Sopota}}
 | coordinates  = {{coord|54.4448|18.5444|type:landmark_dim:500|display=inline,title|format=dms}}
 | mapframe-zoom = 12
 | opened = 1909. gada jūlijs
 | renovated = 2009—2012
 | seating_capacity = 5047
 | owner        =
 | promotions   =
 | website      =
}}

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Mazā nāriņa
| image_file         = Copenhagen - the little mermaid statue - 2013.jpg
| caption            =
| alt                =
| other_title_1      = ''Den lille havfrue''
| artist             = Edvards Eriksens
| year               = 1913
| type               = Skulptūra
| material           = Bronza
| subject            =
| dimensions         = 1,25 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Kopenhāgena
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 55 | latm  = 41 | lats  = 34.3 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 35 | longs = 57.4 | longEW = E
}}
'''Mazā nāriņa''' ({{val|da|Den lille havfrue}}) ir Edvarda Eriksena radīta [[bronza]]s statuja, kurā attēlota [[nāra]], kas atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tā ir 1,25 m augsta<ref name="denmark.net">[http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html Little Mermaid Copenhagen] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510162932/http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html |date={{dat|2015|05|10||bez}} }} - ''denmark.net''. Retrieved January 29, 2012.</ref> un sver 175 kg. Veidota pēc [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasakas "[[Mazā nāriņa]]". Viens no pilsētas simboliem un tās apmeklētākajiem tūrisma objektiem.<ref name="AFP" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ivans Jelagins
|     vārds_orig = Иван Перфильевич Елагин
|         attēls = Ivan Perfilevich Elagin by Jean-Louis Voille.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ivans Jelagins (autors: Jean-Louis Voille, pirms 1789).
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1725|12|11}}|{{dat||11|30}}}}
| dz_gads = 1725
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1794|10|3}}|{{dat||9|22}}}}
| m_gads = 1794
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ivans Jelagins''' (''Иван Перфильевич Елагин''; dzimis {{dat VS|{{dat|1725|12|11}}|{{dat||11|30}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1794|10|3}}|{{dat||9|22}}}}) bija [[Krievija]]s armijas virsnieks. Galma padomnieks (1762), hofmeisters un galma kancelejas vadītājs (1773), oberhofmeisters (1782), Krievijas akadēmijas loceklis (1783). [[Rēzeknes apriņķis|Rēzeknes apriņķa]] muižnieks (1789).  Anglijas Provinciālās lielložas trešais lielmeistars Krievijā (1772—1777, pēc [[Džeimss Kīts|Džeimsa Kīta]]). Sanktpēterburgas 8. grāda augstākā kapitula lielmeistars (1790). [[Rīga]]s [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[„Zur kleinen Welt“]] goda loceklis (1791).

sentences: {{commonscat|Pidgins and creoles|Pidžinvalodas un kreoliskās valodas}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Bethers
|     vārds_orig = ''Arthur Böttcher''
|         attēls = Arthur Boettcher.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tartu]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = patologs, anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Olinguito_ZooKeys_324,_solo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon neblina
| suga_lv=Mazais olings
| binomial=Bassaricyon neblina <small>([[Helgen]], 2013)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{Citas nozīmes|Jūrmalas daļu|Kauguri|Kauguri}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kauguri
|attels             =
|paraksts           = Kauguru dzīvojamais masīvs
|karte              =
|paraksts2          = Kauguru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,4 km2
|iedzivotaju_skaits = 20585 ([[2008. gads|2008]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums |access-date={{dat|2013|07|01||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf }}</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]] [[6. autobusu maršruts (Jūrmala)|6.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2.]] [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2016
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Ford-Vairogs V8 De Luxe''' bija automobilis, ko no [[1939]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Ford-V8 91A]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Asā vara''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''sharp power'') ir [[Ārpolitika|ārpolitikas]] darbības veids, kas ietver sabiedriskās domas [[Manipulācija|manipulācijas]] līdzekļu izmantošanu citās valstīs ar mērķi graut to [[Politiskā sistēma|politiskās sistēmas]]. Termins "asā vara" tiek attiecināts uz [[Autoritārisms|autoritāriem režīmiem]], tas var ietvert valsts centienus ietekmēt [[Demokrātija|demokrātisko]] valstu politisko vidi un informācijas telpu, lai maldinātu sabiedrību, ierobežotu [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], slēpt vai novērst uzmanību no negatīvas informācijas par savu valsti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sārtaļģes
|         binomial = Rhodophyta
|           attēls = Chondrus crispus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-034.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Diaphoretickes
|   apakšvalsts_lv = Zemākie augi
|       nodalījums = Rhodophyta
|    nodalījums_lv = Sārtaļģes
|     nodalījums_r =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{cita nozīme|Latvijas armijas ģenerāli|ezeru Valkas novadā|Kurēlis}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Youssef''''' var būt:
* [[Fahredīns Ben Jūsefs]];
* [[Siāms Ben Jusefs]].

sentences: '''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Trinity College (Connecticut)|Trinity Koledža]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Takers Karlsons
| vārds_orig = Tucker Carlson
| attēls = Tucker Carlson 2013 cropped noise rem lighting color correction.jpg
| att_nosaukums = Karlsons 2013. gadā
| dz_gads = 1969
| dz_mēnesis = 5
| bērni = 4
| dz_vieta = [[Sanfrancisko]], Kalifornija, ASV
| dz_diena = 16
| vecāki = Diks Karlsons (tēvs)
| nodarbošanās = Sarunu šovu vadītājs, komentētājs, ziņu kolumnists
| darba_devējs = CNN (2000–2005), MSNBC (2005–2008), Fox News (2009–2023)
| dzīvesbiedrs = Sūzena Endrjū
| citas daļas = '''Darba devējs''':
CNN (2000–2005),
 MSNBC (2005–2008),
 Fox News (2009–2023)
}}
'''Takers Karlsons''' ({{val-en|Tucker Swanson McNear Carlson}}) (dzimis 1969. gada 16. maijā) ir amerikāņu konservatīvais politiskais komentētājs, kurš kopš 2016. gada vada vakara politisko raidījumu ''Tucker Carlson Tonight'' ''Fox News TV'' kanālā. Karlsons kļuva par drukas žurnālistu deviņdesmitajos gados, rakstot žurnālam ''The Weekly Standard'' un citiem. Viņš bija [[CNN]] komentētājs no 2000. līdz 2005. gadam, kā arī darbojās kā līdzautors TV raidījumam ''Crossfire''. Pēc tam Karlsons no 2005. līdz 2008. gadam vadīja MSNBC nakts programmu ''Tucker''.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Heksamilions
| native_name    = {{gree|Εξαμίλιον τείχος}}
| image          = Heksamilions.JPG
| image_size     =
| caption        = Heksamilions
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 58| longs = 21| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Šaurums
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Bizantija
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}
'''Heksamilions''' ({{val|grc|Εξαμίλιον τείχος}} — 'sešjūdžu siena') ir [[aizsargmūris]], kas tika uzcelts šķērsām pāri visam [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], lai aizsargātu vienīgo sauszemes ceļu, kas savieno [[Peloponēsa|Peloponēsu]] ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Friedrich David Lenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Dzērbene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Cēsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1809
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, literāts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristiāns Dāvids Lencs]], māte - Doroteja, dzimusi Neoknapa
|          brāļi = [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kristīne, dzimusi Kelnere
|          bērni = [[Gotlībs Eduards Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Merkalli skala''' jeb mūsdienās '''modificētā Merkalli intensitātes skala''' ('''MM''' vai '''MMI''') ir seismiskās intensitātes skala, ar ko ballēs no I līdz XII nosaka, kādu iespaidu [[zemestrīce]] atstājusi uz cilvēkiem un ēkām.  Ir arī citas seismiskās intensitātes skalas, piemēram  [[Medvedeva skala]].

sentences: '''Kognitīvais stils''' parāda to, kādā veidā indivīds apstrādā [[informācija|informāciju]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maksis Veinreihs''' ({{val-he|מקס ויינרייך}}, {{val-de|Max Weinreich}}, 1893-1969) jeb '''Meijers Makss Veinreihs''' ({{val-ru|Меер-Макс Лазаревич Вейнрейх}})<ref>СПИСОК УЧАЩИХСЯ САНКТ-ПЕТЕРБУРГСКОЙ ЕВРЕЙСКОЙ ЧАСТНОЙ МУЖСКОЙ ГИМНАЗИИ И. Г. ЭЙЗЕНБЕТА ([https://web.archive.org/web/20091109070809/http://www.jewish-heritage.org/prep21.htm Google Cache kopija])</ref><ref name="pnd" /> bija [[Kuldīga|Kuldīgā]]<ref name="pnd">{{Tīmekļa atsauce |url=https://portal.d-nb.de/opac.htm?method=showFullRecord&currentResultId=max+weinreich%26any%26persons&currentPosition=0 |title=Personennamendatei fails Vācijas nacionālajā bibliotēkā |access-date={{dat|2011|10|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306081226/https://portal.d-nb.de/opac.htm?method=showFullRecord&currentResultId=max+weinreich%26any%26persons&currentPosition=0 |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>  dzimis [[valodnieks]], kas specializējās [[jidišs|jidiša]] pētīšanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Eupatorium makinoi2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Eupatorium makinoi''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Eupatorium
| ģints_lv = Krastkaņepes
| binomial = Eupatorium
| sinonīmi = * ''Caradesia''
* ''Chone''
* ''Cunigunda''
* ''Traganthes''
* ''Uncasia''
}}'''Krastkaņepes''' ({{Val-la|Eupatorium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas atkarībā no klasifikācijas sistēmas satur no 36 līdz 60 sugām. Lielākā daļa ir daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas var sasniegt 0,5–3 m garumu. Dažas sugas ir [[Krūms|krūmi]]. Ģints ir izplatījusies ziemeļu puslodes mērenajos reģionos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000956-2|title=Eupatorium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-20|language=en}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[lielā krastkaņepe]] (''Eupatorium cannabinum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/compositae/|title=Kurvjziežu dzimta - Compositae, syn. Asteraceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gramzdas pagasts
| karte             = Gramzdas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Gramzdas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Gramzdas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Gramzda
| platība           = 84,69
| iedzīvotāji       = 732<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 732 / 84.69 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Rāns
|     vārds_orig = Otto Wilhelm Rahn
|         attēls = Otto Rahn..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Mihelštadte]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Tirole]], [[Austrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Vācija|vācietis]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[Arheoloģija|arheologs]]<br />rakstnieks
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālā nogāze''' ir [[Kontinents|kontinenta]] malas slīpais pārejas zemūdens apgabals, kas atrodas starp [[Kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]] un kontinenta pakāji, kas, savukārt, robežojas ar [[abisālais līdzenums|abisālo līdzenumu]] jeb [[Okeāns|okeāna]] dibenu. Pēc [[Ģeoloģija|ģeoloģiskā]]s uzbūves un [[Reljefs|reljefa]] kontinentālā nogāze ir kontinenta turpinājums.<ref>{{LPE|51}}</ref>

sentences: '''Rūjienas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 100 [[iela]]s [[Rūjiena|Rūjienā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Rūjiena, Valmieras nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Bergengrūens
|     vārds_orig = ''Hermann Bergengruen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Monokulārs''' ir pārveidots [[refraktors]], ko izmanto, lai palielinātu tālu objektu attēlus, laižot gaismu cauri virknei [[lēca|lēcu]] un [[prizma (optika)|prizmu]]. Tā apjoms un svars ir mazāks par pusi no [[binokulārs|binokulāru]] svara, padarot tā pārnēsāšanu daudz vieglāku.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Brentvuda
|other_name             =
|native_name            =
|nickname               =
|motto                  =
|image_skyline          = File:Brentwood Bundy palms 01.jpg
|image_caption          = Brentvudas apkaimes zīme
|image_flag             =
|flag_size              =
|image_seal             =
|seal_size              =
|image_shield           =
|shield_size            =
|image_blank_emblem     =
|image_map              =
|map_caption            =
|pushpin_map            = United States Los Angeles Western
|pushpin_label_position = bottom
|pushpin_mapsize        =
|pushpin_map_caption    = Location within Western Los Angeles
|subdivision_type       = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{USA}}
|subdivision_type1      = [[Štats]]
|subdivision_name1      = {{flag|Kalifornija}}
|subdivision_type2      = [[Apgabals]]
|subdivision_name2      = [[Losandželosas]]
|subdivision_type3      = [[Pilsēta]]
|subdivision_name3      = [[Losandželosa]]
|government_type        =
|established_title      =
|established_date       =
|established_title2     =
|established_date2      =
|area_total_km2         =
|area_land_km2          =
|area_land_sq_mi        =
|area_water_km2         =
|area_water_sq_mi       =
|area_water_percent     =
|area_urban_sq_mi       =
|area_metro_sq_mi       =
|population_as_of       =
|population_note        =
|population_footnotes   =
|settlement_type        = [[Losandželosas apkaimes]]
|population_total       =
|population_density_km2 =
|timezone               = [[Pacific Time Zone|PST]]
|utc_offset             = −8
|timezone_DST           = PDT
|utc_offset_DST         = −7
|coordinates            = {{coord|34|03|07|N|118|28|28|W|region:US-CA|display=inline,title}}
|elevation_m            =
|elevation_ft           = 315
|elevation_footnotes    = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://elevation.maplogs.com/poi/brentwood_los_angeles_ca_usa.97581.html |title=Elevation of Brentwood, Los Angeles, CA, USA |website=Worldwide Elevation Finder |access-date=April 21, 2020 |archive-date=July 23, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200723171852/https://elevation.maplogs.com/poi/brentwood_los_angeles_ca_usa.97581.html |dead-url=no }}</ref>
|postal_code_type       = ZIP kods
|postal_code            = 90049
|area_code              = [[Area code 310|310]], [[Area code 424|424]]
|website                =
}}
{{infokaste+}}
{{noformējums}}
'''Brentvuda''' ({{val|en|Brentwood}}) ir apkaime [[Losandželosa]]s [[Vestsaida]]s apkaime, ASV, [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]]. Kalnainajās ielās ar koku apstādījumiem atrodas labi uzturētas mājas dažādos arhitektūras stilos. Galvenajā satiksmes artērijā ''San Vicente'' bulvārī atrodas klasiskas itāļu ēstuves un kafejnīcas, kā arī vēsturiskais tirdzniecības centrs “Brentwood County Mart”. [[Ž. Pola Getija muzejs|Getija centra muzejā]] ir pasaules līmeņa mākslas kolekcijas.

sentences:
"Automātiskais zīmējums" (1924)]]
'''Psihiskais automātisms''' ir [[māksla]]s tehnika un [[sirreālisms|sirreālisma]] pamatprincips, ko 1924. gadā definēja [[Andrē Bretons]] "[[Sirreālisma manifests|Sirreālisma manifestā]]". Tas iekļauj vairākus novirzienus — '''automātiskā rakstīšana''', '''automātiskā zīmēšana''', arī '''automātiskā glezniecība''', kuri ir atkarīgi no tā, kādai mākslas formai automātisms ir pielietots.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manas lielās grieķu kāzas
| operators =
| attēls = My Big Fat Greek Wedding movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Džoels Cviks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nia Vardalosa]]
* [[Džons Korbets]]
* [[Leinija Kazana]]
* [[Maikls Konstantins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Big Fat Greek Wedding''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''IFC Films''
* ''Equinox Films''
* ''[[Playtone]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|4|19}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|368,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl342132225/|title=My Big Fat Greek Wedding |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Manas lielās grieķu kāzas 2]]"
| imdb =
}}'''"Manas lielās grieķu kāzas"''' ({{Val|en|My Big Fat Greek Wedding}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džoels Cviks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nia Vardalosa]], [[Džons Korbets]], [[Leinija Kazana]] un [[Maikls Konstantins]].

sentences: Kuģa '''tiltiņš''' ir telpa vai vieta, no kurienes notiek [[kuģis|kuģa]] vadība. Pārgājiena laikā uz tiltiņa sardzes [[stūrmanis|stūrmaņi]] nepārtraukti nes navigācijas sardzi. Dažreiz sava sardze ir arī [[Jūras kapteinis|kapteinim]]. Sarežģītos [[navigācija]]s un meteoroloģiskajos apstākļos uz tiltiņa ierobežotu laiku atrodas arī kapteinis. Sardzes stūrmaņi kopā ar kapteini veic kuģa vadību un kuģa navigācijas drošības kontroli.

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinoptiķis
| operators =
| attēls = Weather man.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| režisors = [[Gors Verbinskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Maikls Rispoli]]
* [[Gils Belouss]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''The Weather Man''
| studija = ''Escape Artists''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433961985/|title=The Weather Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sinoptiķis"''' ({{Val|en|The Weather Man}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Gors Verbinskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Keins]], [[Houpa Deivisa]], [[Maikls Rispoli]], [[Gils Belouss]] un [[Nikolass Holts]].

sentences:
{{Tauta
| tauta = Spāņi
| native_name = Españoles
| image =
| image_caption = Spāņi visā pasaulē
| population = [[Spānija|Spānijas]] pilsoņi — 41 539 400 (kopējais skaits 2015. gadā — 47 059 533)
Simtiem miljonu [[spāņu izcelsmes amerikāņi|spāņu izcelsmes amerikāņu]], kuriem ir pilnīga vai daļēja spāņu izcelsme
Ārvalstīs dzīvojošie: 2 183 043
Kopā ārzemēs: 2 654 723
| valoda = [[spāņu valoda]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| related-c = [[portugāļi]], [[franči]], [[itāļi]] un citas [[romāņu tautas]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Lerijs Sendžers
|     vārds_orig = Larry Sanger
|         attēls = L Sanger.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Lerijs Sendžers 2006. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
}}
'''Lerijs Sendžers''' ({{val|en|Larry Sanger}}, pilnā vārdā '''Lorenss Marks Sendžers''' ({{val|en|Lawrence Mark Sanger}}); dzimis [[1968]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir viens no [[Vikipēdija]]s dibinātājiem un bija galvenais redaktors, kamēr strādāja kompānijā "[[Bomis]]".

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Helgolande
|attēls              = Aerial image of Heligoland.jpg
|attēla paraksts     = Helgolande no putna lidojuma
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Šlēsviga-Holšteina
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Helgoland''<br/>''Halaglun''
|izvietojums         = [[Helgolandes līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=54|latm=10|lats=57|latNS=N
|longd=7|longm=53|longs=07|longEW=E
|platība             = 1,7
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 61
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips  = Federālā zeme
|valsts adm vienība        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
|iedzīvotāji         = 1284
|iedzīvotāju gads    = 2021
|blīvums             = 760
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Helgolande''' ({{val-de|Helgoland}}, {{val-frr|Halaglun}}) ir [[Vācija]]i piederoša salu grupa [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]] pie [[Helgolandes līcis|Helgolandes līča]] ieejas, aptuveni {{nobr|47 km}} no kontinenta krasta.<ref>{{PZT|255}}</ref> Salu grupu veido divas [[sala]]s — 1 km² lielā galvenā sala (''Hauptinsel'') un 0,7 km² lielā Dina (''Düne''). Administratīvi ietilpst [[Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigas-Holšteinas]] federālajā zemē, kur veido atsevišķu pašvaldību.

sentences: '''BIOS''' ({{val-en|Basic Input/Output System}} - "'''pamata ievades/izvades sistēma'''", saukta arī par ''Basic Integrated Operating System'' vai ''Built In Operating System'') ir [[sāknēšanas programma]] [[IBM PC]] savietojamos [[Dators|datoros]]. Tā ir pirmā [[datorprogramma|programma]], kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (''POST''   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta [[operētājsistēma]] no norādītā datu nesēja [[pastāvīgā atmiņa|pastāvīgās atmiņas]]. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā [[lasāmatmiņa]]ROM (''read only memory'')  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (''erasable programmable read only memory'') un EEPROM (''electrically erasable programmable read-only memory'') jaunākajā paaudzē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Riska robeža
| operators =
| attēls = Margin Call.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs = J. C. Čendors
| aktieri = * [[Kevins Speisijs]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
* [[Penns Bedžlijs]]
* [[Saimons Beikers]]
* [[Mērija Makdonela]]
* [[Demija Mora]]
* [[Stenlijs Tuči]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Margin Call''
| studija = * ''Myriad Pictures''
* ''Benaroya Pictures''
* ''Before the Door Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Roadside Attractions''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1667466753/|title=
Margin Call |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Riska robeža"''' ({{Val|en|Margin Call}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Pols Betanijs]], [[Džeremijs Aironss]], [[Zekerijs Kvinto]], [[Penns Bedžlijs]], [[Saimons Beikers]], [[Mērija Makdonela]], [[Demija Mora]] un [[Stenlijs Tuči]].

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   =
 | text_color         =
 | name               = Ukrainas Augstākā Rada
 | native_name        = ''Верхо́вна Ра́да Украї́ни''
 | native_name_lang   =
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Verkhovna Rada (UK logo, 2023).png
 | coa_res            = 250px
 | coa_alt            =
 | foundation         =
 | house_type         = vienpalātas
 | body               =
 | houses             =
 | leader1_type       = Priekšsēdētājs
 | leader1            = [[Ruslans Stefančuks]]
 | party1             = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 | election1          = {{dat|2021|10|8|Ģ|bez}}
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | party2             =
 | election2          =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party3             =
 | election3          =
 | members            = 450
 | house1             =
 | house2             =
 | structure1         = Verkhovna Rada 2019.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     =
 | structure2         =
 | structure2_res     =
 | structure2_alt     =
 | political_groups1  =
 | political_groups2  =
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = [[2019. gada Ukrainas parlamenta vēlēšanas]]
 | last_election2     =
 | previous_election1 =
 | previous_election2 =
 | session_room       =
 | session_res        =
 | session_alt        =
 | meeting_place      = {{vieta|Ukraina|Kijiva|Augstākās radas ēka}}
 | website            = {{URL|http://rada.gov.ua}}
 | footnotes          =
 | motto              =
}}

sentences: '''Nipmuki''' (pazīstami arī kā ''Nipmet, Neepmuck, Neipnett'' u. c.) ir kopīgs nosaukums [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi]]em, kuri 17. gs. apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štata]] centrālo daļu uz rietumiem no Konektikutas upes.

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America|Ziemeļamerikas indiāņi}}

sentences:
slavinošs 1938. gada propagandas plakāts]]
'''Staļinisms''' ({{val|ru|сталинизм}}) bija [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģijas īstenošana [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] valdīšanas laikā no 1927. līdz 1953. gadam. Staļinisma koncepcijā ietilpa [[vienpartijas sistēma]]s izveidošana PSRS, strauja [[industrializācija]], [[sociālisms|sociālisma]] ieviešana, [[kolhozs|kolhozu]] izveidošana, [[personības kults]], kā arī citu valstu [[komunisms|komunistu]] partiju pakļaušana Padomju Savienības interesēm. Pēc Staļina nāves 1953. gadā Padomju Savienībā sākās, tā sauktais, [[Hruščova atkusnis]] un [[destaļinizācija]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Garlībs Helvigs Merķelis
|          vārds_orig = ''Garlieb Helwig Merkel''
|              attēls = Garlībs Merķelis.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Garlībs Helvigs Merķelis
|             dz_gads = 1769
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīgas apriņķis|Lēdurga|td=Latvija}}
|              m_gads = 1850
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 09
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Katlakalns (Ķekavas pagasts)|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Daniēls Merķelis
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Latvieši, sevišķi Vidzemē, filozofiskā gadsimteņa beigās"; "Vidzemes senatne"; "Vanems Imanta"
|         ietekmējies = [[Johans Gotfrīds Herders]]
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Frankfurtes pie Oderas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Garlībs Helvigs Merķelis''' ({{val|de|Garlieb Helwig Merkel}}; [[1769]]. — [[1850]].) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] rakstnieks un publicists, viens no spilgtākajiem [[Apgaismības laikmets|apgaismības]] ideju pārstāvjiem Baltijā. Viņam ir izcila nozīme [[dzimtbūšana]]s atcelšanā Baltijā.

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences:
{{cita nozīme|upi|basketbolistu|Edgars Rūja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rūja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Ruhja
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Ruhja jõgi
| attēls            = Rūja pie Jeriem 2004-09-25.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rūja pie [[Jeri (Jeru pagasts)|Jeri]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ruhijervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Burtnieks]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=47 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 77
| garums_latvijā    = 72
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,5
| kritums           = 40
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,29
| baseins           = 962,7
| baseins_latvijā   = 792,0
| pietekas          = [[Sapraša]], [[Acupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladislavs Soltāns
|     vārds_orig = ''Władysław Sołtan''
|         attēls = Władysław Sołtan.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Polijas Iekšlietu ministrs (1923—1924)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tvera]], [[Krievijas impērija]]<br>(tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Polija|Varšava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas polis|polis]]
|   nodarbošanās = jurists, politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = [[Vladislavs Hieronīms Soltāns]], Oktāvija Soltāne
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Korsaka
|          bērni = [[Ježijs Soltāns]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladislavs Soltāns''' ({{val-pl|Władysław Eugeniusz Sołtan}}, 1870—1943) bija [[Latvijas poļi|Latvijas poļu]] izcelsmes [[jurists]] un [[politiķis]]. [[Prezma]]s muižas īpašnieks, [[Latgales Zemes padome|Latgales Centrālās zemes padomes]] loceklis (1918). Polijas Iekšlietu ministrs (1923—1924).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Reinzeme-Pfalca
| native_name             = ''Rheinland-Pfalz''
| other_name              =
| settlement_type         = federālā zeme
| image_skyline           = 080110 kroev mosel.JPG
| imagesize               =
| image_caption           = Reinzemes-Pfalcas ainava- [[Mozele]]
| image_flag              = Flag of Rhineland-Palatinate.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Coat of arms of Rhineland-Palatinate.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Mainca]]
| largest_city            =
| official_language       = vācu
| spoken_language         =
| image_map               = Germany Laender Rheinland-Pfalz.png
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Vācija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 19847.39
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3990278
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.rlp.de/}}
| footnotes               =
}}
'''Reinzeme-Pfalca''' ({{val-de|Rheinland-Pfalz}}) ir viena no sešpadsmit [[Vācija]]s [[Vācijas federālās zemes|federālajām zemēm]], atrodas valsts rietumos. Robežojas ar [[Francija|Franciju]], [[Luksemburga|Luksemburgu]], [[Belģija|Beļģiju]], kā arī [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]], [[Hesene]]s, [[Bādene-Virtemberga|Bādenes-Virtembergas]] un [[Zāra (zeme)|Zāras]] federālajām zemēm.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|zemesragu|Mērsrags (rags)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērsrags
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Enter Mersrags.jpg
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Mērsraga pagasts]]
| established_title        =
| established_date         =
| area_total_km2           = 11,9
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3110&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 1532
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =20  | lats =00  | latNS =N
| longd =23  | longm =07  | longs =30  | longEW =E
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 4
| website                  = {{url|www.mersrags.lv}}
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Locustella lanceolata photo.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Locustellidae
 |     dzimta_lv = Sisinātājķauķu dzimta
 |         ģints = Locustella
 |      ģints_lv = Sisinātājķauķi
 |          suga = Locustella lanceolata
 |       suga_lv = Lāsainais ķauķis
 |      binomial = Locustella lanceolata
([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1840)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Lāsainais ķauķis''' jeb '''lāsainais sisinātājķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Locustella lanceolata'') ir maza auguma [[sisinātājķauķu dzimta]]s (''Locustellidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714654/0 IUCN: Locustella lanceolata]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/grassbirds/ World Bird List: Grassbirds, Donacobius, Malagasy warblers, cisticolas, allies, 2018]</ref>

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|kabarē|filmu|Mulenrūža (filma)}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Mulenrūža
| orig_nosaukums   = Moulin rouge
| attēls           = Moulin Rouge 1.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Mulenrūžas simbols Sarkanās dzirnavas
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Francija|Parīze|Klišī bulvāris 82|3s=Klišī bulvāris}}
| arhitekts        = ''Adolphe Willette'', ''Édouard Niermans''
| dibināšanas gads = {{dat|1889|10|6||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = http://www.moulinrouge.fr/
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
no [[Tomass Mors|Mora]]  grāmatas ''Utopia'',1516. gadā]]
'''Utopija''' ir ideālas [[sabiedrība]]s iztēlojums un [[kultūras mantojums]]. Apgalvots, ka pirmais pierakstītais utopiskais piedāvājums bijis [[Platons|Platona]] "Valsts". Termins ir izvērsts [[Socioloģija|socioloģijā]] un ticis lietots [[Marksisms|marksistu]] [[filozofija|filozofijā]] un [[politika|politikā]]. Reizēm utopijas ir vēsturiskas komūnas vai ideālas pasaules, kā arī fiktīvas vietas [[literatūra|literatūrā]] un [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]]. Ikdienā vārdu lieto, runājot par nepiepildāmu sapni vai projektu un par utopistu sauc nepraktisku cilvēku.

sentences: '''Geizers''' ir [[karstais avots]], kam raksturīga neregulāra karstā [[ūdens]] vai [[tvaiks|tvaika]] izšaušanās no [[Zeme]]s dzīlēm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Geizeru uzbūvi pēta [[hidroģeoloģija]]. Geizeri atrodas tikai dažās vietās uz [[pasaule]]s un tie ļoti reti izšauj ūdens strūklu un līdz ar to, tā ir reta [[dabas parādība]]. Galvenokārt visi geizeru lauki atrodas netālu no [[vulkāns|vulkāniski]] aktīvajām teritorijām. Ūdens tiek uzsildīts aptuveni 2 kilometru dziļumā, kur tas saskaras ar karstiem [[ieži]]em. Pasaulē ir aptuveni 1000 geizeru, no kuriem puse atrodas [[Jeloustonas nacionālais parks|Jeloustonas nacionālajā parkā]].<ref>Glennon, J.A., 2007</ref> Geizeru vulkāniskā aktivitāte var mainīties vai arī rimties, jo notiek minerālu [[nogulsnēšanās]], kas geizeru nobloķē, blakus geizeru aktivitātes pastiprināšanās, [[zemestrīce|zemestrīču]] darbība vai arī cilvēku iejaukšanās.<ref>Bryan, T.S. 1995</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es mīlu tevi, Filip Moris
| attēls                   = I Love You Phillip Morris.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Love You Phillip Morris''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Džons Reka]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               =
* [[Endrjū Lazārs]]
* [[Fārs Šariē]]
| scenārija autors         =
* Džons Reka
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Rodrigo Santoro]]
* [[Entonijs Korons]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[EuropaCorp]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[LD Entertainment]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|10|Francija|2010|12|3|ASV|2010|3|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-love-you-phillip-morris-2009|title=I Love You Phillip Morris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iloveyouphillipmorris.htm|title=I Love You Phillip Morris (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es mīlu tevi, Filip Moris"''' ({{val|en|I Love You Phillip Morris}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Reka]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Jūens Makgregors]], [[Rodrigo Santoro]], [[Entonijs Korons]] un [[Leslija Manna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Klaivs Steiplss Lūiss
|         vārds_orig = ''C. S. Lewis''
|             attēls = C.s.lewis3.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1898
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belfāsta}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1963
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 22
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksforda}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Anglis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[fantastika]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Nārnijas hronika|Nārnijas hronika]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Klaivs Steiplss Lūiss''' ({{val|en|Clive Staples Lewis}}; dzimis {{dat|1898|11|29}}, miris {{dat|1963|11|22}}) bija britu rakstnieks, akadēmiķis, literatūrkritiķis un teologs.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 68
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 30
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Er
|             atommasa = 167,259
|   valences elektroni = [Xe]4f126s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Erbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,24
|              blīvums = 9066
|  kušanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
| viršanas temperatūra = 3141 K (2868 °C)
}}
'''Erbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Er''' un atomskaitli 68. Tas ir mīksts, plastisks [[metāls]]. Tāpat kā pārējos [[lantanīdi|lantanīdus]], to iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetālu rūdām]]. [[Erbija oksīds|Erbija oksīdu]] lieto par rozā krāsu [[stikls|stikla]] un [[keramika]]s glazūru krāsošanai. Erbiju lieto arī [[sakausējums|sakausējumiem]] ar [[vanādijs|vanādiju]] un erbija savienojumus lieto [[optiskais pastiprinātājs|optiskajiem pastiprinātājiem]]. Savienojumos erbijam parasti ir oksidēšanas pakāpe +3.

sentences: '''Vaļasprieks''' jeb '''hobijs''' ({{val|en|hobby}}) ir atsevišķa [[cilvēks|cilvēka]] brīvā laika pavadīšanas veids. Vārds ''hobby'' [[angļu valoda|angļu valodā]] apzīmē arī [[bezdelīgu piekūns|bezdelīgu piekūnu]]. No brīvā laika pavadīšanas ar piekūniem [[Viduslaiki|viduslaikos]] arī ir cēlusies šī vārda mūsdienu nozīme.{{fact}}

sentences: '''Alsjena Sintija ''"''Sindija''"'' Kiro''' ({{val|en|Alcyion Cynthia "Cindy" Kiro}}; dzimusi {{dat|1958|7|2}}, [[Nortlenda (reģions)|Nortlendā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir Jaunzēlandes valsts un sabiedriskais darbinieks, Jaunzēlandes ģenerālgubernatore no 2021. gada 21. oktobra.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Denali
| Nosaukums2       = ''Denali''
| Photo            = Denali Mt McKinley.jpg
| Augstums         = 6194
| karte            = Aļaska
| latd= 63 |latm= 04 |lats= 10 |latNS= N
| longd= 151|longm= 00 |longs= 27 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda      = [[Aļaskas grēda]]
}}
'''Denali''' (no 1917. līdz 2015. gadam zināms kā '''Makinlija kalns''' ({{val|en|Mount McKinley}})), ir augstākais [[kalns]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Denali  virsotne atrodas 6194 [[metrs|metrus]] virs jūras līmeņa. Izvietojies [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Aļaska]]s štatā, [[Aļaskas grēda]]s vidusdaļā, Denali nacionālajā parkā.

sentences:
{{navbox
|name = Fudzjaņa
|title = [[Fudzjaņa]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjuaņdžou]]
* [[Džandžou]]
* '''[[Fudžou]]'''
* [[Lunjaņa]]
* [[Naņpina]]
* [[Ninde]]
* [[Putiaņa]]
* [[Saņmina]]
* [[Sjameņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Fudzjaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences: '''Eksonīms''' (no {{val|el|ἔξω}} — 'ārpus' un ''ὄνυμα'' — 'vārds') ir [[vietvārds]], kuru nosauktajā vietā nelieto vietējie iedzīvotāji ne oficiālajā, ne kādā vietējā valodā. Ar šo terminu apzīmē arī tautu nosaukumus ([[etnonīms|etnonīmus]]), [[Valoda|valodu]] nosaukumus, kā arī personvārdus, ko pašidentificēšanai nelieto tauta, valoda, vai cilvēki, uz ko šie nosaukumi attiecas. Nosaukumu, ko lieto vietējie iedzīvotāji, attiecinot uz sevi, vai vietu, sauc par '''endonīmu''' (no {{val|el|ἔνδον}} — 'iekšējs' un ''ὄνυμα'' — 'vārds'), '''autonīmu''' vai '''pašnosaukumu'''. Piemēram, ''Deutschland'' ir [[vācu valoda]]s endonīms [[Vācija]]i, ''Vācija'' ir [[latviešu valoda|latviskais]] eksonīms šai pašai vietai, ''Duitsland'' ir [[nīderlandiešu valoda|holandiešu]] eksonīms, ''Germany'' ir [[angļu valoda|angliskais]] eksonīms, ''Allemagne'' ir [[franču valoda|franciskais]] eksonīms, ''Njemačka'' ir [[horvātu valoda|horvātiskais]] eksonīms.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Natunas jūra
|attēls=
|attēls_paraksts = Natunas jūras ainava
| vietaskarte  = Indonēzija
| alt_karte = Indonesia relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
|latd=1 |latm= |lats= |latNS=N |longd=107 |longm= |longs= |longEW=E
|okeāns = Klusais okeāns
|platība=
|garums= 750
|platums= 530
|Max_dziļums=
|valstis={{IDN}}<br />{{MYS}}
|pilsētas=
}}
'''Natunas jūra''' ({{val|id|Laut Natuna}}) ir [[malas jūra]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]],<ref>[http://geoseismic-seasia.blogspot.com/2008/11/luconia-basin.html Natuna Sea and Sarawak Basin]</ref> [[IHO|Starptautiskās Hidrogrāfijas organizācijas]] dokumentos tiek pieskaitīta [[Dienvidķīnas jūra]]i. Izvietojusies starp [[Malakas pussala|Malakas pussalu]] un [[Sumatra]]s salu rietumos, [[Kalimantāna|Kalimantānu]] austrumos un [[Anambasas salas|Anambasas]] un [[natunas salas|Natunas]] salām ziemeļos. Rietumos [[Malakas šaurums]] to savieno ar [[Andamanu jūra|Andamanu jūru]], bet [[Karimatas šaurums]] dienvidos — ar [[javas jūra|Javas jūru]]. Natunas jūras ziemeļdaļā ievērojami [[nafta]]s un [[gāze]]s krājumi. Jūrā daudz salu un koraļļu rifu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Arkādijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Αρκαδίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vlacherna Arcadia2.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Arkādijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Arkadias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4419
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 86685
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tripole (Grieķija)|Tripole]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences: Par '''psihedēlisko pieredzi''' modernajā [[psihofarmakoloģija]]s zinātnē un dažādos filozofiskos, psiholoģiskos, neiroloģiskos un reliģiskos diskursos dēvē [[mainīgie apziņas stāvokļi|apziņas stāvokli]], ko izraisa daudzi [[halucinogēni]] un [[empatogēni]], ir īpaši [[psihedēliskie halucinogēni|psihedēliskās vielas]].

sentences:
{{citas nozīmes|norvēģu zinātnieku|Sverdrups (nozīmju atdalīšana)|Sverdrups}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Haralls Ulriks Sverdrups
|     vārds_orig = Harald Ulrik Sverdrup
|         attēls = Hsverdrup.gif
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Songndāle]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
}}
'''Haralls Ulriks Sverdrups''' ({{val|no|Harald Ulrik Sverdrup}}; dzimis {{dat|1888|11|15}} [[Songndāle|Songndālē]], miris {{dat|1957|8|21}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija|norvēģu]] [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], [[meteoroloģija|meteorologs]] un [[polārpētnieks]]. Pēc universitātes absolvēšanas 1914. gadā strādājis [[Leipciga]]s ģeofizikas institūtā un par meteorologu [[Bergena|Bergenā]]. No 1918. līdz 1925. gadam vadījis zinātniski pētnieciskās programmas [[Roalds Amundsens|Roalda Amundsena]] ekspedīcijās ar kuģi ''Maud''. Kopš 1926. gada [[ģeofizika]]s profesors Bergenas universitātē. 1931. gadā kopā ar [[Džordžas Vilkinss|Džordžu Vilkinsu]] piedalījās neveiksmīgajā [[Arktika|arktiskajā]] ekspedīcijā ar zemūdeni ''Nautilus''. No 1936. līdz 1948. gada vadījis Skripsa Okeanogrāfijas institūtu [[Kalifornija|Kalifornijā]]. No 1948. gada līdz mūža beigām vadīja [[Norvēģijas Polārais institūts|Norvēģijas polāro institūtu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |title=Norsk polarhistorie. Harald Ulrik Sverdrup |access-date={{dat|2011|08|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120403225400/http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |archivedate={{dat|2012|04|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noziegumi un likumpārkāpumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1296926209/weekend/|title=Crimes and Misdemeanors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|13}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| operators = [[Svens Nīkvists]]
| oriģinālnos = ''Crimes and Misdemeanors''
| mūzika = [[Francis Šūberts]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Mārtins Landau]]
* [[Mija Ferova]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Džerijs Orbahs]]
* [[Alans Alda]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Džoanna Glīsone]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Crimes and misdemeanors2.jpg
| imdb =
}}'''"Noziegumi un likumpārkāpumi"''' ({{Val|en|Crimes and Misdemeanors}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Mārtins Landau]], [[Mija Ferova]], [[Andželika Hjūstone]], [[Džerijs Orbahs]], [[Alans Alda]], [[Sems Voterstons]] un [[Džoanna Glīsone]].

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Niger|Vietas Nigērā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
(angļu valodā)]]
'''Menstruācija''' ({{val-la|menstruus}} — ‘ikmēneša’)<ref name="PME"/> jeb '''mēnešreize''' ir dabiska, periodiska [[dzemde]]s [[gļotāda]]s funkcionālā slāņa ([[endometrijs|endometrija]]) atdalīšanās un izvade no dzemdes kopā ar [[asinis|asinīm]]. Ar menstruāciju sākas [[menstruālais cikls]]. [[Sieviete|Sievietēm]] menstruālais cikls ilgst vidēji 28 [[diena]]s. Asiņošana var ilgt 2 līdz 8 dienas. Menstruācijas pirmo reizi ir [[pubertāte]]s vecumā (12—14 gadu vecumā)<ref name="PME"/>, kad tiek sasniegts [[dzimumgatavība]]s posms, un beidzas, kad iestājas [[menopauze]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Īgans''' var būt:

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #C7B67F
| bg_color = #572B82
| nos = ''Ankaraspor''
| logo = Ankaraspor logo.png
| pilns = ''Ankaraspor''
| iesauka = ''Osmanlılar'' (Osmaņi)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Ankara}}
| dib = 1978
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 21
| stad = ''[[Osmanlı Stadyumu]]''
| ietilp = 20 071
| prez = {{flaga|Turcija}} Mehmets Katipoglu
| tren = {{flaga|Turcija}} Ali Ginešs
| līga = Turcijas Pirmā līga
| sez = 2019.—2020.
| poz = 16. vieta
| pattern_la1 =
| pattern_b1 = _bluestripes
| pattern_ra1 =
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 =
| leftarm1 = 0000FF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = 0000ee
| shorts1 = 0000ee
| socks1 = 0000ee
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = 000000
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2 = 000000
| body2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = 000000
| pattern_la3 = _bochum1819a
| pattern_b3 = _bluehoops
| pattern_ra3 =
| pattern_sh3 =
| pattern_so3 =
| leftarm3 = 0000FF
| body3 = FFFFFF
| rightarm3 = FFFFFF
| shorts3 = FFFFFF
| socks3 = 0000ee
}}

sentences: {{Commonscat|Moorlands, bogs and swamps}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Interdentāli līdzskaņi''' tiek izrunāti novietojot [[mēle]]s lokano galu pret augšējiem [[Zobi|priekšzobiem]]. [[Dentāls līdzskanis|Dentālie līdzskaņi]], turpretī, tiek izrunāti mēles galu novietojiet ''starp'' augšējiem un apakšējiem priekšzobiem. Tādējādi interdentālos līdzskaņus var artikulēt gan ar augšējiem, gan apakšējiem priekšzobiem, bet dentālie tiek artikulēti ar mēles lokano daļu pret augšējo priekšzobu ''aizmuguri''.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Palangas luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Palanga_church_x.jpg
| image_size            =
| caption               = Palangas luterāņu baznīca
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Palangas luterāņu baznīca
| position              = left
| latd                  = 55.918351
| longd                 = 21.081265
| location              = {{vieta|Lietuva|Klaipēdas apriņķis|Palanga}}
| religious_affiliation = [[Lietuvas evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Gints Likša]] (''Gintas Likša'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 2012. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 25 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Palangas luterāņu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12668000"
}
</mapframe>
'''Palangas evaņģēliski luteriskā baznīca''' ({{val|lt|Palangos evangelikų liuteronų bažnyčia}}) ir 2012. gadā uzcelts [[Lietuvas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s ziemeļrietumos, [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Palanga]]s pilsētā.

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jeruzaleme
 | official_name            = {{ara|יְרוּשָׁלַיִם}}
{{ara|القدس}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = HaArbaa IMG 0541.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jerusalem.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Emblem_of_Jerusalem.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Izraēla#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ISR}}
{{PSE}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Jeruzaleme (apgabals)|Jeruzaleme]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 125.156
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 652
 | population_as_of         = 2013. gada
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 890428
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1029300
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[IDT]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 46 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 12 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 754
 | website                  = {{URL|http://www.jerusalem.muni.il}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Delta funkciju''' (<math>\delta \ </math> funkciju) [[fizika|fizikā]] izmanto, lai raksturotu [[diskrēts|diskrētu]] [[punktveida lādiņš|punktveida lādiņu]] izvietojumu [[telpa|telpā]]. Šo [[funkcija|funkciju]] teorētiskajā fizikā pirmais sāka izmantot ievērojamais [[Anglija|angļu]] fiziķis [[Pols Adriens Moriss Diraks]], viens no [[kvantu mehānika]]s pamatlicējiem. Tādēļ delta funkciju dažreiz sauc arī par ''Diraka delta funkciju''. Tā pieder pie vispārinātajām [[funkcija|funkcijām]]; tā nav nepārtraukta un diferencējama šo jēdzienu parastajā nozīmē. Tā ir ērta, ja, piemēram, jāaprēķina [[materiāls punkts|materiālo punktu]] sistēmu raksturojošie [[integrāls lielums|integrālie lielumi]] (pilnais [[lādiņš]], [[elektriskā lauka intensitāte]] utt.).

sentences:
{{Slikti iztulkots}}{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Apple M1'' čips
| native_name      =
| logo             = Mac Mini M1 chip.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Max. CPU clock rate 3.2 GHz
| traded_as        =
| architecture     = AArch64; ARMv8-A
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ''Desktop'' (''Mac Mini''), ''Notebook'' (''MacBook family'')
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.apple.com/mac/m1/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Apple M1''''' ir pirmā [[ARM]] balstītā sistēma, kas veidota uz [[Vienkristālshēma|vienkristālshēmas procesora]] (SoC), kuru kompānija ''Apple Inc'' izstrādāja kā [[Centrālais procesors|centrālo procesoru]] (CPU) savai ''[[Macintosh]]'' datoru līnijai.<ref name="The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU">{{tīmekļa atsauce |title=The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU |url=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php |website=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php}}</ref> Tas ir izvietots operētājsistēmās ''MacBook Air'' (M1, 2020), ''Mac mini'' (M1, 2020) un ''MacBook Pro'' (13 collu, M1, 2020). Tā ir pirmā personālā datora mikroshēma, kas izveidota, izmantojot 5 nm procesu. Apple M1 čips vienā 5 nm izstrādātā mikroshēmā ar 16 miljardu tranzistoru palīdzību apvieno visu svarīgo — centrālo procesoru, videokarti, operatīvo atmiņu, kešatmiņu un ''Neural Engine'' mākslīgā intelekta bloku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences: '''Zagrebas funikulers''' ({{val|hr|Zagrebačka uspinjača}}) ir [[funikulers]] [[Zagreba|Zagrebā]], [[Horvātija|Horvātijā]]. To apkalpo uzņēmums [[Zagrebački električni tramvaj|ZET]] un tas savieno divas pilsētas apkaimes.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Vaiņode (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vaiņode
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vaiņode, Brīvības iela.jpg
| image_caption            = Brīvības iela
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Vaiņodes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1253
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = 1954
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = 1990
| area_total_km2           = 8.5
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3205 |title=Informācija par objektu: Vaiņode |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 1759
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 51 | longs = 19 | longEW = E
| elevation_m              = 147
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3435
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Bīgla šaurums
| attēls       = 00 4598 Beagle Canal - Tierra del Fuego (Chile).jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{ARG}}
{{CHL}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Atlantijas okeāns]]
| savieno1     = [[Klusais okeāns]]
| atdala       = [[Ugunszemes Lielā sala]]
| atdala1      = [[Oste (sala)|Oste]], [[Navarino]], [[Gordona sala]]
| karte        =
| vietaskarte  = Čīle
 |relief = jā
| alt =
| paraksta_izvietojums =
| plat_d=54| plat_m=52| plat_s=32 | plat_NS=S
| gar_d=68| gar_m=08| gar_s=11 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 240
| platums      = 4.8
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Ušvaja]], [[Puertoviljamsa]]
}}
'''Bīgla šaurums''' ({{val|es|Canal Beagle}}) vai '''Onašaha''' ({{val|yag|Onašaga}})<ref>[https://www.jstor.org/stable/44791391 The Last Yagan: Reminiscences of Cristina Calderón from Tierra del Fuego]</ref> ir kuģojams [[jūras šaurums]] [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s dienvidos, kas atdala [[Ugunszemes Lielā sala|Ugunszemes Lielo salu]] ziemeļos no mazākajām arhipelāga salām ([[Oste (sala)|Oste]], [[Navarino]], [[Gordona sala]], [[Londonderi (sala)|Londonderi]] u.c.) dienvidos un savieno [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] austrumos ar [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] rietumos.<ref>{{PZT|110}}</ref> Līdztekus [[Magelāna šaurums|Magelāna šaurumam]] ziemeļos un [[Dreika šaurums|Dreika šaurumam]] dienvidos Bīgla šaurums ir trešais pieejamais jūrasceļš, apliecot Dienvidameriku.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Oskara II Zeme
|attēls              = Oscar II Land Lexfjellet Protektorfjellet IMG 2541.jpg
|attēla paraksts     = Leksfjellets Oskara II Zemes dienvidos
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Oskara II Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Oscar II Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=40|lats= |latNS=N
|longd=13|longm=30|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 100
|platums             = 49
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Hofgorda kalns]]
|augstums            = 1125
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Nīolesunna]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 35-130
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 35-150
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Oskara II Zeme''' ({{val|no|Oscar II Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s rietumu daļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/24c13722-7887-5363-be7e-a401b54dd539 NPDC. Oscar II Land]{{Novecojusi saite}}</ref> Tās dienvidu krastu apskalo [[Īsfjords]] un tā atzars [[Nūrfjords]], rietumu — [[Forlannsunnets]], bet ziemeļu — [[Kongsfjords]]. Ziemeļos Oskara II Zeme robežojas ar [[Hokona VII Zeme|Hokona VII Zemi]], bet austrumos — ar [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]]. Nosaukta par godu [[Zviedrija]] un [[Norvēģija]]s karalim [[Oskars II|Oskaram II]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
, [[šķaudīšana]] un pilošs deguns vai izteikta puņķu veidošanās.]]
'''Iesnas''' jeb '''rinīts''' ({{val-la|Rhinitis}}) ir [[Deguna dobums|deguna dobuma]] gļotādas [[iekaisums]]. Biežākie iesnu simptomi ir aizlikts deguns, šķaudīšana un pilošs deguns vai izteikta puņķu veidošanās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mayoclinic.org/diseases-conditions/nonallergic-rhinitis/symptoms-causes/syc-20351229|title=Nonallergic rhinitis - Symptoms and causes|website=Mayo Clinic|access-date=2023-01-25|language=en}}</ref> Atkarībā no iesnu cēloņa un [[Simptoms|simptomiem]], iesnas var būt akūtas un hroniskas, alerģiskas, vazomotoriskās jeb neirogēnās iesnas<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.veselapasaule.lv/lv/enciklopedija/simptoms/iesnas|title=Iesnas|website=www.veselapasaule.lv|access-date=2023-01-25|language=lv|archive-date=2023-01-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20230125213625/https://www.veselapasaule.lv/lv/enciklopedija/simptoms/iesnas}}</ref> un ozēnu (smakojošās iesnas).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = White Rhinoceros1.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradži
 |         ģints = Ceratotherium
 |      ģints_lv = Baltie degunradži
 |      ģints_r=Baltais degunradzis
 |          suga = Ceratotherium simum
 |       suga_lv = Baltais degunradzis
 |      binomial = Ceratotherium simum ([[Burchell]], 1817)
 |     izplatība =
Degunradžu apdzīvotās teritorijas  mūsdienās.
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Neiroloģija]]
[[Kategorija:Smadzenes]]

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Dienvidamerikā|Surinama]]
[[Kategorija:Surinama]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Rīgas Svētā Alberta baznīca
| image = Alberta baznica.jpg
| image_size =
| caption =
| map_type = Rīga
| map_size = 250
| position = right
| latd = 56
| latm = 55
| lats = 49.57
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 4
| longs = 7.11
| longEW = E
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Liepājas iela 38|3s=Liepājas iela (Rīga)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year = 1903
| status = [[Rīgas arhidiecēze]]
| architect = J. Kohs
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = [[prāvests]] Jānis Savickis
| website = {{URL|http://www.albertadraudze.lv}}
| architecture_style = [[baroks]]
| facade_direction = Ziemeļrietumi
| groundbreaking = 1901
| year_completed = 1919
| length = 24 m
| width = 50 m
| width_nave =
| height_max =
| materials = mūra
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv.Alberta katoļu baznīca
|      numurs = 8096
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins
|         attēls = Otto Adolf Weisman von Weißenstein.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Ģenerālis Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Vecķeipenes muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1773
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Osmaņu impērija|Kajnardža|td=Bulgārija}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[Ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1756 — 1773
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
|       struktūra = [[Krievijas impērijas armija]]
|         vienība =
|       komandēja = 13. Belozerskas kājnieku pulks
|          kaujas = [[Septiņgadu karš]]
**[[Grosjēgersdorfas kauja]]
[[Krievu—turku karš (1768—1774)]]

|       izglītība =
|     apbalvojumi = Sv.Jura ordenis
Sv.Aleksandra Ņevska ordenis
|      cits_darbs =
}}
}}
{{infokaste+}}
'''Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins''' ({{val-de|Otto Adolf Weißmann von Weissenstein}}, 1726—1773) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas impērija]]s [[ģenerālmajors]] (1770). [[Veismaņu muiža]]s (''Weißenstein'', no 1770)<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/veismanu_muiza/ vietas.lv]</ref> un [[Dzērbenes muiža]]s (no 1771) īpašnieks.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ezernieku baznīca 2000-07-22.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Bukmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
| map_label = Bukmuižas baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 10  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 39  | longs = 28  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Ezernieku pagasts]], [[Ezernieki]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1830]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andris Sprukts
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/bukmuiza.html www.catholic.lv/dagda/bukmuiza]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1830]]
| length                = 24m
| width                 = 12m
| width_nave            =
| height_max            = 10m
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bukmuižas katoļu baznīca ar žogu
|      numurs = 6315
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub471 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Ezernieku pagasts]] [[Ezernieki|Ezernieku]] [[ciems|ciemā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Gričupes seņūnija
| native_name = ''Gričiupio seniūnija''
| image_skyline = Triju_mergeliu_tiltas_2006-06-06.jpg
| imagesize =
| image_caption = Trīs Jaunavu gājēju tilts pār Nemunu
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Gričiupis.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 3.81
| population_total = 26735
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{Citas nozīmes|mūziķi|Mārtins|Mārtins}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kriss Mārtins
|Vārds_orig    =''Chris Martin''
|Attēls        = ChrisMartinManch030623 (cropped).jpg
|Att_izm       = 200px
|Apraksts      = Kriss Mārtins 2023. gadā.
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Kristofers Entonijs Džons Mārtins
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|2}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Lielbritānija}} [[Eksetera]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[mandolīns]], [[klarnete]], [[mutes harmonikas]]
|Darbojies_arī = [[Coldplay]]
|Gadi          = 1997—pašlaik
|Dzimums       = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kamigina
| official_name = ''Camiguin''
| image_skyline = GUINSILIBAN PORT.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ginsilibanas piestātne [[Kamigina]]s salas dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Camiguin in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 241.44
| population_total = 92808
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 9 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 43 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Mambahao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''5 municipalitātes'''
| p2 = [[Ginsilibana]]
| p3 = [[Katarmana (Kamigina)|Katarmana]]
| p4 = [[Mahinoga]]
| p5 = [[Mambahao]]
| p6 = [[Sagaja]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = kamigiņoni
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAM
| website                  = {{URL|http://www.camiguin.gov.ph/}}
}}
'''Kamigina''' ({{val|fil|Lalawigan ng Camiguin}}, {{val|en|Province of Camiguin}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Camiguin}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 5 municipalitātēs un sīkāk 58 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Mambahao]] [[Kamigina]]s salas ziemeļos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Kropotkins
|     vārds_orig = ''Николай Дмитриевич Кропоткин''
|         attēls = Prince Nikolay D. Kropotkin.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dmitrijs Kropotkins]], Olga Borha
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mazais ganiņš un viņa brīnišķais ceļojums''' ir latviešu grafiķa un bērnu grāmatu autora [[Alberts Kronenbergs|Alberta Kronenberga]] grāmata, kas izdota 1931. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Baloži (pilsēta)}}

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Eiropas putni]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Putni]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''TikTok''
| logo                   = Tiktok logo text.svg
| logo_size              = 200px
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              =
| released               = 2016. gada septembrī
| latest release version = {{vikidati|properties|linked|P348}}
| latest release date    = {{vikidati|qualifier|normal+|single|Q48938223|P348|P577}}. gads
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| operating system       =
| platform               =
| language               = dažādi, galvenokārt angļu valoda
| status                 =
| genre                  =
| license                =
| website                = {{URL|https://www.tiktok.com}}
}}

sentences: '''Mulāža''' (no {{val|fr|moulage}} — ''moule'' — ‘veidot’) ir kāda objekta precīzs atveidojums ģipsī, vaskā, papjēmašē, plastmasās u.c. [[Tēlniecība|Tēlniecībā]] par mulāžu reizēm sauc arī precīzu pēcnāves masku vai rokas, piemēram, slavena mūziķa rokas atveidojumu, arī klasikas darbu sērijveida atkārtojumus.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija, 7. sēj. Rīgā, 1986</ref> [[Medicīna|Medicīnā]] mulāžas plaši izmanto [[anatomija]]s studijās, dažādu slimību un [[Patoloģija|patoloģiju]] atveidošanai, glābēju un medicīnas darbinieku apmācīšanai. Mulāžas izmanto par uzskates līdzekļiem, kā arī situācijās, kad oriģinālu izmantot nav lietderīgi.<ref>[https://www.db.lv/zinas/latvija-plano-uzstadit-fotoradaru-mulazas-un-papildu-radarus-tos-pec-vajadzibas-rotejot-483683 Latvijā plāno uzstādīt fotoradaru mulāžas un papildu radarus, tos pēc vajadzības rotējot]</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Kereki
|skaits=4 (2010)
|vieta={{RUS}}, [[Čukotkas autonomais apvidus]]
|valoda=[[čukču valoda]], [[krievu valoda]]
[[kereku valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]], [[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[čukči]], [[korjaki]]
}}
'''Kereki''' (pašnosaukums: ''аӈӄалҕакку'' — ‘piejūras ļaudis’ vai ''каракыкку'' no {{val|ckt|кэрэкит}}) ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]]. Etnoss faktiski izzudis, 2010. gada tautskaitē par kerekiem sevi atzina 4 cilvēki. Tradicionālā nodarbošanās ir jūras dzīvnieku un kažokzvēru medības, zveja, briežkopība.<ref>[https://raipon.info/narody/kereki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Кереки]</ref>

sentences: '''Rožu kvarcs''' ({{val|en|rose quartz}}) — maigs sārts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Rožu kvarca krāsa var būt no bāli sārtas līdz sarkanīgi rozā. Visbiežāk rožu kvarcu atrod masīvā veidā — no ļoti sīkiem [[kristāls|kristāliņiem]] sastāvošu — tāpēc tas ir daļēji caurspīdīgs. Visbiežāk atrod [[pegmatīts|pegmatītos]].

sentences:
[[Kategorija:Vadībzinība]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas|Pārvaldība]]
[[Kategorija:Informācijas pārvaldība|Tehnoloģiju]]

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences: '''Cilvēkresursu pārvaldība''' ({{val|en|human resource management}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=human%20resource%20management |title= Akadēmiskā terminu datubāze — human resource management |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ietver personāla politikas un sistēmas izstrādi un īstenošanu.

sentences: '''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
[[Kategorija:Zīmoli pēc produkcijas veida]]
[[Kategorija:Zīmoli]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Lokerngzpj.Par.2b3ba23d.Image.298.272.jpg
|  att_nosaukums = [[Nelsona antilopvāvere]] (''Ammospermophilus nelsoni'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Ammospermophilus
|       ģints_lv = Antilopvāveres
|       binomial = Ammospermophilus [[Clinton Hart Merriam|Merriam]], [[1892]]
|    kategorijas = nē
}}
'''Antilopvāveres''', '''antilopvāveru ģints''' (''Ammospermophilus'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas apvieno 5 [[grauzēji|grauzēju]] sugas.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore</ref>
Antilopvāveres sastopamas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika]]s ziemeļos. Tās apdzīvo [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomu]].

sentences: '''12. novembris''' ir gada 316. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (317. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 49 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Ostupe
|attēls=
|paraksts=
|garums=29,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=uz rietumiem no [[Muņi|Muņu]] ciema
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Lonaste (upe)|Lonaste]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=03 | iet_gar_s=02 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Bumerangs''' ir medību un kaujas metamais [[ierocis]], bet tas tiek izmantots arī sportā un izklaidei. Bumerangs ir veidots tā, lai metot to gaisā tas atgrieztos atpakaļ pie metēja. Bijis izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]], [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], [[Indija]]s dienvidos, [[Āzija]]s dienvidaustrumos, [[Meksika|Meksikā]] un [[Eiropa|Eiropā]]. Bumerangs parasti ir darināts no līka koka, kas ir izveidots [[sirpis|sirpja]] formā. Bumerangs joprojām tiek bieži izmantots Austrālijas aborigēnu vidū un tas tiek uzskatīts par vienu no Austrālijas simboliem.

sentences: {{Citas nozīmes|transportbūvi|tilts (nozīmju atdalīšana)|tilts}}

sentences: '''Eliots''' (''Elliott'' vai ''Eliot'') var būt:

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Baltais tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Baltasis tiltas''
|attēls               = Baltasis tiltas1 2006-08-08.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                =
| plat_d = 54 | plat_m  = 41 | plat_s = 35 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 16 | gar_s  = 23 | gar_EW  = E
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      = {{flaga|Lietuva}}[[Viļņa]]
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Aļģimants Nasvītis]]
|tilta tips           = siju
|materiāli            = [[tērauds]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 240[[metri|m]]
|platums              = 6[[metri|m]]
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = 1996
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Baltais tilts''' ({{val|lt|Baltasis tiltas}}) ir gājēju [[tilts]] pār [[Nere]]s upi, kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētā [[Viļņa|Viļņā]]. Savieno [[Naujamestis seņūnija|Naujamestes]] un [[Šeškines seņūnija|Šeškines seņūnijas]].

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences: '''Fans''' ({{val|en|fan}}), dažreiz saukts arī par '''līdzjutēju''', '''atbalstītāju''', '''entuziastu''' vai '''pielūdzēju''', ir persona, kas aizrautīgi nododas kaut kam, piemēram, [[mūzikas grupa]]i, sporta komandai vai aktierim.<ref name="Tezaurs">[http://www.tezaurs.lv Tezaurs].</ref> Pašā pamatā vārds „fans” ir radies no [[angļu valoda]]s vārda ''fanaticism'' un ir sastopams vismaz trīssimt gadu, tomēr plašāk tas tika izmantots vēlajos 90. gados, kad [[žurnālists|žurnālisti]] ieviesa terminu ''sporta entuziasti''.<ref name=Jenkins,2006>[http://www.amazon.com/Fans-Bloggers-Gamers-Consumers-Digital/dp/0814742858 Jenkins, H. (2006) Fans, Bloggers ang Gamers: Exploring participatory Culture. New York and London: New york University Press, pp. 12—117].</ref> Fanu darbība izpaužas visdažādākajos veidos un savu entuziasmu tie var izrādīt, ne tikai aizrautīgi sekojot savam favorītam, bet arī radot fanu mākslu — ievietojot video, veidojot [[mājas lapa]]s un piesaistot citus fanus, ar kuriem dalīties savās izjūtās.<ref name=Costello,2007>[http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract Costello, V., Moove, B., (2007) Cultural Outlaws : An Examination of Audience Activity and Online Television Fandom. Television & New Media, SAGE publication, pp 124-141] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121102055320/http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract |date={{dat|2012|11|02||bez}} }}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Völkerball
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD
| Vāks                  = Rammstein_-_Völkerball.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{EU}},
[[17. novembris]], [[2006. gads|2006]].
{{CAN}},
[[19. decembris]] [[2006. gads|2006]].
{{USA}}, [[18. septembris]] [[2007. gads|2007]].
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 104:59 (2CD)
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Emanuels Fialiks
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
| Šis albums            =
'''Völkerball'''
([[2006. gads|2006]])
| Nākamais albums       =
''[[Videos 1995—2012]]''
([[2012]])
}}

sentences: '''Ļaunprogrammatūra''' ({{val|en|malicious software}}), dažkārt arī saukta par '''kaitīgu programmatūru''' vai '''ļaunatūru''' (''malware''), ir [[programmatūra]], ko izmanto [[dators|datora]] darbības traucēšanai, slepenas informācijas ievākšanai, piekļūšanai privātām [[datorsistēma|datorsistēmām]] un datorsistēmu bojāšanai bez tās lietotāju piekrišanas. Ļaunprogrammatūra var būt [[izpildāmais kods|izpildāmā koda]], [[skripts|skripta]], aktīvā satura vai citas programmatūras vediā.

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Nueva España''
|nosaukums_latv_val  = Jaunspānija
|sugasvārds          = Jaunspānijas
|
|kontinents          = Amerika
|reģions             = Ziemeļamerika
|valsts              =
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Spānijas Impērija]]s vicekaraliste
|statusa_teksts      =
|impērija            = [[Spānijas Impērija]]
|valdības_veids      = [[Vicekaraliste]]
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1521
|gads_beigas         = 1821
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = <!--- Default: "Disestablished" --->
|date_end            = <!--- Optional: Date of disestablishment --->
|
|event1              = Kļuva par vicerojalitāti
|date_event1         = 1535
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Acteku impērija
|flag_p1             = Aztec Triple Alliance.png
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Pirmā Meksikas Impērija
|flag_s1             = Bandera del Primer Imperio Mexicano.svg
|image_s1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of Cross of Burgundy.svg

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Brasls''' ir sekla vieta [[upe|upē]], kuru izmanto upes šķērsošanai ar kājām vai transportlīdzekļiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 93
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 22
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Np
|             atommasa = [237]
|   valences elektroni = [Rn]5f46d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ar [[niķelis|niķeli]] pārklāta neptūnija sfēra un neptūnija savienojumu krāsa dažādās oksidēšanas pakāpēs
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, '''+5''', +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 20 450
|  kušanas temperatūra = 912 K (639 °C)
| viršanas temperatūra = 4447 K (4174 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =Francisks no Moliano
|     vārds_orig =''Franciscus de Moliano''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Romas pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   nodarbošanās =Pāvesta sūtnis un inkvizitors
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lūsis|Lūsis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lūsis
| abbreviation = Lyn
| name_latin = Lynx
| RA = 8
| dec = +45
| areatotal = 545
| arearank = 28. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Lyn''
| starmagnitude = 3,14
| neareststarname = ''HD 55575''
| stardistance = 55
| numbermessierobjects = 9
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6 °C
|viršanas temperatūra=31,4 °C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

sentences:
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|ciemu Babītes pagastā|Spilve (Babītes pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Spilve
|attels             =
|paraksts           = Spilves pļava, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Beķermuiža]]
[[Guberņciems]]
[[Lielā Muiža]]
[[Podrags]]
[[Rātsupe]]

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Aleksandrs fon Mēdems''' (''von Medem'', 1770.30.III Rumbas muižā—1842.13.XII) bija [[Kurzeme]]s muižnieks un sabiedriskais darbinieks, Kurzemes galma kambarkungs un landhofmeistars (1818-1821).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Saimons Birčs
| attēls                   = Simon Birch.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Simon Birch''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Stīvens Džonsons]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = Marks Stīvens Džonsons<br />(pēc [[Džons Ērvings|Džona Ērvinga]] romāna "[[Lūgšana par Ouenu Mīniju]]" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Džozefs Mazelo]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Īans Maikls Smits]]
* [[Ešlija Džada]]
| mūzika                   = [[Marks Šeimans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Hollywood Pictures]]''
* ''[[Caravan Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/simon-birch-1998|title=Simon Birch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2018|archive-date={{dat|2020|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200815023607/https://www.bbfc.co.uk/releases/simon-birch-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=simonbirch.htm|title=Simon Birch (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Saimons Birčs"''' ({{val|en|Simon Birch}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Stīvens Džonsons]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džozefs Mazelo]], [[Olivers Plets]], [[Deivids Stratērns]], [[Īans Maikls Smits]] un [[Ešlija Džada]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Durbe]]
{{catmore|Durbe}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
| vietējais_nosaukums    = ''Francia''
| nosaukums_latv_val     = Franku Karaliste
| common_name            = Kingdom of the Franks
| kontinents             = Eirāzija
| reģions                = Rietumeiropa
| valsts                 = {{BEL}}
{{FRA}}
{{DEU}}
| laikmets               = [[viduslaiki]]
| statuss                = impērija
| valdības_veids         = monarhija

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences: '''Kalts''' ir [[darbarīks]] materiāla ([[koksne]]s, [[akmens]], [[Metāls|metāla]]) slāņa atdalīšanai vai padziļinājumu izveidošanai materiālā.

sentences:
Šī ir [[Latvija|latviešu]] mūziķa '''[[Lauris Reiniks|Laura Reinika]] diskogrāfija'''. [[Lauris Reiniks]] kopumā ir izdevis 4 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 1 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2003. gads|2003]]. gadā tika izdots albums kopā ar Eirovīzijas projektu "[[F.L.Y.]]" "[[Never Look Back]]".
== Studijas albumi ==
{| class="wikitable"
|-
!width="20" | Gads
!Vāks
!width="200" | Albums
!Sertifikāti
|-
|[[2002]]
|
|'''''[[Planet 4 2]]'''''
* Izdots {{dat|2002|6|5|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Lidot savādāk]]'''''
* Izdots {{dat|2003|04|23|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Tik balti]]'''''
* Izdots {{dat|2003|11|22|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2005. gads|2005]]
|
|'''''[[Debesskrāpju spīts]]'''''
* Izdots {{dat|2005|5|5|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2007. gads|2007]]
|
|'''''[[Nakts veikalā]]'''''
* Izdots {{dat|2007|5|16|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2010. gads|2010]]
|
|'''''[[Es skrienu]]'''''
* Izdots {{dat|2010|9|28|}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Mandarin.duck.arp.jpg
 | att_nosaukums = [[Mandarīnpīle]] (''Aix galericulata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Anseriformes
 |      kārta_lv = Zosveidīgie
 |        dzimta = Anatidae
 |     dzimta_lv = Pīļu dzimta
 | iedalījums=
* [[Dižpīļu apakšdzimta]] (''Tadorninae'')
* [[Dūkurpīļu apakšdzimta]] (''Thalassorninae'')
* [[Gauru apakšdzimta]] (''Merginae'')
* [[Nirējpīļu apakšdzimta]] (''Aythyinae'')
* [[Peldpīļu apakšdzimta]] (''Anatinae'')
* [[Piešspārnu zosu apakšdzimta]] (''Plectropterinae'')
* [[Raibumaino pīļu apakšdzimta]] (''Stictonettinae'')
* [[Svilpējzosu apakšdzimta]] (''Dendrocygninae'')
* [[Zilknābju apakšdzimta]] (''Oxyurinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
Par '''pīli''' sauc daļu [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') putnu. Pīļu dzimta ir plaša, un tai ir vairākas [[apakšdzimta]]s, no kurām 8 apakšdzimtās tiek sistematizētas dažādu sugu pīles. Visas pīles ir [[ūdensputni]], un tās dzīvo gan [[saldūdens|saldūdenī]], gan [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Tās ir vidēji lieli [[putni]], bet mazākas kā [[gulbji]] un [[zosis]]. [[latviešu valoda|Latviešu valodā]] dažas pīļu sugas tiek sauktas arī par [[gauras|gaurām]], [[gaigalas|gaigalām]], [[kākauļi]]em, [[ķerra (putns)|ķerrām]] un [[krīklis|krīkļiem]]. Dažu apakšdzimtu pīļu sugas tiek sauktas par [[zoss|zosīm]], kā [[piešspārnu zosis]] un [[svilpējzosis]], lai gan patiesībā tās ir liela auguma pīles.

sentences:
[[Kategorija:Ulbroka]]
[[Kategorija:Ielas Ropažu novadā|Ulbroka]]

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 9
|lv = Deviņi
}}
'''9''' ('''deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[8 (skaitlis)|8]] un [[10 (skaitlis)|10]]. Tas ir lielākais [[cipars]] decimālajā skaitīšanas sistēmā.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1988|10|11}}
| birth_place =
| caps1 = 55
| caps2 = 352
| caps3 = 9
| clubnumber = 23
| clubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Sligo Rovers F.C.|Sligo Rovers]]
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Blackpool F.C.|Blackpool]]
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Donegolas grāfiste|Kilibegsa}}
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| goals1 = 1
| goals2 = 22
| goals3 = 1
| height = 177
| image = Seamus Coleman (cropped).jpg
| caption = Kolmens 2013. gadā
| nationalcaps2 = 68
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 1
| nationalteam1 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalteam2 = {{fb|Īrija}}
| nationalyears2 = 2011–
| nationalyears1 = 2007–2010
| nationalcaps1 = 13
| pcupdate = {{dat|2023|08|12|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2023|08|12|SK|bez}}
| name =
| playername = Šeimuss Kolmens
| position = [[Aizsargs (futbols)|Labās malas aizsargs]]
| years1 = 2006–2009
| years2 = 2009–
| years3 = 2010
}}'''Šeimuss Kolmens''' ({{Val|ga|Séamus Coleman}}, dzimis {{Dat|1988|10|11}}) ir [[Īri|īru]] [[futbolists]], spēlē [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā. Pašlaik (2023) Kolmens pārstāv [[Anglijas Premjerlīga|Anglijas Premjerlīgas]] komandu [[Everton F.C.|''Everton'']] un ir [[Īrijas futbola izlase|Īrijas futbola izlases]] [[Kapteinis (futbols)|kapteinis]].

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca}}
'''Eritropoēze''' ir [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu]] veidošanās process, kas ir attīstība no eritropoētiskās cilmes šūnām līdz nobriedušām sarkanajām asins šūnām. To stimulē samazināts O₂ cirkulācijā, ko nosaka [[nieres]], kas pēc tam izdala [[Hormoni|hormonu]] [[Eritropoetīns|eritropoetīnu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Šekspīrs
|         vārds_orig = ''William Shakespeare''
|             attēls = Shakespeare.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|4|26}} (dzimšanas datums nezināms)
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1616
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[angļi|anglis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Shakespeare Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[aktieris]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Romeo un Džuljeta]]", "[[Otello]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Viljams Šekspīrs''' ({{val|en|William Shakespeare}}, kristīts {{dat|1564|4|26}}, miris {{dat|1616|4|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]] un [[Dramaturģija|dramaturgs]], tradicionāli atzīts par visu laiku izcilāko [[angļu valoda|angļu valodā]] rakstījušo [[Autors|autoru]], kā arī par vienu no izcilākajiem autoriem pasaules literatūrā vispār.<ref>Greenblatt, Stephen (2005). ''Will in the World: How Shakespeare Became Shakespeare''. London: Pimlico, 11. {{ISBN|0-7126-0098-1}}.
• Bevington, David (2002) ''Shakespeare'', 1—3. Oxford: Blackwell. {{ISBN|0-631-22719-9}}.
• Wells, Stanley (1997). ''Shakespeare: A Life in Drama.'' New York: W. W. Norton, 399. {{ISBN|0-393-31562-2}}.</ref> Šekspīrs uzrakstījis 38 [[luga]]s, 154 [[sonets|sonetus]] un vēl citus dzejas darbus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Tollers
|     vārds_orig = ''Ernst Toller''
|         attēls = Ernst Toller.jpg
|     att_izmērs = 100px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Zamočina]], [[Vācijas Impērija]] (tagad [[Šamocina]] {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, dramaturgs, politiķis
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = luga "[[Opā, mēs esam dzīvi!]]" (''Hoppla, wir leben!'', 1927)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Grenobles Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name = S. Darjus un S. Girēna stadions
| native_name = S. Dariaus ir S. Girėno stadionas
| nickname =
| logo_image = [[File:Kauno stadionas by Augustas Didzgalvis.jpg|230px|frameless]]
| logo_caption =
| image =
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = [[Žaļakalnes seņūnija]], [[Kauņa]], {{LTU}}
| map_type = Kauņa#Lietuva
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 54.897222
| latNS =
| longd = 23.936944
| longEW =
| coordinates_type =
| coordinates_region =
| coordinates_display =
| coordinates_format =
| coordinates =
| broke_ground = 1923. gads
| built =
| opened = 1925. gads
| renovated = 1998., 2005., 2019. gads
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner =
| operator =
| surface =
| scoreboard =
| cost =
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity         = 30 000 (koncerts),<br> 15 000 (futbols)
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions =
| acreage =
| tenants = [[FK Kauno Žalgiris]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| embedded =
| website = https://www.sportohale.lt/
| publictransit =
}}

sentences:
'''Puzle''' (no {{val-en|puzzle}} - mīkla) ir [[mozaīka]], kas sastāv no vairākiem kopā savietojamiem gabaliņiem, kuri parasti kopā veido [[attēls|attēlu]]. Tiek uzskatīts, ka pirmo puzli 1760. gadā izgatavoja gravieris un kartogrāfs Džons Spilsberijs no [[Londona]]s - izmantodams vienu no savām [[karte|kartēm]], viņš no koka plāksnes izzāģēja [[valsts|valstu]] kontūras. Spilsberija mērķis bija radīt izglītojošu rotaļlietu, kas palīdzētu britu bērniem apgūt ģeogrāfiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jigsaw-puzzle.org/jigsaw-puzzle-history.html |title=Puzzle History<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140211155914/http://www.jigsaw-puzzle.org/jigsaw-puzzle-history.html |archivedate={{dat|2014|02|11||bez}} }}</ref> Mūsdienās puzles lielākoties izgatavo, uzlīmējot attēlu uz kartona un ar presi sadalot gabaliņos. Puzles gabaliņu skaits palielina tās grūtības pakāpi, izplatītākās puzles ir ar 500 vai 1000 gabaliņiem. Patlaban lielākā komerciāli ražotā puzle ir [[Spānija|spāņu]] kompānijas Educa Borra ražotā ''Life'' ar 24 000 gabaliņu, kuru sāka ražot 2007. gadā, pirms tam šis rekords piederēja [[Vācija|vācu]] firmas Ravensbuger puzlei ''Historical World Maps'', kurai ir vairāk nekā 18 000 gabaliņu. Lai atvieglotu uzdevumu, lielizmēra puzles (sākot no ≈8000 kauliņiem) attēlu mēdz sadalīt vairākās, parasti četrās, daļās, iepakojot katras daļas gabaliņus atsevišķi, piemēram, arī abas iepriekšminētās puzles var salikt kā četras atsevišķas, attiecīgi 6000 vai 4500 gabaliņu puzles.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldslargestpuzzle.com/index.html |title=The World's Largest Jigsaw Puzzle<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219003942/http://www.worldslargestpuzzle.com/index.html |archivedate={{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://chrisandnaomi.hathawayhome.net/news/family/the_worlds_largest_jigsaw_puzzle/ |title=Putting Together the World's Largest Jigsaw Puzzle | Chris & Naomi Hathaway Home<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|07|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703140113/http://chrisandnaomi.hathawayhome.net/news/family/the_worlds_largest_jigsaw_puzzle#comment-3018 |archivedate={{dat|2007|07|03||bez}} }}</ref>
Ir arī trīsdimensiju puzles, kas parasti attēlo kādu slavenu ēku un [[lode]]s formas puzles, kas apvieno trīsdimensionālo un divdimensionālo pužļu elementus, proti, lai gan puzlei ir trīsdimensionāla forma, ir jāsaliek divdimensionāls attēls uz lodes [[virsma]]s.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kauņas geto
| native_name         = ''Kauno getas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Vilijampolė, namas prie žydų geto obelisko.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Māja Kauņā, pie kuras atradās geto vārti
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Vilijampoles seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.915833 | latNS  = N
| longd = 23.888333 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Klinšu salu dienvidu lagūna
| image       = Jellyfish Lake aerial (March 2008).jpg
| imagesize   =
| caption     = Madūzu ezers vienā no salām
| Country     = {{PLW}}
| Location    = [[Kororas štats]]
| Type        = kultūra, daba
| Criteria    = (iii)(v)(vii)(ix)(x)
| ID          = 1386
| Link        =
| Region      = Āzija un Klusais okeāns
| Coordinates =
| Year        = 2012
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Palau#Klusais okeāns
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 7.233333  | latNS  = N
| longd = 134.3  | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      = (yes, lai iekļautu šo infokasti citā infokastē)
| embedded   =
}}

sentences: '''Valstu uzskaitījums pēc militārā personāla lieluma''' veidots pēc [[Londona]]s Starptautiskā Stratēģisko pētījumu institūta (''International Institute for Strategic Studies, IISS'') 2022. gada datiem:<ref>The Military Balance 2022</ref>

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname      = ASV Slepenais dienests
| nativename      = '''United States Secret Service'''
| nativenamea     =
| nativenamer     =
| commonname      = Slepenais dienests
| abbreviation    = USSS
| patch           =
| patchcaption    =
| logo            = Logo of the United States Secret Service.svg
| logocaption     = Emblēma
| badge           = Badge of the United States Secret Service.png|100px
| badgecaption    = slepenā dienesta aģenta žetons
| flag            = Flag of the United States Secret Service.svg|180px
| flagcaption     = Karogs
| imagesize       =
| motto           =
| mottotranslated =
| mission         =
| establishedyear = 1901
| formedmonthday  =
| preceding1      =
| dissolved       =
| superseding     =
| employees       = 7000+ (2019)<ref>https://www.dhs.gov/sites/default/files/publications/DHS%20BIB%202019.pdf</ref>
| volunteers      =
| budget          = {{US$|1,483 miljardi}} (2010)<ref>{{Atsauce|url=http://www.fas.org/sgp/crs/homesec/RL34603.pdf|title=The U.S. Secret Service: An Examination and Analysis of Its Evolving Missions|author=Reese, Shawn|date=December 16, 2009|publisher=Congressional Research Service}}</ref>
| nongovernment   =
| country         = ASV
| countryabbr     =
| federal         = Yes
| map             =
| mapcaption      =
| sizearea        =
| sizepopulation  =
| legaljuris      =
| governingbody   =
| governingbodyscnd =
| constitution1   =
| speciality      = Aizsardzība, ekonomika
| overviewtype    =
| overviewbody    =
| headquarters    =
| hqlocmap        =
| hqlocleft       =
| hqloctop        =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype       =
| sworn           = 4400
| unsworntype     =
| unsworn         =
| electeetype     =
| minister1name   =
| minister1pfo    = [[ASV valsts drošības departaments|Valsts drošības departament]]
| chief1name      = [[Kimberlija Čītla]]<ref>https://web.archive.org/web/20230514174519/https://www.secretservice.gov/about/leadership</ref>
| chief1position  = direktors
| parentagency    = [[ASV Tēvzemes drošības departaments]]
| child1agency    =
| unittype        =
| unitname        =
| officetype      =
| officename      =
| provideragency  =
| uniformedas     =
| stationtype     =
| stations        =
| airbases        =
| lockuptype      =
| lockups         =
| vehicle1type    =
| vehicles1       =
| vehicle2type    =
| vehicles2       =
| vehicle3type    =
| vehicles3       =
| boat1type       =
| boats1          =
| boat2type       =
| boats2          =
| boat3type       =
| boats3          =
| aircraft1type   =
| aircraft1       =
| animal1type     =
| animals1        =
| person1name     =
| person1reason   =
| person1type     =
| programme1      =
| activity1name   =
| activitytype    =
| anniversary1    =
| award1          =
| website         = http://www.SecretService.gov
| footnotes       =
| reference       =
}}
'''ASV Slepenais dienests''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] federāla [[likums|likuma]] izpildes aģentūra, kas ietilpst ASV valsts drošības departamentā. Līdz {{dat|2003|3|1|d|bez}} dienests ietilpa ASV Finanšu departamentā. Zvērinātie biedri tiek sadalīti starp speciālajiem aģentiem un formās tērptajiem nodaļas biedriem. Sākotnējie dienesta pienākumi bija izmeklēt ar finansēm saistītus likumpārkāpumus, taču pēc tam tā pārtapa par pirmo ASV vietējo izlūkošanas un pretizlūkošanas aģentūru. Ar laiku daudzus dienesta pienākumus savā pārziņā pārņēma dažādas citas aģentūras, piemēram, [[Federālais izmeklēšanas birojs]] (FIB), Alkohola, tabakas, šaujamieroču un sprāgstvielu birojs (''Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives''; ATF) u.c.

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences: {{cita nozīme|kodolfizikas terminu|protesta formu|Kritiskā masa (protesta forma)}}

sentences: '''Veloceļš Rīga—Jūrmala''' ir viens no pirmajiem [[Latvija]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Vanšu tilts|Vanšu tiltu]] [[Rīga]]s centrā ar [[Lielupe]]s tiltu [[Jūrmala|Jūrmalā]] un tālāk savienojas ar [[Veloceļš Majori—Kauguri|veloceļu Majori—Kauguri]]. To sāka būvēt [[1987. gads Latvijā|1987. gadā]] kā veloceļu Imanta–Jūrmala un pabeidza 2001. gadā, kad īstenoja veloceļa Vecrīga–Imanta izbūvi. Tas ir Eiropas nozīmes veloceļu tīkla maršruta ''EuroVelo10'' posms.<ref>[https://www.rdsd.lv/velosatiksme-riga/velosatiksme-riga/vecriga-imanta Vecrīga - Imanta]</ref>

sentences: MeŠī ir [[Latvija|latviešu]] grupas '''"[[Prāta Vētra]]" diskogrāfija'''. [[Prāta Vētra]] kopumā ir izdevusi 11 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 11 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2000. gads|2000]]. gadā tika izdota izlase [[latviešu valoda|latviešu valodā]] "[[Izlase '89-'99]]" un [[2004]]. gadā tika pārizdots albums "[[Veronika (albums)|Veronika]]". Prāta Vētra ir izdevusi arī 11 singlus. Ir izdoti arī seši DVD.

sentences:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zelta Zivs
| abbreviation = Dor
| name_latin = Dorado
| RA = 5
| dec = -65
| areatotal = 179.173
| arearank = 72. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[α Dor]]
| starmagnitude = 3.27
| neareststarname =[[ζ Dor]]
| stardistance = 38
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija =nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: '''Svārpsts''' ir ar roku darbināms [[griezējrīks]], ar kuru [[Koksne|koksnē]] veic nelielus un nedziļus [[Urbšana|urbumus]].

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīna ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|      apakšdzimta = Elphidiinae
|   apakšdzimta_lv = Elfidiīnas
|         binomial = Elphidiinae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cribroelphidium}}
* {{TaksoSaite|Cribrononion}}
* {{TaksoSaite|Elphidium}}
* {{TaksoSaite|Pellatispirella}} †
* {{TaksoSaite|Porosononion}}
* {{TaksoSaite|Rectoelphidiella}}
* {{TaksoSaite|Stomoloculina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīnas''' (''Elphidiinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Ļeņingradas blokāde
|partof      = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]]
|image       =
|caption     = Armijas vienība uz Maskavas prospekta 1941. gada decembrī
|date        = {{dat|1941|9|8|N}} — {{dat|1944|1|27|N}}
|place       = Ļeņingrada, {{URS}} (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|casus       =
|result      = [[Sarkanā Armija|Sarkanās Armijas]] uzvara
|combatant1  = {{ubl|{{flagicon image|Flag of Germany (1935–1945).svg}} [[Trešais reihs]]|{{FIN}}|'''Atbalsts no jūras:'''|{{flagicon image|Flag of Italy (1861–1946).svg}} [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]}}
|combatant2  = {{URS}}
|strength1   = 725 000
|strength2   = 930 000
|commander1 =  [[Vilhelms fon Lēbs]]
[[Georgs fon Kihlers]]
[[Karls Gustavs Mannerheims]]
|commander2 = [[Kliments Vorošilovs]]
[[Georgijs Žukovs]]
[[Ivans Fedjuņinskis]]
[[Mihails Hozins]]
[[Leonīds Govorovs]]
[[Vladimirs Tribucs]]
|casualties1 = > 140 000
|casualties2 = '''Militārais personāls:''' > {{sk|300000}}
'''Civiliedzīvotāji:''' > {{sk|600000}}
}}
{{Otrā pasaules kara Austrumu fronte}}
{{Operācija "Barbarosa"}}

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Piedņestras Moldāvu Republikas
 |      Image = Flag of Transnistria (state).svg
 |        Use = 011010
 | Proportion = 1:2
 |   Adoption = {{dat|2000|7|25||bez}} (oficiāli)
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana, kā arī [[sirpis un āmurs]] ar zvaigzni virs tā karoga augšējā kreisā stūrī. Identisks ar bijušās [[Padomju Savienība]]s republikas [[Moldāvijas PSR]] karogu
 |     Image2 = Flag of Transnistria (variant).svg
 |       Use2 = 100000
 |Proportion2 = 1:2
 |    Design2 = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana
 |     Image3 = Presidential Standard of the Pridnestrovian Moldavian Republic.svg
 |       Use3 =
 |Proportion3 = 1:1
 |    Design3 = Piedņestras Moldāvu Republikas prezidenta standarts
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Natokināze''' ir [[japāņu virtuve|japāņu]] tradicionālajā ēdienā [[nato]] esošs [[Enzīmi|enzīms]].<ref name=":3">{{grāmatas atsauce|last1=Tai|first1=Ming-Wai|last2=Sweet|first2=Burgunda V.|title=Nattokinase for prevention of thrombosis|date={{dat|2006|06|15||bez}}|publisher=American Journal of Health-System Pharmacy, Volume 63, Issue 12|pages=1121–1123|url=https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/16754735/}}</ref> Natokināze veidojas nato ražošanas laikā [[soja]]s pupiņas fermentējot ar ''Bacillus subtilis natto''<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Yanagisawa|last6=Sumi|last2=Chateke|first2=Toshiyuki|last3=Chiba-Kamoshida|first3=Kaori|last4=Naito|first4=Sawa|last5=Ohsugi|first5=Tadanori|first1=Yasuhide|last7=Yasuda|first6=Hiroyuki|first7=Ichiro|last8=Morimoto|first8=Yukio|title=Purification, crystallization and preliminary X-ray diffraction experiment of nattokinase from Bacillus subtilis natto|date={{dat|2010|10|22||bez}}|publisher=Acta Crystallographica Section F Structural Biology and Crystallization Communications|isbn=1744-3091|pages=1670–1673|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2998380/}}</ref> 14—18 stundas 40 °C temperatūrā.<ref name=":5">{{grāmatas atsauce|last1=Obeid|first1=Alaa Eldin Fadul Elseid|last2=Alawad|first2=Aisha Mudawi|last3=Ibrahim|first3=Hanan Moawia|title=Isolation and Characterization of Bacillus Subtillus with Potential Production of Nattokinase|date={{dat|2015|02|25||bez}}|publisher=International Journal of Advanced Research (2015), Volume 3, Issue 3, 94-101|isbn=2320-5407|pages=94-101|url=http://www.journalijar.com/uploads/816_IJAR-5074.pdf}}</ref><ref name=":2">{{grāmatas atsauce|last1=Chen|first1=Hongjie|last2=McGowan|first2=Eileen M|last3=Ren|first3=Nina|last4=Lal|first4=Sara|last5=Nassif|first5=Najah|last6=Shad-Kaneez|first6=Fatima|last7=Qu|first7=Xianqin|last8=Lin|first8=Yiguang|title=Nattokinase: A Promising Alternative in Prevention and Treatment of Cardiovascular Diseases|date={{dat|2018|07|05||bez}}|publisher=Biomarker Insights|edition=13|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6043915/}}</ref> Dažādās publikācijās natokināze saukta arī par nato ekstraktu, ''subtilisin NAT'' un fermentētām sojas pupiņām, tomēr par natokināzi uzskatāms tikai fermentēšanā radies [[Enzīmi|enzīms]].<ref name=":3" />

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences: '''Asiņošana''' ({{val-la|haemorrhagia}}) ir [[asinis|asiņu]] izplūšana no [[asinsvads|asinsvadiem]]. Asiņošanas cēloņi lielākoties ir trauma, [[ateroskleroze]], [[aneirisma]]s izmainīta asinsvada plīsums, deģenerēšanas procesi un iekaisumi apkārtējos [[audi|audos]], kas var pāriet uz asinsvada sienu un to bojāt, asinsvada palielināta caurlaidība, asins sastāva pārmaiņas. Asiņošana ir iedalīta arteriālajā, venozajā un kapilārajā asiņošanā, kā arī parenhimatozo orgānu asiņošanā un jauktajā asiņošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences: '''Jūgs''' (arī '''iejūgs''') ir piederumu kopums, kuru parasti izmanto ar [[Vērši|vēršu]] vai citu darba dzīvnieku pāri, lai tie pāros varētu vilkt [[Vezums|vezumu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/iej%C5%ABgs|title=iejūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Jūgs ir koka sija, kura ir piestiprināts pāri [[dīstele]]i (dīselei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/j%C5%ABgs:1|title=jūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Dažkārt jūgi ir uzstādīti atsevišķiem dzīvniekiem. Dažādās kultūrās pastāv dažādi jūgu veidi. Citi iejūdzami dzīvnieki ir [[Mājas zirgs|zirgi]], [[Mūlis|mūļi]], [[Mājas ēzelis|ēzeļi]] un [[Ūdens bifelis|ūdens bifeļi]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Štīrija
 | official_name           = ''Steiermark''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Muerzzuschlag.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Štīrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Styria.svg
 | image_shield            = Steiermark_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Grāca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Steiermark_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Štīrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+12
| p1 = [[Grāca]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Brukas-Murcušlāgas apriņķis]]
| p4 = [[Deičlandsbergas apriņķis]]]
| p5 = [[Dienvidaustrumštīrijas apriņķis]]
| p6 = [[Grācas apkārtnes apriņķis]]
| p7 = [[Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis]]
| p8 = [[Leibnicas apriņķis]]
| p9 = [[Leobenes apriņķis]]
| p10 = [[Līcenes apriņķis]]
| p11 = [[Murtāles apriņķis]]
| p12 = [[Veicas apriņķis]]
| p13 = [[Voitsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16401.04
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 200
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1246576
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.steiermark.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Scotiabank Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Scotiabank Arena - 2018 (cropped).jpg
| map_type = Ontārio
| latNS = N
| latd = 43
| latm = 38
| lats = 36
| longEW = W
| longd = 79
| longm = 22
| longs = 45
| location = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Toronto}}
| broke_ground = {{dat|1997|03|12|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1999|||d|bez}}
| opened = {{dat|1999|02|19|N|bez}}
| cost = 265 milijoni [[Kanādas dolārs|Kanādas dolāri]]
| dimensions =
| cap_concert = 19 800
| cap_basketball = 19 800
| cap_hockey = 18 800
| tenants = [[Toronto "Maple Leafs"]] ([[NHL]]) (1999-)<br/>[[Toronto "Raptors"]] ([[NBA]]) (1999-)
}}
'''''Scotiabank Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Toronto]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Arēna ir atklāta {{Dat|1999|2|19|5=bez}}. Arēnā mājas spēles aizvada [[NHL]] komanda [[Toronto "Maple Leafs"]] un [[NBA]] komanda [[Toronto "Raptors"]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Silene armeria 4.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene armeria
| suga = Silene armeria
| suga_lv = Armēriju plaukšķene
}}'''Armēriju plaukšķene''' ({{val|la|Silene armeria}}) ir dekoratīvs augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Tas savvaļā ir sastopams [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]. [[Latvija]] atrodas tālu ziemeļos no sugas dabiskā izplatības areāla, taču tā ir valsts teritorijā sastopama kā ļoti rets ievazāts (adventīvs) augs vai dārzbēglis — atrasta Rīgā uz dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-armeria-l/|title=armēriju plaukšķene - Silene armeria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-17}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Paul Ricœur
|          vārds_orig =
|              attēls = Paul Ricoeur Balzan.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pols Rikērs 1999. gadā
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Valansa]], [[Francija]]
|              m_gads = 2005
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = Šatenī-Malabrī (''Châtenay-Malabry''), pie [[Parīze]]s, [[Francija]]
|           pilsonība = [[Francija]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[fenomenoloģija]], [[hermeneitika]], [[psihoanalīze]], [[teoloģija]]
|           intereses = [[fenomenoloģija]], [[morāles filozofija]], [[politikas filozofija]], [[valodas filozofija]], [[personības identitāte]], [[historiogrāfija]], [[literatūrkritika]], [[antīkā filozofija]]
|              idejas = [[hermeneitika]], [[darbības teorija]]
|          alma_mater = [[Strasbūras Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Rennas 1. universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Karls Barts]], [[Gabriels Marsels]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Emanuels Levins|Levins]]
|          ietekmējis = [[Žaks Deridā|Deridā]]
|               darbi = ''Temps et récit'' (trīs daļās, 1983, 84, 85)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences: Ilgtermiņa nemateriālo ieguldījumu un pamatlīdzekļu sākotnējās vērtības samazināšanos laika gaitā lietošanas vai novecošanas dēļ sauc par '''nolietojumu''' vai '''amortizāciju'''. [[Grāmatvedība|Grāmatvedībā]] nolietojumu aprēķina tādiem pamatlīdzekļiem kā, piemēram, [[Celtne|ēkas]], [[transports]], ražošanas iekārtas, aprīkojums, ko izmanto [[Saimnieciskā darbība|saimnieciskajā darbībā]]. Taču zemei amortizācija netiek rēķināta, jo tai nav ierobežots lietošanas laiks. Nolietojums tiek aprēķināts ik gadu uzņēmuma bilancēs, un tas nosaka uzņēmuma kapitālu. Pamatlīdzekļa aprēķināto nolietojuma summu pakāpeniski iekļauj ražošanas izmaksās tik ilgi, cik ilgi paredzēts izmantot šo pamatlīdzekli.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Österreich-Ungarn''
''Ausztria–Magyarország''
|nosaukums_latv_val  = Austroungārija
|sugasvārds          = Austroungārija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Personālūnija|Duāla]] [[konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Parakstīts Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnijas]] ar Kārli I
|date_end            = {{dat|1918|10|31||bez}}
|
|event1              = Franča Jozefa I kronēšana
|date_event1         = {{dat|1867|6|8||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = [[Senžermēnas līgums|Senžermēnas]] un [[Trianonas līgums|Trianonas]] līgumi
|date_post           = {{dat|1919|9|10||bez}} un {{dat|1920|6|4||bez}}
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s2              = Flag of Hungary (1918-1919; 3-2 aspect ratio).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign_of_Austro-Hungarian_civil_fleet_(1869-1918).svg
|flag                =
|flag_type           = Tirdzniecības karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_the_Empire_of_Austria.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Austro-Hungarian_Monarchy_(1914).svg
|image_map_caption   = Austroungārijas Impērija 1914. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]] (galvenā galvaspilsēta)
[[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Ungāru valoda|ungāru]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I & IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators-Karalis]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Cisleitānija|Austrijas]] [[premjerministrs|ministru prezidents]]
|deputy1             = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|deputy2             = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1867–1871
|year_deputy2        = 1918
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = [[Transleitānija|Ungārijas]] [[premjerministrs]]
|
|
|legislature         = 2 nacionālie parlamenti
|house1              = Impērijas padome
|type_house1         = Austrijas parlaments
|house2              = Parlaments
|type_house2         = Ungārijas parlaments
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1914
|stat_platība1       =  676615
|stat_pop1           = 52800000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Austroungārija''', oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes un Sv. Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ({{val|de|Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone}}, {{val|hu|A Birodalmi Tanácsban képviselt királyságok és országok és a Magyar Szent Korona országai}}) bija ietekmīga daudznacionāla monarhija [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas pastāvēja no 1867. līdz 1918. gadam. Austroungārijas troņmantinieka [[Francis Ferdinands|Franča Ferdinada]] nošaušana [[Sarajeva|Sarajevā]] 1914. gada 28. jūnijā noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République du Cameroun''
''Republic of Cameroon''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kamerūnas Republika
|            valsts_nosaukums = Cameroon
|               karoga_attēls = Flag of Cameroon.svg
|            karoga_nosaukums = Kamerūnas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat of arms of Cameroon.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kamerūnas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Paix - Travail - Patrie''
''Peace - Work - Fatherland''
(''Miers - Darbs - Tēvzeme'')
|                valsts_himna = ''[[Ô Cameroun, Berceau de nos Ancêtres]]''
''O Cameroon, Cradle of our Forefathers''
(''Ak, Kamerūna, mūsu senču šūpulis'')
|               kartes_attēls = Location_Cameroon_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Jaunde]]
| latd= 3 | latm=52 | latNS= N | longd= 11 | longm= 31 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = [[Duala]]
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =  Kamerūnas kalnieši 31%
ekvatoriālie bantu  19%
kirdi 11%
fulani 10%
 ziemeļrietumu bantu 8%
citi afrikāņi 20%
citas rases < 1% <ref name="cwf"/>
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kamerūnas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Pols Bija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kamerūnas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Jozefs Ngute]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|1|1}}, {{dat|1961|10|1}}
|                 platība_km2 = 475 442
|               platība_rangs = 53.
|              procenti_ūdens = 1,3
|          iedzīvotāju_skaits = 23 439 189
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 56.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 39,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 167.
|                     IKP_PPP = $95,068 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|          IKP_PPP_per_capita = $3820
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.576
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 151.
|                        Gini = 46.6
|                   Gini_gads = 2014
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Centrālāfrikas CFA franks]]
|                valūtas_kods = XAF
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|                      domēns = [[.cm]]
|              tālsarunu_kods = 237
|                iso_kods_num = 120
|              iso_kods_alfa2 = CM
|              iso_kods_alfa3 = CMR
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences: '''Darba ražīgums''' ir [[Strādāšana|darba]] [[Efektivitāte (ekonomika)|efektivitātes]] rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/direct-popup/1414|title=Darba ražīgums {{!}} Naudas skola|last=|first=|website=|access-date=|date=|language=}}{{Novecojusi saite}}</ref> Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir [[Darba alga|darba algas]] daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt [[uzņēmējs]], jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati|last=Siņicins|first=Mihails|publisher="Izdevniecība RaKa"|year=2008|isbn=|location=Rīga|pages=110}}</ref>

sentences: '''Pirkšanas lēmuma pieņemšanas process''' ir [[Tirgzinība|tirgzinībā]] pētīts process, kura laikā pircēji pieņem lēmumu par konkrēta produkta iegādi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Red-footed_Falcon.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = Falco vespertinus
 |       suga_lv = Kukaiņu piekūns
 |      binomial =Falco vespertinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
 |      sinonīmi =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{Atsauces+}}
{{Vikisaites+}}
{{Slikts tulkojums}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Tūmuži
| settlement_type = Mazciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64139&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 51
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 52
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 13
| longEW = E
| elevation_m = 180
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4647 Veremi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences: '''Austrumāzija''' ir [[pasaule]]s reģions, kurš atrodas [[Āzija]]s austrumu daļā. Austrumāzijas platība ir 11 839 074 km2 un tajā dzīvo apmēram 1 555 784 500 iedzīvotāju (131 iedz./km2). Austrumāzijas lielākā valsts ir [[Ķīna]] un tās platība ir 9 597 000 km².

sentences: '''Rādītājs''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[finanses|finansēs]] ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, [[makroekonomika|makroekonomikā]] plaši tiek lietots tāds rādītājs kā [[iekšzemes kopprodukts]]. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā [[lats|latos]] (arī citās [[nauda]]s vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Rigische Statthalterschaft
Рижское наместничество
Riia asehaldurkond
|nosaukums_latv_val  = Rīgas vietniecība
|sugasvārds          = atkarīga teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Atkarīga teritorija
|
|gads_sākums         = 1783
|gads_beigas         = 1796
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = Krievijas ķeizars [[Pāvils I Romanovs|Pāvils I]] 28.11.1796. parakstīja rīkojumu, ar kuru Rīgas vietniecības teritorijā tika izveidota [[Vidzemes guberņa]].
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Darstellung der neuen auf Keiserl(ichen) Befehl i. J. 1783.jpeg
|image_map_caption   = Rēveles un Rīgas vietniecības (1783).
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[igauņu valoda|igauņu]]
|reliģija            = [[luterticība]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālbubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1785
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 507150
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences:
{{Atsauces}}
 notiekošajās [[Latgale]]s kultūras dienās]]
'''Podniecība''' ir [[amatniecība]]s nozare, kurā no [[māls|māla]] izgatavo dažādus izstrādājumus (visbiežāk traukus). Lai tie būtu izturīgi, trauku sagataves tiek apdedzinātas īpašās podnieku krāsnīs, bet lai tie būtu arī ūdens necaurlaidīgi un tiem būtu [[Estētika|estētisks]] izskats, tos pārklāj ar glazūru.

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezgalīgais ceļojums
| attēls                   = A Walk to Remember Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Walk to Remember''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Kārens Janzena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šeins Vests]]
* [[Mendija Mūra]]
* [[Pīters Kojots]]
* [[Derils Hanna]]
| mūzika                   = [[Mērvins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Gaylord Films]]''
* ''[[Pandora Cinema]]''
| izplatītājs              =''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2|title=A Walk to Remember|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322184608/http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=walktoremember.htm|title=A Walk to Remember (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezgalīgais stāsts"''' ({{val|en|A Walk to Remember}}) ir 2002. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Nikolasa Spārka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šeins Vests]], [[Mendija Mūra]], [[Pīters Kojots]] un [[Derils Hanna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
2008. gadā]]
'''Zāmenhofa diena''' (esperanto: ''Zamenhofa Tago'') jeb '''Esperanto diena'''<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://esperanto-usa.org/en/content/esperanto-day-google | website= Esperanto-USA.org | title= Esperanto Day at Google | date= 15 December 2009 | author= Limako | accessdate= 2016-05-18 | language= en | archiveurl= https://web.archive.org/web/20141216004456/http://esperanto-usa.org/en/content/esperanto-day-google | archivedate= 2014-12-16 }}</ref> ir svētki, kurus 15. decembrī, [[esperanto]] radītāja [[Ludviks Zāmenhofs|Ludviga Zāmenhofa]] dzimšanas dienā, atzīmē visas pasaules esperantisti.

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Turki (nozīmju atdalīšana)|turki}}
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Turki
''Türkler''
|skaits=~75 miljoni
 (40% no visiem [[tjurki]]em)
|vieta={{TUR}} 62.000.000
{{DEU}} 2.700.000
{{IRQ}} 300.000
{{IRN}} 1.500.000
{{BUL}} 800.000
{{FRA}} 550.000
{{USA}} 500.000
{{NED}} 420.000
{{BEL}} 300.000
{{GBR}} 300.000
{{ZKTR}} 250.000
{{AUT}} 250.000
 [[Grieķija]] 250.000
{{UZB}} 228.000
{{AUS}} 200.000
{{MKD}} 200.000
{{TJK}} 200.000
{{SAU}} 150.000
{{ROM}} 120.000
{{AZE}} 100.000
{{CHE}} 100.000
{{RUS}} 100.000
{{SRB}} 75.000
{{SWE}} 60.000
{{CAN}} 50.000
{{DEN}} 50.000
{{ISR}} 50.000
{{EGY}} 40.000
{{VEN}} 30.000
{{MDA}} 15.000
{{NOR}} 15.000
{{ITA}} 11.077
{{JPN}} 10.000
{{CYP}} 2.200
{{LIE}} 884
|valoda=[[turku valoda]]
|reliģija=Vairums [[musulmaņi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People |title=Turkey - The Factbook |access-date={{dat|2008|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072149/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People }}</ref>
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Latvijas arheologu|Buhholcs|Buhholcs|uzvārds}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antons Buhholcs
|     vārds_orig = ''Anton Buchholtz''
|         attēls = Antons Buhholcs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Buhholcs]], Henriete Bernhofa
|          brāļi = Augusts (1847—1882), Aleksandrs (1851—1893), Ārends (1857—1938)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[Numismātika]], [[arheoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Antons Buhholcs''' ({{val|de|Anton Buchholtz}}; dzimis {{dat|1848|7|16}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1901|10|3}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], vēstures pētnieks un kultūras darbinieks. Viens no izcilākajiem [[19. gadsimts|19. gadsimta]] [[Baltija]]s [[numismāts|numismātiem]] un [[arheologs|arheologiem]]. Veica arheoloģiskos izrakumus [[Mārtiņsala]]s baznīcā un pils vietā, atrodot ap 1200 senlietu, veicis izrakumus arī citās viduslaiku un dzelzs laikmeta vēsturiskajās vietās. Viņa Baltijas monētu un medaļu kolekcijā ietilpa vairāk nekā 5000 kalumu un vairāki retumi, kas pašlaik glabājas [[Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs|Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences:
{{cita nozīme|Linux kodolu|operētājsistēmām, kas veidotas uz šī kodola bāzes,|GNU/Linux}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = [[Tukss]]
| family                 = [[Unix]] veida
| source_model           = brīva operētājsistēma
| frequently_updated     = yes
| kernel_type            =
| supported_platforms    = [[IA-32]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[x86-64]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[Itanium]], [[PowerPC]], [[ARM architecture|ARM]], [[m68k]], [[PA-RISC]], [[s390]], [[SuperH]], [[M32R]]
| license                =[[GNU Vispārējā publiskā licence]], [[BSD licence]], [[Apache licence]]
| working_state          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mjūrielas kāzas
 | oriģinālnos = ''Muriel's Wedding''
 |      attēls = Muriels wedding poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[P. Dž. Hogans]]
 |  producents = * Linda Hausa
* [[Džoselina Morhausa]]
 |   scenārijs = P. Dž. Hogans
 |     aktieri = * [[Toni Kolete]]
* [[Bills Hanters]]
* [[Reičela Grifitsa]]
 |      mūzika = [[Pīters Bests]]
 |   operators = Mārtins Makgrāts
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Ciby 2000|CiBy 2000]]''
* ''Film Victoria''
* ''House & Moorhouse Films''
 | izplatītājs = ''[[Roadshow Entertainment]]''<ref name=ozmovies>{{Tīmekļa atsauce|title=Muriel's Wedding - Review|work=Oz Movies|access-date=12 June 2021|url=http://www.ozmovies.com.au/movie/muriels-wedding}}</ref>
 |    izdošana = {{filmas datums|1994|09|15|Toronto kinofestivāls|1994|09|29|Austrālija}}
 |      ilgums = 101 minūtes
 |      valsts = {{AUS}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref name="boxofficemojo-summary">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murielswedding.htm|title=''Muriel's Wedding'' (1995)|publisher=Box Office Mojo|access-date=31 January 2010}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="boxofficemojo-summary"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mjūrielas kāzas"''' ({{val|en|Muriel's Wedding}}) ir 1994. gada Austrālijas [[komēdijdrāma]]s filma, kuras scenārija autors un režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Lomas atveido [[Toni Kolete]], [[Reičela Grifitsa]], [[Džīnija Draiena]], [[Sofija Lī]] un [[Bills Hanters]]. Filma fokusējas un sociāli neveiklo Mjūrielu, kuras vēlās sarīkot sev krāšņas kāzas un uzlabot savu personīgo dzīvi, pārceļoties no savas dzimtās pilsētas uz [[Sidneja|Sidneju]].

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences: '''Kvintets''' ({{val-la|quintus - piektais}}) ir piecu izpildītāju [[ansamblis]] vai arī muzikāls [[skaņdarbs]] pieciem izpildītājiem.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Apūlija
 | official_name           = ''Puglia''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Apulia.svg
 | image_shield            = Coat of Arms of Apulia.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Bari]]
 | largest_city            = Bari
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Apulia in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Apūlijas atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 19540.9
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 3889843
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.puglia.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-75
 | footnotes               =
}}

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences:
[[File:Cultural evolution.PNG|thumb|Antropologi savos pētījumos modelē dažādas teorijas par kultūras evolūciju]]
'''Kultūras antropoloģija''' ir [[antropoloģija]]s novirziens, kas pievērš uzmanību [[kultūra|kultūru]] dažādībai cilvēku vidū, vācot datus par globāliem ekonomiskiem un politiskiem procesiem vietējo kultūru ikdienā. Antropologi izmanto dažādas metodes, piemēram, [[līdzdalības novērojums|līdzdalības novērojumu]], [[intervija]]s un [[anketēšana|anketēšanu]]. Viņu pētījums bieži tiek saukts par [[lauka darbs|lauka darbu]], jo tā pamatā ir tas, ka antropologs pavada noteiktu, ilgstošu laika periodu savā pētījuma vietā. <ref>"In his earlier work, like many anthropologists of this generation, Levi-Strauss draws attention to the necessary and urgent task of maintaining and extending the empirical foundations of anthropology in the practice of fieldwork.": In Christopher Johnson, ''[http://books.google.co.uk/books?id=NIJHaX0u-hUC&lpg=PP1&pg=PP1#v=onepage&q&f=false Claude Levi-Strauss: the formative years]'', Cambridge University Press, 2003, p.31 {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Dornier Flugzeugwerke''
| native_name      =
| logo             = Dornier GmbH Logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1914. gads
| founder          = [[Klaudiuss Dornjē]]
| defunct          = 2002. gads
| location_city    = [[Frīdrihshāfene]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = lidmašīnas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Svīta''' ({{val|fr|suite}} — 'virkne', rinda, secība) ir [[Baroks|baroka]] [[instrumentālā mūzika|instrumentālās]] [[mūzika]]s forma,<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ilustrētā angļu valodas vārdnīca |last= |first= |authorlink= |coauthors= |year= |publisher=[[Oxford University Press]] |location= |isbn=9984-17-446-8 |page=832 |pages= |url= |accessdate=}}</ref> kas sastāv no četriem vai vairākiem patstāvīgiem [[Skaņdarbs|skaņdarbiem]].<ref name="mūzika">I. Grauzdiņa, I. Vasmanis "Mūzika 7. klasei", 92.lpp</ref> Parasti svītā tiek iekļautas vairākas [[deja]]s — [[allemande]], [[kuranta]], [[sarabanda]], [[žīga]],  un citas, bet svītā arī varēja būt cita veida skaņdarbi, piemēram, [[prelūdija]]s, [[uvertīra]]s ,[[ārija]]s,menueti, gavotes, burē, paspjē,rondo, fūgas . Baroka laikā svītas tika rakstītas gan [[Orķestris|orķestrim]], gan [[Mūzikas instruments|soloinstrumentiem]].<ref name="mūzika"/> [[Terminoloģija|Termins]] "svīta" radās tika [[17. gadsimts|17. gadsimta]] vidū, lai gan šāda tipa skaņdarbi tika sacerēti jau agrāk, bet gadsimtu vēlāk — [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[1750. gadi|50. gados]] svītu popularitāte kritās, bet 19. gadsimtā svītas atkal kļuva populāras, piemēram, [[Pēteris Čaikovskis]] šajā laikā uzrakstīja svītu no [[Balets|baleta]] "[[Riekstkodis]]".

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Turaidas pils
| alternate_name =
| image          = Turaida Castle.JPG
| image_size     = 250px
| caption        = Turaidas pils
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.18204 |latNS=N
| longd=24.85068 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Turaidas pilskalns un viduslaiku pils
|      numurs = 2147
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Pjērs Žozefs Prudons
|    vārds_orig = ''Pierre-Joseph Proudhon''
|        attēls = Portrait Pierre-Joseph Proudhon (cropped).jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1809
|    dz_mēnesis = 1
|      dz_diena = 15
|      dz_vieta = [[Bezansona]]
|        m_gads = 1865
|     m_mēnesis = 1
|       m_diena = 19
|       m_vieta = [[Pasī]], [[Parīze]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts = БСЭ1. Автограф. Автографы. 6.svg
|         skola = [[anarhisms]], [[sociālisms]], [[mutuālisms]]
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = {{ubl|[[Galvenās revolūcijas idejas 19. gadsimtā]] (''Idée générale de la révolution au XIXe siècle'')|[[Kas ir īpašums?]] (''Qu’est-ce que la propriete?'')}}
|        valoda = [[franču valoda]]
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sunday Bloody Sunday''
| operators =
| attēls = Sundaybloodysunday.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Šlesindžers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenda Džeksone]]
* [[Pīters Finčs]]
* [[Marijs Heds]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sunday Bloody Sunday''
| studija = ''Vectia''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|7|1}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sunday Bloody Sunday''''' ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Šlesindžers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenda Džeksone]], [[Pīters Finčs]], [[Marijs Heds]] un [[Pegija Eškrofta]].

sentences: '''Identitātes politika''' ir termins, kas raksturo politisku pieeju, kurā cilvēki ar noteiktu [[Reliģija|reliģiju]], [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasi]], [[Sabiedrības slānis|sabiedrības slāni]], [[Dzimums|dzimumu]] vai citu identificējošu faktoru izstrādā un īsteno politisku darba kārtību, kas balstīta uz attiecīgās grupas esošu vai izdomātu apspiestību un pretošanos tai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://belonging.berkeley.edu/identity-politics-friend-or-foe|title=Identity Politics: Friend of Foe?|last=Garza|first=Alicia}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://millennialsarekillingcapitalism.libsyn.com/its-really-up-to-us-barbara-smith-on-combahee-coalitions-and-dismantling-white-supremacy|title=It's Really Up To Us: Barbara Smith on Combahee, Coalitions and Dismantling White Supremacy|last=Smith|first=Barbara}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://monthlyreview.org/2019/01/01/a-black-feminist-statement/|title=A Black Feminist Statement}}</ref>

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma guentheri IleRonde 8605.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| suga           = Phelsuma guentheri
| suga_lv        = Raundas gekons
| binomial       = Phelsuma guentheri, <small>([[George Albert Boulenger|Boulenger]], 1885)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Mertens, 1962)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Rösler, 1995)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Beghof, 2005)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Hallmann, 2008)''
}}
'''Raundas gekons''', arī '''Gintera gekons''' (''Phelsuma guentheri'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] nelielajai [[Raunda|Raundas salai]].<ref name=data>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=guentheri&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+guenther The Reptile Database: ''Phelsuma guentheri'' BOULENGER, 1885]</ref>

sentences:
{{Commonscat|1st millennium BC}}
[[Kategorija:Tūkstošgades]]

sentences: Ar '''imigrāciju''' saprot cilvēku ieceļošanu no vienas valsts citā valstī ar mērķi apmesties tajā uz dzīvi. Atšķirībā no tūrista, ceļotāja vai dienesta komandējuma, imigrants ir [[persona]], kas vēlas valstī, kurā tas ir ieradies, apmesties uz pastāvīgu dzīvi.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences: [[polinoms|Polinoma]] '''diskriminants''' ir noteikta funkcija no šī polinoma koeficientiem. Diskriminanta vērtība ir cieši saistīta ar šī polinoma reālo sakņu skaitu.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Spriņģu iezis
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Spriņģu_iezis_pie_Līgatnes_02.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 57.252379
| gar_d            = 25.060673
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Cēsu novads}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|D]]3, [[Frānas stāvs|Frāna]], [[Gaujas svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences: '''Panorāmas brīvība'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=freedom%20of%20panorama&list=Panorama&lang=EN|accessdate={{dat|2016|7|19||bez}}}}</ref> ir noteikums dažādu jurisdikciju [[autortiesības|autortiesību]] likumos, kas ļauj uzņemt ēku un dažkārt arī publiskā vietā novietotu skulptūru un citu mākslas formu fotogrāfijas un video, kā arī radīt cita veida attēlus (kā akvareļus un gleznas) un publicēt tos, nepārkāpjot autortiesības, kas uz šiem darbiem attiecas.<ref name="seiler">Seiler, D.: ''[http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html Gebäudefotografie in der EU — Neues vom Hundertwasserhaus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604150550/http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html |date={{dat|2016|06|04||bez}} }}'', in ''Photopresse'' 1/2 (2006), p. 16. URL last accessed 2007-09-20.</ref> Panorāmas brīvība ierobežo autortiesību īpašnieka iespējas vērsties pret šādu attēlu veidotājiem un izplatītājiem. Tas ir izņēmums parastajiem noteikumiem, kas nosaka, ka autortiesību īpašniekam ir ekskluzīvas tiesības dot atļauju [[atvasināts darbs|atvasinātu darbu]] izveidei un izplatīšanai. Šī frāze radusies no vācu valodas termina ''panoramafreiheit''. Latvijā šobrīd panorāmas brīvība nepastāv.

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
'''Vailders''' ({{val|en|Wilder}}) ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Alans Vailders]] (''Alan Wilder''; dzimis 1959. gadā), angļu mūziķis;
* [[Billijs Vailders]] (''Billy Wilder''; 1906—2002), amerikāņu kinorežisors;
* [[Džīns Vailders]] (''Gene Wilder''; 1933—2016), amerikāņu aktieris, režisors un rakstnieks.

sentences: '''A vitamīns''' ('''retinols''' jeb '''akseroftols''') ir [[tauki|taukos]] šķīstošs [[vitamīns]], kas nepieciešams [[redze]]i, [[āda]]s veselīguma uzturēšanai un paaugstina organisma spēju pretoties dažādām [[infekcija|infekcijām]], kā arī veicina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos un stiprina [[nervi|nervu]] šūnas. Dabīgs [[antioksidants]].

sentences: '''Dānija—Norvēģija''' bija [[Dānijas Karaliste]]s un [[Norvēģijas Karaliste]]s [[personālūnija]] no 1380. līdz 1536. gadam un [[reālūnija]] no 1537. līdz 1814. gadam. Tās sastāvā bija arī [[Islande]], [[Grenlande]] un [[Fēru salas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''How I Live Now''
| attēls                   = How I Live Now poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kevins Makdonalds]]
| producents               =
* [[Džons Batseks]]
* [[Alasdērs Flinds]]
* [[Endrjū Ruhmans]]
* [[Čārlzs Stīls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Broks]]
* [[Tonijs Grisoni]]
* [[Penelope Skinera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Džordžs Makkejs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Anna Čanselora]]
| mūzika                   = [[Džons Hopkinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Cowboy Films]]''
* ''[[Passion Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[E1 Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|4|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-i-live-now-2012|title=How I Live Now|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 8, 2019|archive-date={{dat|2019|05|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190508185142/http://www.bbfc.co.uk/releases/how-i-live-now-2012}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60 213}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howilivenow.htm|title=How I Live Now|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''How I Live Now''''' ir 2013. gada drāma, kas balstīta uz Megas Rosovas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Džordžs Makkejs]], [[Toms Holands]] un [[Anna Čanselora]]. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Priekules rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Priekule]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Priekule]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Nd)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-30
|ķīm_formula=(Nd,Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__
'''Rabdofans-(Nd)''' (no {{val|el|rhabdos}} — 'stienis' un ''phainesthai'' — 'šķist' tā raksturīgo spektra joslu dēļ) ir rets [[minerāls]], kas atsevišķi izdalīts [[1959]]. gadā. Vāji radioaktīvs — 1248 [[Bq]]/g.

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Fudzi
| Photo                = Kodaki fuji frm shojinko.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Šojiko ezera puses
| karte                = Japāna
| paraksta_izvietojums =
| latd= 35|latm= 21|lats= 29|latNS= N
| longd= 138|longm= 43|longs= 52|longEW= E
| Augstums         = 3776
| Atrašanās vieta  = {{flaga|Japāna}} [[Japāna]]
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1707.-1708. gadā
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}

sentences:
[[Image:Antarctica-Region.png|thumb|right|Antarktika]]
'''Antarktika''' ir [[Zeme]]s [[polārais reģions]], kas aptver [[Dienvidpols|Dienvidpolu]], pretēji [[Arktika]]i, kas aptver [[Ziemeļpols|Ziemeļpolu]]. Antarktika sastāv no [[Antarktīda]]s un [[Šelfa ledājs|šelfa ledājiem]], ūdeņiem un [[sala|salām]], kas atrodas [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]], uz dienvidiem no [[Antarktiskā konverģence|Antarktiskās konverģences]].<ref>[http://www.scar.org/ Scientific Committee on Antarctic Research (SCAR)]</ref> Šis reģions pārklāj 20% no [[Dienvidu puslode]]s, un Antarktīdas kontinents sastāda 5,5% (14 miljonus [[kvadrātkilometrs|km2]]) no Dienvidu puslodes.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = pilsētas
| Article = [[Rēzekne]]s
| Type =
| Image =Flag of Rēzekne.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:1:2
| Adoption =
| Design = Taisnstūra forma, tā audekls sadalīts trīs horizontālās vienāda platuma joslās: augšējā un apakšējā daļa - gaiši zilā, vidējā daļa - baltā krāsā. Karoga vidū attēlots Rēzeknes pilsētas ģerbonis
| Designer =
}}
'''Rēzeknes karogs''' ir viens no [[Rēzekne|Rēzeknes]] oficiālajiem simboliem kopā ar [[Rēzeknes ģerbonis|Rēzeknes pilsētas ģerboni]].
, Atbrīvošanas alejas laternas.]] Karogam ir 2 krāsas - zila un balta. Tas sadalīts trīs daļās, proporcionāli 2:1:2, gar malām ir zila krāsa, bet pa vidu balta. Karoga vidū ir novietots [[Rēzeknes ģerbonis]].<ref>http://www.likumi.lv/doc.php?id=246715</ref> Bieži karogs tiek izkārts vertikāli, piemēram, pie apgaismes stabiem, ēku sienām un citos gadījumos. Zilā krāsa tajā, iespējams, norāda uz pilsētas piederību Latgalei un Rēzeknes kā "Latgales sirds" simbolismu.
Karoga krāsas ir noteiktas Rēzeknes domes saistošajos noteikumos Nr.10 un ir šādas:
{{Rēzeknes karoga krāsas}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Taube
|     vārds_orig = ''Theodor Taube''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jurijs Oganesjans
|     vārds_orig = Юрий Цолакович Оганесян
|         attēls = Yuri Oganessian.jpg
|     att_izmērs = 235px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Rostova pie Donas|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{URS}}|{{RUS}}|{{ARM}}}}
|        tautība = [[armēņi|armēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Apvienotais kodolpētniecības institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Georgijs Fļorovs]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = vairāku smago ķīmisko elementu līdzatklājējs, viņa vārdā nosaukts [[oganesons]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Švarca vērtību modelis''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Schwartz Values Inventory'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Izraēla]]s sociālpsihologs [[Šaloms Švarcs]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Rihards Pīks
| vārds_orģ =
| attēls = Rihards Piks.jpg
| apraksts =
| amats = [[Latvijas Republikas ārlietu ministrs]]
| term_sākums = {{dat|2004|03|09|N}}
| term_beigas = {{dat|2004|07|21|N}}
| prezidents = [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers = [[Indulis Emsis]]
| priekštecis = [[Sandra Kalniete]]
| pēctecis = [[Artis Pabriks]]
| amats2 = [[Latvijas Republikas kultūras ministrs]]
| term_sākums2 = {{dat|1996|08|12|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1997|06|20|N}}
| prezidents2 = [[Guntis Ulmanis]]
| premjers2 = [[Andris Šķēle]]
| priekštecis2 = [[Ojārs Spārītis]]
| pēctecis2 = [[Ramona Umblija]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|3|18|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7               = [[7. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7         = {{dat|1998|11|3|N}}
| term_beigas7         = {{dat|2002|11|5|N}}
| viceprezidents7      =
| vicepremjers7        =
| vietnieks7           =
| prezidents7          =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Guntis Ulmanis]]
| premjers7            =
* [[Guntars Krasts]]
* [[Vilis Krištopans]]
* [[Andris Šķēle]]
* [[Andris Bērziņš (politiķis, 1951)|Andris Bērziņš]]
| priekštecis7         =
| pēctecis7            =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1941|12|31}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[Latvijas Zemnieku savienība]] (1995-1998)
[[Tautas partija]] (1998—2011)
[[Latvijas attīstībai]] (kopš 2014)
| dzīvesb = [[Sarmīte Pīka]]
| profesija = [[kinorežisors]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūts]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Rihards Pīks''' (dzimis {{dat|1941|12|31}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvija]]s [[politiķis]], bijušais [[kinorežisors]] un kino darbinieks. Šobrīd valdes loceklis partijā "[[Latvijas attīstībai]]".<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://attistibai.lv/par-mums/vadiba|title=Partijas "Latvijas attīstībai" valde|website=attistibai.lv|access-date=2018-03-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181006181800/http://www.attistibai.lv/par-mums/vadiba|archivedate=2018-10-06}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Braslavas pagasts}}

sentences: '''Āfrikas kolonizācijai''' ir sena vēsture. Pazīstamākā tās daļa ir [[Āfrikas sadalīšana]] 19 gadsimtā.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Šovē ala
| other_name =
| photo = Rhinos_Chauvet_Cave.jpg
| photo_caption =
| map = Francija#Eiropa
| relief  = yes
| lat_d = 44.3875 | lat_NS = N
| long_d = 4.414167 | long_EW = E
| location = {{vieta|Francija|Overņa-Rona-Alpi|Ardēša}}
| depth =
| length =
| survey =
| discovery =
| geology =
| entrance_count =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Arkas tilta apgleznotā ala, pazīstama kā Šovē - Arkas tilta ala, Ardēša
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii
|        designation1_date = 2014 <small>(38. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1426 1426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Francija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''21. janvāris''' ir gada 21. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 344 dienas (345 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopti '''valstu nacionālie dzīvnieki'''.

sentences: '''Helevega hronika''' ir pirmā [[Rīga]]s pilsētas hronika.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tachina_Grossa.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Tachina grossa|Kāpurmuša}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| iedalījums=
*[[Dunduru infrakārta]] (''Tabanomorpha'')
*[[Dzelkņmušu infrakārta]] (''Stratiomyomorpha'')
*[[Koksnesmušu infrakārta]] (''Xylophagomorpha'')
*[[Mušu infrakārta]] (''Muscomorpha'')
| kategorijas =nē
| binomial = Brachycera <small>([[Macquart]], 1834)</small><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4200455/ Checklist of the ‘lower Brachycera’ of Finland: Tabanomorpha, Asilomorpha and associated families (Diptera)]</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā kukurūza
|           attēls =Zea_mays_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-283.jpg
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|         binomial = Zea mays
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Василий Васильевич Ульрих''
| vārds = Vasīlijs Ulrihs
| dz_dat_alt = {{dat|1889|07|13}}
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava}}
| m_dat_alt = {{dat|1951|05|07}}
| alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]] (1914)
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = justīcijas ģenerālpulkvedis
|  dienesta_laiks = 1915—1951
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Viskrievijas Ārkārtas komisija|čeka]]—[[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|GPU]]
[[PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija]]
[[Padomju armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Vasīlijs Ulrihs (1889—1951).jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Zvaigznīte
|     vārds_orig = ''Jēkabs Šterns''
|         attēls = Jēkabs Zvaigznīte.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1833
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Abrupe (ciems)|Abrupe]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = [[Jaunpiebalga]], [[Valka]],
[[Vilpulkas pagasts|Virķēnu muiža]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri = pasakas, stāsti
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Pasaciņas priekš bērniem" (1859),
enciklopēdijā "Sēta, Daba, Pasaule" -
apcerējums par [[Latviešu tautas dziesmas|latviešu tautas dziesmām]] (1860)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jēkabs Zvaigznīte''', īstajā vārdā '''Jēkabs Šterns''' (1833—1867), bija latviešu skolotājs, folklorists, "[[Pēterburgas Avīzes|Pēterburgas Avīžu]]" žurnālists, viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. [[Hanss Kristiāns Andersens|H. K. Andersena]] un [[brāļi Grimmi|brāļu Grimmu]] pasaku tulkotājs un viens no pirmajiem latviešu literatūrkritiķiem, izvirzīja latviešu eposa sairuma teoriju (1860).

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Reverend Robert Walker (1755 - 1808) Skating on Duddingston Loch.jpg
| title=Slidojošais mācītājs
| other_language_1=angļu
| other_title_1=The Skating Minister
| artist=Sers Henrijs Reibērns
| year=ap 1793. gadu
| type=Eļļa
| dimensions=76×64
| museum=[[Skotijas Nacionālais muzejs]]
}}
'''Mācītājs Roberts Volkers, slidojot pa Dadingstonas ezeru''' ({{val|en|The Reverend Robert Walker Skating on Duddingston Loch}}), plašāk zināma vienkārši kā '''Slidojošais mācītājs''' ({{val|en|The Skating Minister}}), ir [[eļļas glezniecība|eļļas glezna]], par kuras autoru tiek uzskatīts [[Sers Henrijs Reibērns]], un tā atrodas [[Skotijas Nacionālā galerija|Skotijas Nacionālajā galerijā]], [[Edinburga|Edinburgā]]. Glezna bija tikpat kā nezināma līdz aptuveni 1949. gadam, bet kopš tā laika tā ir kļuvusi par vienu no [[Skotija]]s pazīstamākajām gleznām un ir kļuvusi par [[Skotijas kultūra]]s simbolu, kas uzgleznota vienā no valsts ievērojamākajiem [[kultūra]]s periodiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Google+''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Real-life sharing rethought for the web''
| veids                = [[sociālais tīkls]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2011|06|28|bez}}
| valodas              = vairāk kā 40
| komerciāla           = jā
| reģistrācija         = publiska
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://plus.google.com}}
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences: '''Ozolīti, zemzarīti''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvja Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota" (1872-1884).

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Rīga Plaza
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = Rīga Plaza logo.png
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 55| lats = 35.6| latNS =N
|longd              = 24| longm = 06| longs = 11.5| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
|adrese           = [[Mūkusalas iela]] 71
|atklāts          = {{dat|2009|3|31}}
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = ''Summus Capital'', Ivars Vendelins
|pārvaldnieks     = ''Colliers''
|platība        = 90 000 m²
|tirdz platība  = 49 000 m²
|veikalu sk     = 160+
|autostāvvieta  = 1500 (1000 ēkā)
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]]
|trolejbuss   = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|http://www.rigaplaza.lv/}}
}}
'''Modes un izklaides centrs "Rīga Plaza"''' ir tirdzniecības centrs [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], [[Mūkusalas iela|Mūkusalas ielā]] 71. Tā platība ir {{sk|90000|m²}}.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamira-Alaja sistēma
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min = 50|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =68|lon_min = 50|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 250
|platums                = 30—150
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Kurgontepa]], [[Keloba]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tadžikijas depresija''' ir starpkalnu ieplaka [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Tadžikistāna]]s teritorijā, daļa no [[Pamira-Alaja sistēma]]s. Izvietojusies starp [[Hisors|Hisora]] grēdu rietumos, [[Pamirs|Pamiru]] austrumos un [[Hindukušs|Hindukušu]] dienvidos. Raksturīgas zemas kalnu grēdas un plašas starpkalnu ielejas, ko klāj pustuksneši un [[stepe]]s.<ref>{{LPE|7|492|Pamira-Alaja sistēma}}</ref> Pa ieplaku tek [[Amudarja]]s satekupe [[Vahša]] un tās pietekas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences:
, kas attēlots [[Velsa]]s karogā]]
'''Mitoloģija''' ({{val-el|μυθολογία}}, ''muthología'' — ‘stāstu stāstīšana’) ir [[mīts|mītu]] kopums, kā arī [[zinātne]],<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/#/sv/mitolo%C4%A3ija | title= Mitoloģija | publisher= Tezaurs.lv | accessdate= 2020. gada 12. februārī | language= lv | archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/mitolo%C4%A3ija | archivedate= 2020. gada 15. Marts }}</ref> kas pēta dažādu tautu mītus, [[folklora|folkloru]], [[eposs|eposus]], [[pasaka]]s un [[leģenda]]s. Tā ir būtiska cilvēces [[kultūra]]s sastāvdaļa. Mijiedarbībā ar mitoloģiju veidojusies [[reliģija]], [[filozofija]], [[literatūra]], arī [[zinātne|zinātņu]] pirmsākumi. Radusies cilvēces sākumposmā, mitoloģija arī vēlāk ietekmējusi kultūras attīstību. Daudzi [[literatūra]]s un [[māksla]]s šedevri nav pilnībā izprotami, nepārzinot tajos attēlotās mitoloģiskās [[persona]]s un izmantotos mitoloģiskos sižetus. Varētu teikt, ka mitoloģija ir cilvēces garīgais šūpulis.{{fact}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences: '''Šrādera vārsts''', pazīstams arī kā '''amerikāņu vārsts''', ir [[Vārsts|vārsta]] veids, kuru mūsdienās izmanto gandrīz visās [[Riepa|riepu]] kamerās un [[Bezkameras riepa|bezkameru riepās]]. Vārsts izgudrots 1891. gadā, 1893. gadā patentēts ASV, tā nosaukums aizgūts no vācu izcelsmes amerikāņu izgudrotāja un uzņēmēja Augusta Šrādera (''August Schrader'') vārda.

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
[[Kategorija:Prūsija]]
[[Kategorija:Kari ar Vāciju|*]]
[[Kategorija:Kari Eiropā|Prusija]]
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Prusija]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Istalsnas katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Istalsnas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istalsnas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 29  | lats  = 44  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 50  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Isnaudas pagasts]], [[Istalsna]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1938]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Rolands Abrickis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1938]]
| length                = 15m
| width                 = 10m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[betons|betona]] [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub482 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Isnaudas pagasts|Isnaudas pagasta]] [[Istalsna|Istalsnā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca (iekšskats)
| source         = Attēls iegūts  no: Inetas Ludboržas
Attēla autors: Ineta Ludborža
| date           =
| author         = Ineta Ludborža
| permission     = Attēlu atļauts izmantot brīvi, arī komerciāliem mērķiem.
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lepidodermella squamatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lepidodermella squamatum}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gastrotricha
| tips_lv =Vēderskropstaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Chaetonotida}}
* {{TaksoSaite|Macrodasyida}}
| kategorijas = nē
}}
'''Vēderskropstaiņi''' (''Gastrotricha'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas senākās [[Klasifikācijas sistēma pēc ģints un sugas|klasifikācijās]] tiek uzskatīts par [[veltņtārpu tips|veltņtārpu tipa]] klasi. Tie ir sīki 0,06-3,0 milimetrus gari jūras un saldūdens dzīvnieki, pārsvarā [[bentoss|bentosa]] formas, kas var dzīvot arī smilšainās piekrastēs [[gruntsūdens]] slānī starp [[Smiltis|smilšu]] graudiem līdz pat 15 metru dziļumam. Ir zināmas ap 350 [[jūra]]s un 250 [[saldūdens]] sugas. Vēderskropstaiņi ir konstatēti arī [[Latvija|Latvijā]], taču sugu sastāvs nav noskaidrots.

sentences:
, greznots ar lauru vainaga apvītu <small>[[SPQR|S·P·Q·R]]</small> (''senātus populusque Rōmānus''), "Romas senāts un tauta".]]
'''Veksiloīds''' ir valstu, organizāciju vai privātpersonu lietots karogveidīgs objekts no [[karogs|karoga]] atšķirīgā veidolā. Terminu 1958. gadā ieviesis [[veksiloloģija|veksilologs]] Vitnijs Smits (''Whitney Smith''), kurš veksoloīdu definējis sekojoši:

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Andrāši prospekts
 |       nosauk orig = Andrássy út
 |            attēls = Andrássiútlégifotó.jpg
 |   attēla paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 2,4 km
 |           atklāta = 1876. gads
 |    vēst nosaukumi =
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Budapešta, ieskaitot Donavas promenādi, Budas pils kvartālu un Andrāši prospektu
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1987
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/400 400]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Ungārija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 57,85 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Sviestskābā rūgšana''' ir [[rūgšana]]s veids, kurā [[sviestskābes baktērijas]], tostarp ''[[Clostridium]]'' ģints pārstāvji, vienkāršos [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], bet daudzas klostrīdijas arī saliktos ogļhidrātus (piemēram, [[dekstrīni|dekstrīnus]], [[ciete|cieti]], [[pektīnvielas]] u.c), pārraudzē [[sviestskābe|sviestskābē]], [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdā]] un [[ūdeņradis|ūdeņradī]]. Rūgšanā nelielā daudzumā kā blakusprodukti veidojas arī [[etiķskābe]], [[butilspirts]], [[etilspirts]] un [[acetons]].<ref name="Nikolajeva">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2014 |edition=3.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-808-3 |page=41}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielceļš
| attēls                   = Highway Jacket DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Highway'
| žanrs                    = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Gajs Rīdels]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = Skots Rozenbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Bazils Poleduriss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|3|26||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001|title=Highway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 11, 2019|archive-date={{dat|2019|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190411193415/http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
[[File:Transistor Count and Moore's Law - 2011.svg|thumb|350px|Grafikā attēlots centrālo procesoru [[tranzistoru skaits]] attiecībā pret ieviešanas datumu. Vertikālā skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]; līkne atbilst eksponenciālam pieaugumam, tranzistoru skaitam dubultojoties katrus divus gadus.]]
'''Mūra likums''' ir novērojums, ka skaitļošanas aparatūras vēstures gaitā [[tranzistors|tranzistoru]] skaits [[integrālā shēma|integrālajās shēmās]] dubultojas aptuveni divu gadu laikā. Likums nosaukts ''[[Intel]]'' līdzdibinātāja [[Gordons Mūrs|Gordona Mūra]] vārdā, kurš aprakstīja šo tendenci savā 1965. gada publikācijā.<ref name="Moore1965paper">{{cite web|ref=harv| first=Gordon E.|last = Moore|year =1965|url=http://www.cs.utexas.edu/~fussell/courses/cs352h/papers/moore.pdf| title =Cramming more components onto integrated circuits| format =PDF| page =4| publisher=[[Electronics (magazine)|Electronics Magazine]]| accessdate = 2006-11-11}}
</ref><ref name="IntelInterview">{{cite web| year =2005|url=http://large.stanford.edu/courses/2012/ph250/lee1/docs/Excepts_A_Conversation_with_Gordon_Moore.pdf| title =Excerpts from A Conversation with Gordon Moore: Moore’s Law| format =PDF| page =1| publisher=[[Intel|Intel Corporation]]| accessdate = 2013-09-12}}
</ref><ref>{{cite web| year =2007 |url=http://www.computerhistory.org/semiconductor/timeline/1965-Moore.html| title =1965 – "Moore's Law" Predicts the Future of Integrated Circuits| publisher=[[Computer History Museum]]| accessdate =2009-03-19}}
</ref> Viņa prognoze ir pierādījusies kā precīza daļēji tāpēc, ka to šobrīd izmanto [[pusvadītājs|pusvadītāju]] industrijā, lai veiktu ilgtermiņa plānošanu un uzstādītu mērķus pētniecībai un attīstībai.<ref name=Disco1998>{{Cite book
 | last = Disco
 | first = Cornelius
 | last2 = van der Meulen
 | first2 = Barend
 | year = 1998
 | title = Getting new technologies together
 | pages = 206–207
 | isbn = 3-11-015630-X
 | publisher = Walter de Gruyter
 | location = New York
 | oclc = 39391108
 | url = http://books.google.com/books?id=1khslZ-jbgEC&pg=PA206&lpg=PA206&ots=D38v82mSkm&output=html&sig=ACfU3U2jPixZgKq-PYwVPHDpwO2Zt31puQ
 | accessdate = 23 August 2008
}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
'''Gērings''' var būt:
* [[Hermanis Gērings]] (1893—1946), [[Trešais reihs|Trešā reiha]] politiķis, kara noziedznieks;
* [[Kārlis Gērings]] (1841—1879), Vācijas šahists un filozofs.

sentences:
[[Kategorija: Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Nīderlande]]
[[Kategorija:Nīderlande]]

sentences:
{{citas nozīmes|ASV prezidenta rezidenci|Baltais nams (nozīmju atdalīšana)|Baltais nams}}
{{Ēkas infokaste
|name=Baltais nams
|native_name= ''the White House''
|image=White House north and south sides.jpg
|image_size = 250px
|caption=
|map_type=Vašingtonas centrs
|latd=38.8977
|latNS=N
|longd=77.0365
|longEW=W
|location= {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|current_tenants=[[ASV prezidents]] [[Džo Baidens]] un ASV pirmā ģimene
|architect=[[Džeimss Hobens]]
|floor_area= 5100 m²
|client=
|engineer=
|start_date={{dat|1792|10|13|N|bez}}
|completion_date = {{dat|1800|11|1|N|bez}}
|structural_system=
|size=
}}
'''Baltais nams''' ({{val|en|White House}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidenta rezidence [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Tas atrodas Pensilvānijas avēnijā 1600. Baltā nama arhitekts ir [[Džeimss Hobens]]. Celtniecības darbi sākās [[1792]]. gadā un beidzās {{dat|1800|11|1}}. Tai dienā par pirmo tā saimnieku kļuva toreizējais prezidents [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marks Rebilē
|          Attēls = Marc Rebillet 1 (cropped).jpg
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms = Loop Daddy, Leae
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|15}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Dalasa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Elektroniskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs, komponists,
|     Instrumenti = Vokāls, sintezators, cilpotājs
|            Gadi = 2016—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Murder by Death''
| operators =
| attēls = Murder by death movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[Roberts Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ailīna Brenana]]
* [[Trūmens Kapote]]
* [[Džeimss Koko]]
* [[Pīters Falks]]
* [[Aleks Giness]]
* [[Elza Lančestera]]
* [[Deivids Nivens]]
* [[Pīters Selerss]]
* [[Megija Smita]]
* [[Nensija Vokera]]
* [[Estella Vinvuda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Murder by Death''
| studija = ''Rastar''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|6|23}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Murder-by-Death#tab=summary|title=Murder by Death (1976) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Murder by Death''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Roberts Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brenana]], [[Trūmens Kapote]], [[Džeimss Koko]], [[Pīters Falks]], [[Aleks Giness]], [[Elza Lančestera]], [[Deivids Nivens]], [[Pīters Selerss]], [[Megija Smita]], [[Nensija Vokera]] un [[Estella Vinvuda]].

sentences: '''Gubu lietusmākoņi''' ''Cumulonimbus'' (Cb) ir balti [[mākoņi]] ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd [[saule]]. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš [[lietus]], dažreiz ar [[krusa|krusu]], pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs [[sniegs]], bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži [[zibens|zibeņo]].

sentences: '''Kredīts''' ({{val|la|creditum}} – 'uzticēt citai personai') ir uz noteiktu termiņu un ar atbilstošu [[kredītlīnija|kredītlīniju]] sastādīts [[līgums]], kurā aizdevējs ([[kreditors]]) aizdod kredīta ņēmējam ([[debitors|debitoram]]) konkrētu [[nauda]]s summu, [[prece|preci]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņā pret tiesisku solījumu, ka kredīta saņēmējs atmaksās kredīta pamatsummu, kā arī [[procenti|procentus]], ja aizdevējs tā ir noteicis.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/credit|title=Credit|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|date=|accessdate=6 August 2021}}</ref><ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/credit|title=Credit|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopedia Britannica]]|date=|accessdate=6 August 2021}}</ref><ref name="kredīts" />

sentences:
'''Grobiņas fogti''' ({{val-de|Vogt von Grobin}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki (soģi) [[Grobiņa]]s fogtejas teritorijā līdz 1560. gadam. Viņu rezidence bija vecā [[Grobiņas pilsdrupas|Grobiņas pils]] [[Ālande]]s labajā krastā tagadējā [[Grobiņa]]s pilsētas teritorijā. Pēdējais Grobiņas fogts Klauss no Štreithorstas 1560. gadā Grobiņas pili atdeva [[Prūsijas hercogiste]]i, jo Livonijas ordenis fogteju bija ieķīlājis Prūsijas hercogam [[Albrehts Hoencollerns|Albrehtam]].
<gallery>
Attēls:Grobinas_pils.jpg|Grobiņas fogtu pils rekonstrukcija
Attēls:Grobiņa, Pilsdrupas.jpg|Grobiņas pilsdrupas mūsdienās
</gallery>
== Zināmo Grobiņas fogtu saraksts ==
* [[1428]] [[fon Ašebergi|Gosvins no Ašebergas]] (Goswin von Ascheberg)
* [[1430. gads|1430]] Venemars Plāters (Wennemar Plater)<ref>E.H. Kneschke. [http://books.google.co.uk/books?id=YCwJAwAAQBAJ&pg=PA309&dq=Grobin+vogt&hl=en&sa=X&ei=4_VAVJ7fCeOP7AbKxICwDA&ved=0CEEQ6AEwBA#v=onepage&q=Grobin%20vogt&f=false Deutsche Grafen-Haeuser der Gegenwart], 1853
</ref>
* [[1451]] Dītrihs no Dinklages (Dietrich von Dincklage)
* [[1456]] Jakobs Fogts (Jakob Vogt)
* [[1458]] Vilhelms no Hugenpotes (Wilhelm von Hugenpoet)
* [[1478]]—[[1486]] [[Plāteri|Venemars Plāters no Brēles]] (Wennemar Plater von dem Broele)
* [[1486]] Heinrihs no Brigenes (Heinrich von der Brüggen)
* [[1504]] Sveders no Bušes (Sweder von dem Busche)
* [[1507]]—[[1523]] Heinrihs no Langenes (Heinrich von Langen)
* [[1527]]—[[1533]] Ernests no Minhauzenes (Ernst von Münchhausen)
* [[1536]] Johans no Kersfeldes (Johann von Kersfeld)
* [[1539]]—[[1550]] [[Līdinghauzeni-Volfi|Rutgers Līdinghauzens-Volfs]] (Rutger Lüdinghausen-Wolff)
* [[1551]]—[[1560]] Klauss no Štreithorstas (Klaus von Streithorst)

sentences:
{{infokaste+}}
'''Drivinalds''' ({{val-la|Drivinalde}}) jeb '''Drunvalds''' (citos [[Indriķa hronika]]s norakstos: ''Drunwaldus, Drunalde'') bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]].

sentences: '''Stomatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas nodarbojas ar [[mutes dobums|mutes dobuma]], [[žoklis|žokļu]] un blakus esošo un ar tām saistīto vietu slimību izpēti un ārstēšanu. Svarīga stomatoloģijas sadaļa ir '''zobārstniecība''' (dažreiz terminu "zobārstniecība" lieto kā sinonīmu stomatoloģijai).<ref>[http://www.tezaurs.lv/llvv/show.jsp?pid=V4e9GNlWq3&cit=full Zobārstniecība]</ref> Tiek uzskatīts, ka stomatoloģija ir vajadzīga cilvēka pilnīgai veselībai kopumā. Ārstus, kas nodarbojas ar stomatoloģiju, sauc par stomatologiem. Parasti stomatologiem ir viens vai vairāki palīgi, lai nodrošinātu kvalitatīvāku mutes veselības pakalpojumu sniegšanu. Pirmā stomatologu skola tika dibināta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ohaio (štats)|Ohaio štatā]] 1828. gada februārī, pašlaik tur atrodas stomatoloģijas muzejs.<ref>Owen, Lorrie K., ed. Dictionary of Ohio Historic Places. Vol. 2. St. Clair Shores: Somerset, 1999, 1217-1218.</ref> [[Indas ielejas civilizācija|Indas ielejas civilizācijā]] stomatoloģija ir pastāvējusi jau kopš 7. gadu tūkstoša pirms mūsu ēras.<ref name=Coppa>Coppa, A. et al. 2006. [http://www.nature.com/nature/journal/v440/n7085/pdf/440755a.pdf ''Early Neolithic tradition of dentistry'']. ''Nature''. Volume 440. 6 April 2006.</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Svetes pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Zamboangas Pussala]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Džeisons Deivids Frenks
 |            vārds_orig = ''Jason David Frank''
 |                attēls = Jason David Frank (44471975230) (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Džeisons Deivids Frenks 2018. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1973|9|4}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Kovina}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2022|11|19|1973|9|4}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, cīņas mākslas meistars
 |         darbības gadi = 2002—2022
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Džeisons Deivids Frenks''' ({{val|en|Jason David Frank}}; dzimis {{dat|1973|9|4}}, miris {{dat|2022|11|19}}) bija amerikāņu aktieris un cīņas mākslas meistars. Vislabāk zināms ar [[Tomijs Olivers|Tomija Olivera]] lomu seriālā ''[[Mighty Morphin Power Rangers]]'' un citos "[[Spēka reindžeri]]" (''Power Rangers'') seriālos.

sentences: Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

sentences:
{{Citas nozīmes|augu|Miezis|Miezis}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = A lady beetle perches on barley.JPG
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| kārta_lv =
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hordeum
| ģints_lv = Miežu ģints
| suga = H. vulgare
| suga_lv = Mieži
| binomial = Hordeum vulgare
| kategorijas = nē
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
}}
[[File:Hordeum vulgare MHNT.BOT.2015.2.39.jpg|thumb|''Hordeum vulgare'']]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski           = Iedomātās mīlestības
| attēls          = les-amours-imaginaires.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Les Amours Imaginaires''
| režisors       = [[Ksavjē Dolans]]
| producents       = Ksavjē Dolans
Karola Mondello
Daniels Morāns
| scenārija autors         = Ksavjē Dolans
| galvenajās lomās       = Monia Čokri
Nīlss Šneiders
Ksavjē Dolans
| operators = Stefānija Vēbere-Birona
| montāža        = Ksavjē Dolans
| studija        = [[Alliance Atlantis|Alliance Atlantis Vivafilm]]
| izplatītājs    = [[Remstar|Remstar Distribution]] {{small|(Kanāda)}}
[[IFC Films]] {{small|(ASV)}}
| izdošana       = {{filmas datums|2010|05|16}}
| ilgums        = 101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''LES AMOURS IMAGINAIRES - HEARTBEATS'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF276558/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-01-24|accessdate=2012-01-23}}</ref>
| valsts        = Kanāda
| valoda       = Franču
Angļu
| budžets         = [[Canadian dollar|CAD$]]600 000
| ienākumi          = $588 383
}}
'''"Iedomātās mīlestība"''' ({{lang-fr|Les Amours Imaginaires}}) ir režisora [[Ksavjē Dolans|Ksavjē Dolana]] ({{lang-fr|Xavier Dolan}}) veidotā drāma, kas stāsta par diviem draugiem, kuri iemīlas vienā un tajā pašā puisī. Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā 2010. gadā.<ref name="festival-cannes.com">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html |title=Festival de Cannes: Heartbeats |accessdate=2011-01-09 |work=festival-cannes.com |archive-date=2012-10-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121015103843/http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html }}</ref>

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Brennera pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Brennerpass_nordrampe.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Alpi#Austrija#Itālija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 47.003333 | plat_NS = N
 | gar_d  = 11.5075 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Alpi]], [[Austrija]]s - [[Itālija]]s robeža
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''25. janvāris''' ir gada 25. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 340 dienas (341 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences: '''Lineārs vienādojums''' ir [[vienādojums]], kura abas puses var būt izteiktas ar pirmās pakāpes [[polinoms|polinomiem]] (no nezināmajiem). Vienādojuma vispārīgais veids ir <math>ax+b=0</math>, kur a un b ir koeficienti un x ir nezināmais.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = ''Fergie''
|Attēls = Les Black Eyed Peas en concert au VIP Room Paris 2.jpg
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Steisija Anna Fergusone
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|3|27}}
|Miris =
|Vieta = {{flaga|ASV}} [[Asjenda Heitsa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]], [[hiphops]], [[popreps]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, modele
|Gadi = [[1991]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'', ''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī = ''[[Wild Orchid]]''<br />''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa = [http://www.fergie.com/ fergie.com]
|Dzimums = S
}}
'''Steisija Anna Fergusone''' ({{val|en|Stacey Ann Ferguson}}) (dzimusi {{dat|1975|3|27}}), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''''Fergie''''', ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[popmūzika]]s/[[ritmblūzs|ritmblūza]] dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa ir pazīstama kā grupas ''[[The Black Eyed Peas]]'' dalībniece un arī kā solomāksliniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lüneburger Heide 006.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Pinophyta
| nodalījums_lv = Kailsēkļi
|         klase = Pinopsida
|      klase_lv = Skujkoku klase
|         rinda = Pinales
|      rinda_lv = Priežu rinda
|        dzimta = Cupressaceae
|     dzimta_lv = Ciprešu dzimta
|         ģints = Juniperus
|      ģints_lv = Kadiķis
|          suga = J. communis
|       suga_lv = Parastais kadiķis
|      binomial = Juniperus communis
|        autors = [[Carl von Linné|L.]], [[1753]]
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastais kadiķis''' (''Juniperus communis''), arī '''Zviedrijas kadiķis''', '''paeglis''', '''ērcis''' ([[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]]) ir vienmājas [[skujkoks]]. [[Latvija|Latvijā]] visbiežāk sastopams kā [[krūms]], retāk kā koks. Kadiķi labi aug saulainās vietās, tie ir sausumizturīgi un nav prasīgi augsnes izvēlē. Kadiķi aug gan klajumā, gan pamežā. Priežu mežos, virsājos, sausos pauguros redzami īpatnēji, piramidālie, cilindriskie kadiķu vainagi. Skujas ir sīkas, adatveida, sakārtotas mieturos pa trim.

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muostāha
|attēls              = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
|attēla paraksts     = Salas kūstošais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Муостах''
|izvietojums         = [[Buorhajas līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=71|latm=34|lats=22|latNS=N
|longd=130|longm=00|longs=08|longEW=E
|platība             = 3,5
|garums              = 7,5
|platums             = 0,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 25
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Muostāha''' ({{val|ru|Муостах}}, {{val|sah|Муостаах}} — ‘Ragainā’)<ref>[http://www.sakhatyla.ru/translate/%D0%BC%D1%83%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B0%D1%85 Якутско-русский словарь]{{Novecojusi saite}}</ref> ir sala [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vīrieši viņas dzīvē
| operators =
| attēls = Sunshine LV poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Klēra Denī]]
| producents = Olivjē Delbosks
| scenārijs = * Klēra Denī
* Kristīne Ango
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Ksavjē Bovuā]]
* [[Filips Katerīns]]
* [[Žozaina Bolasko]]
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Sandrīna Dimā]]
* [[Alekss Dekā]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Un beau soleil intérieur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6423776/|title=Let the Sunshine In (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vīrieši viņas dzīvē"''' ({{Val|fr|Un beau soleil intérieur}}) ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Francija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Klēra Denī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Ksavjē Bovuā]], [[Filips Katerīns]], [[Žozaina Bolasko]], [[Žerārs Depardjē]], [[Sandrīna Dimā]], [[Alekss Dekā]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz [[Rolāns Barts|Rolāna Barta]] 1977. gada grāmatu ''[[Fragments d’un discours amoureux]]''.

sentences:
{{Citas nozīmes|gleznotāju, izgudrotāju|Leonardo|Leonardo}}
{{Mākslinieka infokaste
 |            name = Leonardo da Vinči
 |       name_orig =
 |           image = Leonardo_self.jpg
 |       imagesize = 220px
 |         caption = Leonardo da Vinči pašportrets
 |       birthname = Leonardo di ser Pjēro da Vinči
 |       birthdate = {{dat|1452|4|15}}
 |        location = [[Vinči]], [[Florences province|Florence]] (mūsdienās [[Itālija]])
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1519|5|2|1452|4|15}}
 |      deathplace = [[Amboise]], [[Endrasa pie Luāras]] (mūsdienās [[Francija]])
 |          places =
 |     nationality = [[Toskāna|toskānietis]], [[Itāļi|itālis]]
 |           field = daudzas un atšķirīgas [[māksla]]s un [[zinātne]]s nozarē
 |        training =
 |        movement = [[Renesanse|Renesanses māksla]]
 |    famous works = "[[Mona Liza]]", "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]", "[[Vitrūvija Cilvēks]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Leonardo da Vinči''' ({{val|it|Leonardo da Vinci}}; dzimis {{dat|1452|4|15}}, miris {{dat|1519|5|2}}) bija [[Toskāna]]s cilmes zinātnieks ar enciklopēdiskām zināšanām dažādās jomās. Leonardo da Vinči kā personība visspilgtāk ilustrē renesanses laika cilvēku.<ref>Gardner, Helen (1970), Art through the Ages, Harcourt, Brace and World</ref> Viņš bija izcils [[Arhitektūra|arhitekts]], [[Anatomija|anatoms]], [[botānika|botāniķis]], [[skulptors]], [[inženieris]], [[izgudrotājs]], [[matemātika|matemātiķis]], [[gleznošana|gleznotājs]], [[mūzika|mūziķis]] un [[rakstnieks]]. Viņu uzskata par vienu no pasaulē izcilākajiem gleznotājiem un dižākajiem [[ģēnijs|ģēnijiem]], par talantīgāko cilvēku, kāds jebkad ir dzīvojis.<ref>Vasari, Boltraffio, Castiglione, "Anonimo" Gaddiano, Berensen, Taine, Fuseli, Rio, Bortolon, etc. See specific quotations under heading "Leonardo, the legend".</ref>

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Vensēnas mežs
| photo           = Bois de Vincennes 20060816 16.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Parīze#Francija
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 48 | latm  = 49 | lats  = 41.05 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 25 | longs = 58.50 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Francija|Parīze|Parīzes 12. apgabals}}
| area            = 995 ha
| elevation       =
| created         = 1855 — 1866
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes prezidenti
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s prezidenti ([[Islandes prezidentu uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}
|image = [[File:Flag of the President of Iceland.svg|50px|border|Presidential Standard of Iceland]]
|listclass = hlist
|list1 =
*[[Svens Bjērnsons]]
*[[Ausgeirs Ausgeirsons]]
*[[Kristjauns Eldjaurns]]
*[[Vigdisa Finnbogadoutira]]
*[[Olafurs Ragnars Grimsons]]
*[[Gudni Torlācijs Johannesons]]
}}<noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Islande]]
</noinclude>

sentences: {{cita nozīme|dzelzceļa līniju|mūzikas albumu|Bolderājas dzelzceļš (albums)}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kostigu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Kostigu lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Kostigu lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.369790
| longd = 26.862173
| location              = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Silajāņu pagasts|Kostigi (Silajāņu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1921. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Kredītreitings''' ir privātpersonas, uzņēmuma, reģiona vai valsts kredītspēju novērtējums. Kredītreitingus sastāda, vadoties pēc augstākminēto tirgus dalībnieku iepriekšējās un pašreizējās finansu vēstures, kā arī, izvērtējot to īpašumus un finansiālās saistības ([[Parāds|parādus]]). Šī novērtējuma pamatmērķis ir ļaut saprast potenciālajiem kreditoriem un investoriem laicīgas finansiālo saistību nokārtošanas iespējas. Pēdējā laikā ir paplašinājusies arī kredītreitingu lietošanas vide: tos izmanto jauno [[apdrošināšana]]s iemaksu aprēķiniem, īres [[noma (īpašumtiesības)|nomas]] aprēķiniem, kā arī vakanču izskatīšanas procesā palīdz izvērtēt kandidātu īpašības.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oļegs Koševojs
|     vārds_orig = ''Олег Кошoвий''
|         attēls = Oleg Koshevoy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Priluki}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Luhanskas apgabals|Roveņki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju partizāns
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Oļegs Koševojs''' ({{val|uk|Олег Васильoвич Кошoвий}}, {{val|ru|Олег Васильевич Кошевой}}; dzimis {{dat|1926|6|8}}, miris {{dat|1943|2|9}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS|padomju]] [[partizāni|partizāns]].

sentences: '''Varšavas Robinsoni Krūzo''' bija [[Polija|poļi]] un [[ebreji]], kuri pēc [[1944. gads|1944. gada]] [[Varšavas sacelšanās]] beigām un tai sekojošās [[Varšava]]s iznīcināšanas, ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]], nolēma palikt un slēpties vācu okupētās pilsētas drupās. Tas norisinājās trīsarpus mēnešus, no {{dat|1944|10|2|ģ}} līdz [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] ienākšanai {{dat|1945|1|17}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Utkins
|     vārds_orig = ''Владимир Валентинович Уткин''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ķirurģija]], [[pulmonoloģija]]
|          grāds = [[Doktors (akadēmiskais grāds)|medicīnas doktors]]
|   darba_vietas = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]], Maskavas 1. Medicīnas institūts
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Pauls Stradiņš]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = Latvijas Pulmonoloģijas centra radīšanas iniciators (1969)
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagāts zinātnes darbinieks (1982)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Utkins''' ({{val|ru|Владимир Валентинович Уткин}}; dzimis {{dat|1932|6|27}}, miris {{dat|1994|8|23}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[ķirurģija|ķirurgs]] [[pulmonoloģija|pulmonologs]], habilitētais medicīnas zinātņu doktors, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis (1993).<ref name="i.med">{{tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Utkins |url=http://www.ieverojamiemediki.lv/u/utkins-vladimirs/ |website=100 nozīmīgas personas Latvijas medicīnas vēsturē}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Jūdaisms}}
'''''Šulhan aruh''''' (Uzklātais galds) ir 1565. gadā publicēts [[jūdaisms|jūdaisma]] likumu kodekss, kuru sarakstījis [[Sefardi|sefardu]] rabīns Jozefs Karo [[Safeda]]s pilsētā. Apmēram desmit gadus vēlāk tas tika papildināts ar Polijas [[Aškenazi|aškenazu]] rabīna Mošes Isserla kritiku un komentāriem par likumiem, kas jāievēro aškenaziem. Tas joprojām ir autoritatīvākais ebreju reliģisko likumu kodekss, īpaši ortodoksālo un sefardu ebreju rabīnu vidū, taču ''Šulhan aruh'' ir akceptēts arī aškenazi ebreju vidū. Likumu kodekss sniedz praktisku reliģisko likumu izskaidrojumu un rituālu pareizu veikšanu. [[Rabīns|Rabīnu]] eksāmenos ''Šulhan aruh'' zināšanas joprojām ir viens no svarīgākajiem pārbaudījumiem.<ref>[https://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/Judaism/shulkhan_arukh.html The Shulkhan Arukh]</ref>

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bogorijas ezers
|attēls=Lake bogoria2.jpg
| map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=0 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=6 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=34
|garums=34
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=10
|tilpums=0,18
|augstums_vjl=960
|izteka=Nav
|baseins=700
|valstis=[[Kenija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bogorijas ezers''' ({{val-en|Lake Bogoria}}, agrāk ''Lake Hannington'') - [[sālsezers]] ar lielu [[sārms|sārmu]] saturu, atrodas [[Kenija]]s centrālajā daļā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no [[Nairobi]].

sentences:
[[Kategorija:Riepu ražotāji]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Bridgestone]]

sentences: '''Vecmāte''' jeb '''akušiere''' (no {{val|fr|accoucher}} — 'palīdzēt dzemdībās') ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas nodrošina [[dzemdības|dzemdību]] palīdzību.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Rabīns''' ({{val|he|רב}}) ir reliģisks ebreju tituls, kas cēlies no [[Ivrits|ivrita]] vārda "''rabbi"'' vai [[Aramiešu valoda|aramiešu]] vārda "''rabbuni"'' (meistars, skolotājs). Arī [[Jēzus]] no [[Nācarete]]s tiek uzrunāts kā "rabbi" [[Jaunā derība|Jaunajā derībā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Kristietība Armēnijā''' ir lielākā [[reliģija]] valstī. Tā parādījās mūsu ēras 1. gadsimtā, kad šajā valstī sludināja [[Jēzus Kristus]] apustuļi [[Apustulis Tadejs|Tadejs]] un [[Svētais Bartolomejs|Bartolomejs]]. 4. gadsimta sākumā karalis [[Trdats III]] pasludināja [[Kristietība|kristietību]] par valsts reliģiju, tādējādi Armēnija kļuva par pirmo kristīgo valsti pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://armenianprelacy.org/education/church-history/|title=History of the Armenian Church|website=Armenian Prelacy|access-date=2023-05-08|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Hugenoti''' ({{val|fr|huguenot}}; {{izrunā|yɡ(ə)no}}, atvasinājums no ''eitgenôz'' ({{val-de|Eidgenosse}}) — "sabiedrotais") ir [[franči|franču]] [[protestantisms|protestanti]], kuru izcelsme meklējama 16.—17. gadsimtā. Lielākā daļa hugenotu bija [[kalvinisms|kalvinisti]]. Ap 1562. gadu Francijā bija gandrīz 2 miljoni hugenotu, kuri apdzīvoja galvenokārt valsts dienvidu un centrālo daļu. Sekojošo vajāšanu dēļ liela daļa hugenotu tika nogalināti, bet apmēram 210 līdz 900 tūkstoši — pameta Franciju. Mūsdienās Francijā ir apmēram 300 000 kalvinistu.

sentences:
''Skatīt arī: [[:Kategorija:Kinoaktieri pēc tautības]]''
{{Commonscat|Actors by country}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briljanta policists
| attēls                   = Attēls:BlueStreakMovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''''Blue Streak'''''
| žanrs                    = Komēdija
| režisors                 = [[Less Meifīlds]]
| producents               = [[Daniels Melniks]], [[Elens Šapiro]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = 1999. gada 17. septembris
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluestreak.htm|title=Blue Streak (1999)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|2|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117 758 500}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0181316
}}
'''"Briljanta policists"''' ({{val|en|Blue Streak}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[komēdija]], kuras režisors ir [[Less Meifīlds]] un producenti ir [[Daniels Melniks]] un [[Elens Šapiro]]. Šis ir 1965. gada britu filmas ''[[The Big Job]]'' jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]. Filmas uzņemšana norisinājās [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
[[Kategorija:Fauna pēc reģiona| ]]
[[Kategorija:Kontinenti]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Balera
 | official_name            = ''Baler''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Baleraurora.jpg
| image2                   = Sabang, Poblacion, Baler, Aurora, Philippines - panoramio (20).jpg
| image3                   = Manual Luis Quezon Monument, Baler, Aurora, April 2023.jpg
| image4                   = Incjf.JPG
| image5                   = Balerdownjf.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator aurora baler.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Aurora (province)|Aurora]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1609
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 13
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 92.55
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 43785
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 45 | lats = 30 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 33 | longs = 45 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 118
 | website                  = {{URL|http://www.baler-aurora.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Naraganseti
|attēls = [[Kanončets]].]]
|skaits = 2400
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Rodailenda]]
|reliģija=tradicionālā cilts reliģija, [[kristietība]]
|valoda =[[angļu valoda|angļu]], sākotnēji [[naragansetu valoda|naragansetu]]
|radi   =[[nipmuki]], [[niantiki]], [[pokanoketi]] un citas [[ninnimisinuoki|ninnmisinuoku]] grupas
}}

sentences: '''Finanšu pratība''' ir spēja izprast un efektīvi pārvaldīt [[finanses]]. Šis termins aptver plašu zināšanu klāstu, tostarp [[Budžets|budžeta]] plānošanu, [[Kapitālieguldījumi|ieguldīšanu]], izpratni par [[Kredīts|kredītiem]] un [[Pensija|pensiju]] plānošanu.

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences: '''Ogres pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 277 [[Ogre]]s [[iela]]s.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/varis/100003470?type=city#|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ogre, Ogres nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2021|11|07||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2002, 2020)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Brūss Arianss|bg_color=#A71930|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Tampa Bay Buccaneers|logo=Tampa Bay Buccaneers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tampabejas "''Buccaneers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Tampa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1974|menedžeris=Džons Lihts|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Raymond James Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=65 618|krāsas=Sarkana, alvas, oranža, melna<br />{{color box|#A71930}} {{color box|#322F2B}} {{color box|#DC4405}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Gleizeru ģimene|prezidents=|divīzijas tituli=7}}'''Tampabejas "Buccaneers"''' ({{Val|en|Tampa Bay Buccaneers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Tampa|Tampā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1974. gadā. "Buccaneers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Raymond James Stadium'' stadionā. "Buccaneers" savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences: [[SQL]] '''Merge''' teikums darbojas reizē kā visi pārējie SQL teikuma veidi ([[Select (SQL)|Select]], [[Insert (SQL)|Insert]], [[Update (SQL)|Update]] un [[Delete (SQL)|Delete]]). Ta galvenā ideja ir tāda, ka tiek salīdzinātas divas ierakstu kopas - izejas dati (Select daļa) un mērķa dati, balstoties uz norādītu nosacījumu, - un atkarībā no tā, vai nosacījums izpildās, vai nē, dati tiek pievienoti (Insert), koriģēti (Update) vai dzēsti (Delete). Merge galvenokārt ir ērti izmantot gadījumos, kad tabulā glabājas esoši ieraksti un tiek periodiski saņemtas jaunas ierakstu kopas, kurās var būt esošo ierakstu jaunākas versijas vai arī pavisam jauni ieraksti.

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders|Slimības}}
{{catmore|slimība}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus tabernaemontani|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus tabernaemontani hutoi02.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus tabernaemontani|autors=C.C.Gmel.|suga_lv=Zilganais meldrs|sinonīmi=Schoenoplectus tabernaemontani <i>(C.C.Gmel.) Palla</i>}}'''Zilganais meldrs''' ({{val|la|Scirpus tabernaemontani}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļu]] un [[Rietumeiropa|rietumu]] Eiropā galvenokārt aug jūras un okeāna piekrastē sāļainā augsnē. [[Latvija|Latvijā]] zilganais meldrs sastopams nevienmērīgi — diezgan bieži jūras un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē, retumis [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]], pārējā teritorijā ļoti reti vai nav sastopams.

sentences: '''Evita''' ir spāņu/ebreju izcelsmes sieviešu [[personvārds]], kas atvasināts no vārda [[Eva]], šī vārda pamazināmā forma. Latvijā pirmoreiz reģistrēts [[Ventspils|Ventspilī]] 1924. gadā.<ref>{{LPVV|123}}</ref> Vārda dienu Latvijā svin 12. septembrī. 2013. gadā Latvijā reģistrētas 3700 personas ar vienīgo vārdu Evita.<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/personvardu-datu-baze/?id=137&query=evita PMLP Personvārda apraksts]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Petrevics''' ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kundziņsala
|attels             =
|paraksts           = Kundziņsalas dzelzceļš
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Rutku sala]]
|platiba            = 5,554 km²
|iedzivotaju_skaits = 345 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         = 3.
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kundzinsala/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Pasaules Velokurjeru čempionāts''' (angliski ''The Cycle Messenger World Championships'' jeb '''CMWC''') ir ikgadējas pilsētas [[riteņbraukšana]]s sacensības, kurās [[velokurjers|velokurjeri]] un citi riteņbraucēji sacenšas dažādos uzdevumos, kuri lielākoties imitē velokurjera ikdienas pienākumus. Ideja par šādām sacensībām radās diviem [[Berlīne]]s velokurjeriem 1992. gadā, un jau 1993. gadā tur norisinājās pirmais Pasaules Velokurjeru čempionāts.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Pasaules kauss kriketā
| aktuāla_sezona  =
| logo            =
| pikseļi         = 150px
| apraksts        = Pasaules kausa trofeja
| sports          = [[Krikets]]
| dibin           = 1975
| izj             =
| komisārs        =
| direktors       =
| motto           =
| pirmā_sez       =
| komandas        = 10
| valsts          =
| reģions         =
| kvalif          =
| izkr            =
| viet_turn       =
| starpt_turn     =
| čempions        =
| čempions_br     =
| čempions_km     =
| čempions_valsts = {{ENG}} (1. tituls)
| čempions_visv   = {{AUS}} (5 reizes)
| TV              =
| mlapa           =
| līdzīgi         =
| atjaunots       =
}}
'''ICC Pasaules kauss kriketā''' ir lielākais starptautiskais izlašu turnīrs [[krikets|kriketā]] pasaulē. To organizē Starptautiskā kriketa padome (''International Cricket Council'') ik pēc četriem gadiem. Finālturnīrā iekļūst 10 komandas (līdz 2015. gadam — 14), kas aptuveni pusotru mēnesi ilgā turnīrā noskaidro Pasaules kausa ieguvēju. Turnīrs tiek regulāri rīkots kopš 1975. gada. Līdz šim 12 notikušajos Pasaules kausos uzvaru ir izdevies gūt sešām izlasēm, veiksmīgākā ir Austrālijas izlase, kas uzvarējusi piecas reizes. Pašreizējā Pasaules kausa ieguvēja ir Anglija, kas uzvarēja 2019. gadā. Pasaules kauss kriketā ir pasaulē ceturtais lielākais un ceturtais skatītākais sporta notikums.<ref name="CWC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cricketworldcup.com/icc-marketing.html|publisher=cricketworldcup.com|title=World Cup Overview|accessdate=29 January 2007|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070124001408/http://www.cricketworldcup.com/icc-marketing.html|archivedate={{dat|2007|01|24||bez}}}}</ref><ref name="3rd">{{ziņu atsauce|url=http://www.cbc.ca/news/yourview/sports/2007/03/2007_cricket_world_cup.html|publisher=cbc|author=cbc staff|title=2007 Cricket World Cup|accessdate=4 April 2007|date=14 March 2007|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070328183939/http://www.cbc.ca/news/yourview/sports/2007/03/2007_cricket_world_cup.html|archivedate={{dat|2007|03|28||bez}}}}</ref> Sievietes Pasaules kausa ieguvējas noskaidro atsevišķā Pasaules kausā sievietēm, kas notiek ik pēc četriem gadiem kopš 1973. gada.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Antarktikas tūrisma operatoru starptautiskā asociācija''' ('''IAATO''' — no {{val|en|International Association of Antarctic Tour Operators}}) ir starptautiska [[asociācija]], kas apvieno [[Antarktika|Antarktikā]] [[tūrisms|tūrisma]] pakalpojumus sniedzošās kompānijas. Dibināta 1991. gadā, kad tajā ietilpa 7 kompānijas. 2011./2012. gada sezonā asociācijā ietilpst vairāk kā 100 kompānijas no [[Argentīna]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]]s, [[Beļģija]]s, [[Čīle]]s, [[Dienvidāfrika]]s, [[Francija]]s, [[Itālija]]s, [[Japāna]]s, [[Jaunzēlande]]s, [[Kanāda]]s, [[Krievija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nīderlande]]s, [[Norvēģija]]s, [[Šveice]]s, [[Vācija]]s, [[Zviedrija]]s un [[Folklenda Salas|Folklenda Salām]].<ref>[http://apps.iaato.org/iaato/directory/list.jsf IAATO membership directory 2011-2012]</ref><ref>[http://iaato.org/history-of-iaato History of IAATO]</ref> Organizācija apvieno vairāk par 95% no reģionā praktizējošajām tūrisma kompānijām. Asociācijas galvenais uzdevums ir "pārstāvēt, propagandēt un praktizēt drošu un pret vidi atbildīgu privāto tūrismu Antarktikā".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |title=Antarctic non-Government Operations |access-date={{dat|2011|11|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111107031024/http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |archivedate={{dat|2011|11|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Kuwait Institute for Scientific Research''
|sponsors              = ''Ministry of Communications''
|domātais-pielietojums = Ar [[Kuveita|Kuveitu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Kuveitā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.kw/ www.kw]
}}

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kendra Harisone
 |      vārds_orig = ''Kendra Harrison''
 |          attēls = Kendra Harrison Jenaragon94.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1990|9|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Tenesī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=163}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metru barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|100 m/b]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|100 m/b}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Birmingema 2018|60 m/b}}
}}
'''Kendra Harisone''' ({{val|en|Kendra Harrison}}; dzimusi {{dat|1992|9|18}}) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē [[100 metru barjerskrējiens|100 metru barjerskrējiena]] distancē.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Nere
| valsts            = Lietuva
| citnosaukums      = Nere
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Neris
| valsts1           = Baltkrievija
| citnosaukums1     = Vilija
| citvaloda1        = be
| citvaloriģin1     = Вiлiя
| attēls            = Neris river in Vilnius.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Nere [[Viļņa|Viļņā]]
| karte             = NerisInLithuania.png
| kartes_paraksts   = Nere Lietuvas kartē
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Z no [[Minska]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nemuna]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BLR}}
{{LTU}}
| garums            = 509
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 180
| gada_notece       =
| baseins           = 24 942,3
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=54 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=0 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
}}
'''Nere''' ([[IPA]]: {{IPA|[nære]}}) jeb '''Vilija''' ir upe [[Lietuva|Lietuvā]] ({{val|lt|Neris}}) un [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] ({{val|be|Вілія}}). Upes izteka atrodas Baltkrievijas ziemeļos, tek rietumu virzienā caur abām lielākajām Lietuvas pilsētām [[Viļņa|Viļņu]] un [[Kauņa|Kauņu]], kurā upe ietek [[Nemuna|Nemunā]]. Otra Lietuvas garākā upe aiz Nemunas, tās garums ir 510 km (Lietuvā — 228 km, Baltkrievijā — 264 km).

sentences: '''Briljants''' ir noslīpēts [[dimants]], šādus dimantus izmanto [[juvelierizstrādājums|juvelierizstrādājumos]].

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pjērs de Leforts
|     vārds_orig = ''Pierre de Le Fort''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1796
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 17
|        m_vieta = Morža pie [[Lozanna]]s (tagad {{SWI}})
|   dzīves_vieta = [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģenerālmajors]], galminieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Žans Leforts, Frederika Luīze Leforta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Anna Karolīna (dzim. fon Šmetava)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Pēteris fon Leforts''' ({{val|fr|Pierre de Le Fort}}, {{val|ru|Пётр Лефорт}}; 1719—1796) bija šveiciešu cilmes [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] armijas virsnieks, vēlāk [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes [[Elizabete Romanova (Krievijas ķeizariene)|Elizabetes Romanovas]] galminieks.

sentences:
{{cita nozīme|daļēji atzītu valsti|apstrīdētu teritoriju|Rietumsahāra}}
{{Valsts infokaste
 |         vietējais_nosaukums = {{ara|الجمهورية العربية الصحراوية الديمقراطية}}
''Al-Jumhūrīyya al-`Arabīyya aṣ-Ṣaḥrāwīyya ad-Dīmuqrāṭīyya''
''República Árabe Saharaui Democrática''
 |    pilnais_valsts_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika
 |            valsts_nosaukums =
 |               karoga_attēls = Flag of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |            karoga_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas karogs
 |              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |           ģerboņa_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas ģerbonis
 |             ģerboņa_platums = 85px
 |                 valsts_moto =
 |                valsts_himna = ''[[Yā Banīy As-Saharā]]''
 |               kartes_attēls = Sahrawi Arab Democratic Republic (orthographic projection) highlighted.svg
 |             kartes_paraksts =
 |               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (proklamētā);
Tifariti (faktiskā)
 | latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
 |              valsts_valodas = [[arābu valoda]],
[[spāņu valoda]] (kā otrā valoda)
 |             etniskās_grupas =
 |        etniskās_grupas_gads =
 |              valsts_iekārta =
 |        valsts_galvas_tituls = Prezidents
 |                valsts_galva = [[Muhameds Abdelazizs]]
 |       valsts_galvas_tituls2 =
 |               valsts_galva2 =
 |        neatkarības_iegūšana =
 |         neatkarības_piezīme =
 |                    dibināta =
 |        neatkarības_notikums = Deklarēta
 |          neatkarības_datums = {{dat|1976|2|27}}
 |       neatkarības_notikums2 =
 |         neatkarības_datums2 =
 |       neatkarības_notikums3 =
 |         neatkarības_datums3 =
 |                 platība_km2 = 266 000
 |               platība_rangs =
 |              procenti_ūdens =
 |     iedzīvotāju_skaita_gads = 2004. gadā
 |          iedzīvotāju_skaits = 267 405
 |    iedzīvotāju_skaits_rangs =
 |    apdzīvotības_blīvums_km2 =
 |  apdzīvotības_blīvums_rangs =
 |                     IKP_PPP =
 |                IKP_PPP_gads =
 |               IKP_PPP_rangs =
 |          IKP_PPP_per_capita =
 |    IKP_PPP_per_capita_rangs =
 |                         HDI =
 |                    HDI_gads =
 |              HDI_kategorija =
 |                   HDI_rangs =
 |                        Gini =
 |                   Gini_gads =
 |             Gini_kategorija =
 |                  Gini_rangs =
 |                      valūta = [[Sahāras peseta]]
 |                valūtas_kods = EHP
 |                  laika_zona =
 |                  utc_offset =
 |              laika_zona_DST =
 |              utc_offset_DST =
 |                      domēns =
 |              tālsarunu_kods = 212 (tāds pats kā Marokai)
 |                    piezīmes =
 |                    piezīme1 =
 |                    piezīme2 =
 |                    piezīme3 =
 |                iso_kods_num =
 |              iso_kods_alfa2 =
 |              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: '''Ģeoīds''' ir ķermenis, kura forma vistuvāk atbilst [[Zeme]]s patiesajai formai. Ģeoīda virsma sakrīt ar [[okeāns|okeānu]] virsmu, ko iedomāti turpina zem sauszemes tā, lai jebkurā tās punktā vertikālā līnija būtu perpendikulāra ģeoīda virsmai. Tā kā ģeoīda virsma ir neregulāra, tad Zemes formas aprakstīšanai izmanto arī Zemes elipsoīdu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sārtā iela
| operators =
| attēls = Scarlet Street p.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents = * [[Volters Vangers]]
* Frics Langs
| scenārijs = [[Dadlijs Nikolss]]
| aktieri = * [[Edvards Robinsons]]
* [[Džoana Beneta]]
* [[Dens Durjea]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Scarlet Street''
| studija = * ''Walter Wanger Productions''
* ''Fritz Lang Productions''
* ''Diana Production Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1945|12|28}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sārtā iela"''' ({{Val|en|Scarlet Street}}) ir 1945. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Frics Langs]], bet scenārija autors [[Dadlijs Nikolss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Robinsons]], [[Džoana Beneta]] un [[Dens Durjea]]. Visi trīs aktieri atveidoja galvenās lomas arī Langa iepriekšējā filmā "[[Sieviete logā]]" (''The Woman in the Window'', 1944). Filma balstīta uz franču rakstnieka [[Žoržs de la Fušardjērs|Žorža de la Fušardjēra]] romānu ''La Chienne''. Šī ir otrā romāna adaptācija pēc [[Žans Renuārs|Žana Renuāra]] 1931. gada filmas ''[[La Chienne]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0038057/|title=Scarlet Street|website=[[Internet Movie Database|IMDb]]}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs fon Volfs
|     vārds_orig =
|         attēls = Baron Nikolay B. Volf.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1913. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Lāzberģis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Jaunalūksnes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]], ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|ideoloģiski neprecīzi}}
'''Libertisms''' jeb '''libertārisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kuras pašā pamatā ir [[pašīpašums|pašīpašuma]] princips un spēka pirmās lietošanas nolieguma princips.<ref>[https://web.archive.org/web/20111018153634/http://juriskazha.blogiem.lv/2008/01/13/10985.html Ieraksts Jura Kažas blogā "Libertiešu tēzes".] (Google cache kopija)</ref>

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences:
'''Vīnes filharmoniķis''' ({{val|de|Wiener Philharmoniker}}) ir [[Austrija]]s zelta monēta, kas tika prezentēta 1989. gadā.<ref name="muenzeoesterreich" /> Tā tiek emitēta reizi gadā; kopš 2008 gada tiek emitētas arī no sudraba kaltas monētas. Šo monētu vienmēr kaļ Austrijas galvaspilsētā [[Vīne|Vīnē]]. Tās noformējums veltīts "Vīnes filharmoniķiem" jeb Vīnes Filharmonijas orķestrim, vienam no slavenākajiem orķestriem pasaulē. Monētas izgatavotas no 999'9 raudzes zelta.
Tās ir ļoti populāras kolekcionāru vidū.<ref name=muenzeoesterreich>{{tīmekļa atsauce|title=Austrian Mint|url=https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing|website=www.muenzeoesterreich.at|accessdate={{dat|2016|4|23||bez}}|language=Angliski|archive-date={{dat|2016|05|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160519163915/https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences: {{Commonscat|Unsaturated fatty acids|Nepiesātinātās taukskābes}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex mackenziei|autors=V.I.Krecz|suga_lv=Makenzija grīslis|suga=Carex mackenziei}}'''Makenzija grīslis''' ({{val|la|Carex mackenziei}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tai [[Eiropa]]s ziemeļu reģionos ir šaura areāla. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama ļoti reti, tikai [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] centrālās daļas piekrastē un posmā no [[Kuiviži]]em līdz [[Igaunija]]s robežai.

sentences: '''Kuldīgas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 199 [[iela]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Kuldīga, Kuldīgas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
[[File:Voynich Manuscript (32).jpg|thumb|Voiniča manuskripta 32. lapa]]
'''Voiniča manuskripts''' ir ilustrēts [[kodekss]], kas sarakstīts ar roku pašlaik nezināmā rakstu sistēmā. Materiāls, uz kura tas rakstīts, tiek datēts ar 15. gadsimta pirmo pusi. Iespējams, sarakstīts Ziemeļitālijā [[renesanse]]s laikā. Manuskripts nosaukts [[Vilfrīds Voiničs|Vilfrīda Voiniča]], kas to iegādājās 1912. gadā, vārdā. Kopš 1969. gada atrodas [[Jeila Universitāte]]s bibliotēkā.<ref name=autogenerated1>{{tīmekļa atsauce |url=http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |title=Voynich Manuscript |accessdate=June 8, 2016 |publisher=Beinecke Library |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110812100319/http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |archivedate={{dat|2011|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
[[meteorīts|meteorīta]] [[ALH84001]] atrasti mikroskopiski veidojumi, kuri varētu būt radušies no dzīviem organismiem]]
'''Astrobioloģija''' ir starpdisciplīnu zinātne, kas pēta [[dzīvība]]s rašanos, [[evolūcija|evolūciju]], izplatību un nākotni [[Visums|Visumā]]. Tā meklē dzīvojamu vidi [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] un uz [[citplanēta|citplanētām]]. Astrobioloģija pēta veidus, kā varētu atklāt [[ārpuszemes dzīvība|dzīvību ārpus Zemes]], ja tā tagad vai pagātnē eksistējusi.

sentences: '''Sviedru dziedzeri''' ir mazas tubulāras struktūras [[Āda|ādā]], kas izdala [[Sviedri|sviedrus]]. Izšķir divus sviedru dziedzeru tipus, kas atšķiras uzbūves, funkcijas, anatomiskā novietojuma un sekrēta sastāva. Pirmais tips ir [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|eksokrīni]] sviedru dziedzeri, kas ir sastopami gandrīz visā ķermeņa ādā un tā galvenā funkcija ir sviedru izdale, lai atdzesētu ķermeni.<ref>Kurosumi, Kazumasa; Shibasaki, Susumu; Ito, Toshiho (1984). "Cytology of the Secretion in Mammalian Sweat Glands". In Bourne, Geoffrey H.; Danielli, James F. Protein Diffusion in Cell Membranes: Some Biological Implications. Orlando, Florida: Academic Press. pp. 253–330. {{ISBN|9780123644879}}.</ref> Ar sviedru palīdzību izdalās organisma [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] galaprodukti. Sviedru dziedzeri piedalās arī ūdens un minerālvielu maiņas regulācijā, tāpēc svīšana pastiprinās, ja lietots daudz šķidruma. Sviedru dziedzeru darbība tomēr nevar aizstāt nieru funkcijas un nodrošināt organisma iekšējās vides nemainīgumu. Ar 1 L sviedru cilvēka organisms zaudē 4—5 g [[vārāmā sāls]], bet sāls daudzuma krasa samazināšanās slikti ietekmē daudzas ķermeņa funkcijas. Tos inervē [[simpātiskā nervu sistēma]], tāpēc pastiprināta svīšana notiek daudzos emocionālos stāvokļos, kuros palielinās simpātiskās nervu sistēmas aktivitāte, piemēram, bailēs, sāpēs, dusmās dažkārt parādās «auksti» sviedri, jo reizē ar sviedru izdalīšanos simpātiskie nervi sašaurina ādas asinsvadus un āda atdziest. Uztraukumā visbiežāk svīst delnas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title = Medicīnas terminoloģija|url = http://www.neslimo.lv/pme/?name=svisana|accessdate = 11.12.2015}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Eihmans
|     vārds_orig =
|         attēls = Fyodor eichmans.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1897. gads|1897]]. gadā
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = "Vecjūdupi", Lielezeres pagasts, [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Apzināta radīšana''' ({{val-en|intelligent design}}) ir pieņēmums, ka [[Visums|Visumā]] noteiktas īpatnības un [[dzīvība|dzīvās būtnes]] ir vislabāk izskaidrojamas [[Spriešana|apzināta]] cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar [[dabiskā izlase|dabiskās atlases]] teorijas palīdzību.<ref name="DIposition">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.discovery.org/csc/topQuestions.php#questionsAboutIntelligentDesign |title=Top Questions-1.What is the theory of intelligent design? |publisher=Discovery Institute |accessdate=2007-05-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ideacenter.org/stuff/contentmgr/files/393410a2d36e9b96329c2faff7e2a4df/miscdocs/intelligentdesigntheoryinanutshell.pdf |title=Primer: Intelligent Design Theory in a Nutshell |website=http://www.ideacenter.org/ |publisher=Intelligent Design and Evolution Awareness Center |year=2004 | accessdate = 2007-05-13 |format=PDF}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.intelligentdesignnetwork.org/ | title = Intelligent Design |publisher=Intelligent Design network |year=2007 |accessdate=2007-05-13}}</ref> Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar [[Dievs|Dievu]]. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā [[evolūcijas teorija]]i, kuru izveidoja [[Čārlzs Darvins]]. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada jūlijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Austrālija
| attēls                   = Australia ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Australia''
| žanrs                    = romantiska filma, vēsturiska filma, episka filma, drāma
| režisors                 = [[Bazs Lurmens]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Brauns]]
* [[Ketrīna Knapmane]]
* Bazs Lurmens
| scenārija autors         =
* [[Ronalds Harvuds]]
* [[Stjuarts Bītijs]]
* [[Ričards Flanagans]]
* Bazs Lurmens
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Bens Mendelsons]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bazmark Films Australia]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[ScreenWest]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|11|18|Sidneja|2008|11|26|ASV|2008|12|26|Austrālija|}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/australia-2008|title=Australia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427153654/http://www.bbfc.co.uk/releases/australia-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=australia.htm|title=Australia|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2021|9|1||bez}}}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|211,7 miljoni}}<ref name="BOM"/>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''14. decembris''' ir gada 348. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (349. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 17 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ļaunās ielas
| oriģinālnos = ''Mean Streets''
| attēls =  Mean Streets original 1973 theatrical poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = [[Džonatans Taplins]]
| scenārijs = * Mārtins Skorsēze
* [[Mardiks Mārtins]]
| aktieri = * [[Hārvijs Keitels]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Deivids Provals]]
* [[Eimija Robinsone]]
* [[Ričards Romanuss]]
* [[Sīzars Danova]]
| mūzika =
| operators = [[Kents Veikfords]]
| montāža =
| studija = ''Taplin-Perry-Scorsese Productions''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|14}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ļaunās iels"''' ({{Val|en|Mean Streets}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Roberts De Niro]], [[Deivids Provals]], [[Eimija Robinsone]], [[Ričards Romanuss]] un [[Sīzars Danova]].

sentences:
]]
'''Peldmētelis''' ir [[halāts]], ko lieto pēc mazgāšanās, peldes, [[pirts]] u.c. ar [[ūdens|ūdeni]] saistītām darbībām, lai apsegtu iespējams vēl mitru ķermeni, kad to ir vēlme izdarīt ātri un nav nepieciešams pilnīgi apģērbties. Ja halāts ir izgatavots no uzsūcoša materiāla, tas funkcionē arī kā dvielis. Šādus halātus parasti izgatavo no [[kokvilna]]s, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]], [[neilons|neilona]] u.c. materiāliem.

sentences:
{{Pamatraksts|Pārtautošana}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural assimilation|Pārtautošana}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =23617 Duna
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1996|4|17}}
| alt_names = 1996 HM13, 1999 UZ41
| mp_name = 23617
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=Duna (23617) Duna = 1996 HM13 = 1999 UZ41]</ref>
| aphelion =3.547 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.8472051 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1969811 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1094082
| period =5.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 17.31441°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 10  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.8 H
| single_temperature=
}}
'''23617 Duna''', arī '''23617 Daugava'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1996]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences:
{{citas nozīmes|daiļliteratūras veidu|romāns (nozīmju atdalīšana)|romāns}}
 darbs "[[Dons Kihots]]" (attēlā redzama titullapa) bija viens no pirmajiem populārajiem romāniem]]
'''Romāns''' ir visplašākais [[proza]]s darbs vai sacerējums, kurā parasti raksturīgi izvērsta tēlu sistēma, atklāta atsevišķa cilvēka un [[sabiedrība]]s attieksme ilgākā laika posmā, daudzpusīgi atsedzot galvenā varoņa dzīvi, personību, izaugsmi, domu un jūtu pasauli.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 66. lpp.</ref> Sarežģīta kompozīcija, plašs, detalizēts vēstījums par tēloto laiku, galveno varoņu dzīvi un viņu attiecībām ar sava laikmeta sabiedrību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Izdomātu [[Persona|personu]] un notikumu tēlojums vispārinātā pasaules un cilvēcisko attieksmju skatījumā.

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
[[Kategorija:Monako]]
[[Kategorija:Monako kultūra]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Monako]]
[[Kategorija:Sports Eiropā]]

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

sentences: '''Temperatūra''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo ķermeņa (vai [[viela]]s) sasilšanas pakāpi jeb [[siltumkustība]]s intensitāti.

sentences: Atmiņas karte '''Secure Digital''' jeb '''SD''' ir [[energoneatkarīga atmiņa|energoneatkarīgu]] [[atmiņas karte|atmiņas karšu]] veids, paredzēts izmantošanai pārnēsājamās iekārtās, piemēram, [[mobilais telefons|mobilajos telefonos]], [[ciparkamera|ciparkamerās]], [[GPS navigācijas ierīce|GPS navigācijas ierīcēs]], [[planšetdators|planšetdatoros]].

sentences: '''Katastrofa''' (no {{val|la|catastropha}}, kas savukārt no {{val|el|καταστροφή}} ''(katastrophē)'' — 'apvērsums') ir liela [[nelaime]], kas negatīvi ietekmē [[sabiedrība|sabiedrību]] vai apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]]. Katastrofu rezultātā bieži vien tiek iznīcinātas [[ēka]]s, [[tilts|tilti]] un citi cilvēku radītie [[Fizikāls ķermenis|objekti]]. Katastrofas var būt dažādas, no kurām lielākā daļa ir [[daba]]s izraisītas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=348}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čīlē|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Čīles žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lieldators''' ({{Val-en|mainframe}}) ir dators ar ļoti lielu operatīvo un arī iekšējo atmiņu. To parasti izmanto lielas iestādes, valdības u.c. Atšķirībā no superdatoriem, lieldatoriem ir raksturīga liela IO kapacitāte un laba savietojamība ar iepriekšējām versijām (mūsdienu lieldatori spēj darbināt pat 30 gadus vecas programmas).

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences: '''''Onsens'''''{{Nihongo| |[[wikt:温泉|温泉]]}} ir japāņu nosaukums karstajam avotam. Termins ''onsen'' attiecas arī uz peldvietām, pirtīm un tradicionālajām viesnīcām, kas bieži atrodas ap karstajiem avotiem. Japānai, kā [[Vulkāns|vulkāniski]] aktīvai valstij, ir tūkstošiem onsenu, kas izkaisīti visās tās lielākajās salās.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://japan-magazine.jnto.go.jp/en/amusing_201011_insight.html|title=Japan's hot springs part of social, geologic, historic fabric|work=The Japan Times|access-date=23 June 2018|date=22 January 2008|last=Nakata|first=Hiroko|archive-date={{dat|2021|01|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210121021410/https://japan-magazine.jnto.go.jp/en/amusing_201011_insight.html}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Autosportisti]]
[[Kategorija:Taizemes sportisti|Autosportisti]]
[[Kategorija:Autosports Taizemē|Sportisti]]

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences: '''Menstruālais cikls''' ({{val-la|menstruus}} — ‘ikmēneša’) ir periodisks [[fizioloģija|fizioloģisks]] pārmaiņu cikls [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvajā sistēmā]] sievietēm, kas ir sasniegušas dzimumbrieduma gadus. Acīmredzamas [[menstruācijas]] notiek tikai [[sieviete|sievietēm]] un [[cilvēks|cilvēkam]] tuvu radniecīgām dzīvnieku sugām, piemēram, [[šimpanze|šimpanzēm]]. Citiem [[placentāļi]]em notiek meklēšanās cikls jeb [[estrs]], kura beigās dzemdes gļotāda tiek uzsūkta ķermenī. Sievietes organisms menstruālā cikla laikā tiek sagatavots [[grūtniecība]]i. Menstruālā cikla ilgums ir 28 ± 7 [[diena]]s un tā sākums sakrīt ar [[menstruācijas|menstruāciju]] pirmo dienu. Menstruālā cikla norisi regulē [[endokrīnā sistēma]]. Menstruālā cikla laikā [[estrogēns|estrogēna]] ietekmē beidzas menstruācijas un sāk sabiezēt dzemdes gļotāda. Hormonu ietekmē [[olnīcas|olnīcās]] sāk attīstīties folikuli. Pēc vairākām dienām viens (reizēm vairāki) folikuls kļūst par dominējošo, kamēr pārējie atmirst. Aptuveni cikla vidū notiek [[ovulācija]] — dominējošais folikuls plīst, atbrīvojot [[olšūna|olšūnu]], kas pa [[olvads|olvadu]] virzās uz dzemdi un neapaugļota izdzīvo ne ilgāk kā diennakti, bet pārplīsušā folikula vietā izveidojas [[dzeltenais ķermenis]], kas ražo [[progesterons|progesteronu]], lai [[apaugļošanās]] gadījumā sagatavotu dzemdes gļotādu [[embrijs|embrija]] uzņemšanai. Ja divu nedēļu laikā nenotiek apaugļošanās, dzeltenais ķermenis pārtrauc darboties un gan progesterona, gan estrogēna līmenis krasi samazinās, kā rezultātā sākas menstruācijas — dzemdes gļotāda noārdās un caur [[vagīna|vagīnu]] izdalās no ķermeņa.

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Vidējā svērtā kapitāla cena''' ({{val|en|weighted average cost of capital}}) ir cena, kuru uzņēmums maksā par kopējā kapitāla, kas piesaistīts no dažādiem avotiem, izmantošanu.<ref>M. Rurāne. Finanšu menedžments. — R., 2005. — 155.lpp.</ref> Tādēļ uzņēmuma '''kapitāla cenas''' noteikšanā tiek ņemts vērā arī šis faktors un tiek aprēķināta vidējā svērtā kapitāla cena.

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences: '''Spīķeru promenāde''' atrodas [[Daugava]]s labajā krastā posmā no [[Dzelzceļa tilts (Rīga)|Dzelzceļa]] līdz [[Salu tilts|Salu tiltam]]. Tā tika atklāta 2013. gada 1. augustā, pēc tam kad bija noslēgušies [[Lastādijas iela|Lastādijas]], [[Krasta iela (Rīga)|Krasta]] un [[Vilhelma Purvīša iela (Rīga)|Vilhelma Purvīša]] ielas kvartāla degradētās teritorijas revitalizācijas darbi.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Russian Revolution of 1905}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences: '''Pretuzbrukums''' ir [[Stratēģija|stratēģiska]] militāra darbība, ko veic aizsardzības spēki pret [[Agresija|agresora]] uzbrukumu, lai pārtrauktu to un atgūtu kontroli pār teritoriju. Pretuzbrukuma mērķis ir neitralizēt ienaidnieka uzbrukumu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Veģu senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.07832002093 | latNS  = N
|longd = 22.471915916441 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      = 14. gadsimts
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists = [[Eduards Šturms]]
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 2181
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kuriļu salas
|attēls              = Atlasovisland.jpg
|attēla paraksts     = [[Atlasova sala]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krievija#Sahalīnas apgabals
|relief              = jā
|position            = left
|vietējais nosaukums = Курильские острова
|izvietojums         = [[Ohotskas jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=46|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=151|longm=30|longs=0|longEW=E
|platība             = 15 600
|garums              = 1300
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Alaids]]
|augstums            = 2339
|salu skaits         = 56
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Apgabals
|valsts adm vienība       = [[Sahalīnas apgabals]]
|iedzīvotāji         = 19 245
|blīvums             = 1,2
|pamatiedzīvotāji    = [[krievi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Južnokuriļska]]
|piezīme =
}}
'''Kuriļu salas''' ({{val|ru|Курильские острова}}) ir [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Krievijas Federācija]]s austrumu daļā starp [[Ohotskas jūra|Ohotskas jūru]] un [[klusais okeāns|Kluso okeānu]]. Tā garums ir ap {{nobr|1300 km}} starp [[Hokaido]] salu [[Japāna|Japānā]] un [[Kamčatka]]s pussalu Krievijā. Arhipelāgā ietilpst 56 salas. Patlaban Kuriļu salas ietilpst Krievijas Federācijas sastāvā, bet 4 no tām [[Japāna]] uzskata par savu sastāvdaļu, kuru dēļ ir radies [[Kuriļu salu strīds]].

sentences: '''Krievijas propaganda''' jeb '''Kremļa propaganda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Pieaug Kremļa propaganda |date= 2016. gada 13. decembris |author=Ina Strazdiņa |work=Tepat Eiropā |publisher= [[Latvijas Avīze]] |url= http://www.la.lv/pieaug-kremla-propaganda/ |accessdate= 2018. gada 20. augustā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kremļa propaganda televīzijā: Nozare nostājas pret kvotām ES valodu kanāliem |date= 2018. gada 17. maijs |author=Filips Lastovskis |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/kremla-propaganda-televizija-nozare-nostajas-pret-kvotam-es-valodu-kanaliem.d?id=50033997 |accessdate= 2018. gada 20. augustā}}</ref> ir informatīvā politika, kas izplata un popularizē [[Krievija]]s valdības jeb [[Kremlis (Maskava)|Kremļa]] oficiālo nostāju, viedokli un uzskatus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Heince''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mauritānietis
| operators =
| attēls = The Mauritanian poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tahars Rahīms]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mauritanian''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''STXfilms''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3395388161/weekend/|title=The Mauritanian |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mauritānietis"''' ({{Val|en|The Mauritanian}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tiesu drāmas filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tahars Rahīms]], [[Džodija Fostere]], [[Šeilīna Vudlija]] un [[Benedikts Kamberbačs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bumbvedēji]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences: un [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]]]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''Bosings''' ({{val|en|bashing}}, no ''to bash'' — 'uzbrukt, lamāt') ir darba devēja īstenots [[psihologija|psiholoģiskais]] terors pret padotajiem. Tā ir kropla personāla [[vadība]], ko izraisa vadītāja nespēja veidot un uzturēt skaidru lietišķo attiecību, pienākumu un atbildības ietvaru, atstājot darbiniekiem ikdienišķās interpretācijas brīvību par organizācijas mērķiem, vērtībām un noteikumiem. Interpretācijas rezultātus vadītājs gan vērtē atšķirīgi, piemērojot dažādas mērauklas dažādiem darbiniekiem līdzīgās situācijās.<ref name="Rolava D. 2009">Rolava D., Psiholoģiski emocionālā drošība darba kolektīvā. // Biznesa Psiholoģija. — R., 2009. — No 17.</ref>

sentences: '''Latviešu literārā biedrība''' ({{val|de|Lettisch-literärische Gesellschaft}}), arī '''Latviešu draugu biedrība''', sākotnēji bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mācītāju 1824. gadā dibināta sabiedriska organizācija [[latviešu valoda]]s, folkloras un kultūras izpētei un popularizēšanai. Vēlāk biedrībā iestājās arī daudzi latviešu sabiedriskie darbinieki un valodnieki, piemēram, [[Krišjānis Barons]], [[Juris Bārs]], [[Ludis Bērziņš]], [[Jānis Čakste]], [[Jānis Endzelīns]], [[Jēkabs Lautenbahs]], [[Ansis Līventāls]], [[Āronu Matīss]], [[Kārlis Mīlenbahs]], [[Juris Neikens]], [[Jēkabs Osis]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunauces pagasts
| karte             = Jaunauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Jaunauces pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Jaunauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Jaunauce
| platība           = 83,38
| iedzīvotāji       = 439<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 439 / 83.38 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Stīvens Gārdiners
 |      vārds_orig = ''Steven Gardiner''
 |          attēls = File:Steven Gardiner Doha 2019.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Stīvens Gārdiners 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|9|12}}
 |         dz_viet = {{vieta|Bahamas|Abako}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Bahamas}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=193}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=94}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 19,75 '''NR''' (2018)
 |           PR1_d = 200 m
 |             PR2 = 31,83 '''NR''' (2020)
 |           PR2_d = 300 m
 |             PR3 = 43,48 '''NR''' (2019)
 |           PR3_d = 400 m
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|400 m]]}}
{{MedalBronze|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Rio 2016]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|4x400 m stafete]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m}}
{{Medal|Silver|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m}}
}}
'''Stīvens Gārdiners''' ({{val|en|Steven Gardiner}}; dzimis {{dat|1995|9|12}}) ir [[Bahamu Salas|Bahamu Salu]] [[vieglatlēts]], startē sprinta sacensībās, galvenokārt [[400 metri|400 m]] un [[200 metri|200 m]] distancēs. Izcīnījis zelta medaļu [[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]] 400 m distancē.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Stīvens Gārdiners izcīna olimpisko spēļu zeltu 400 metru skrējienā |url=https://jauns.lv/raksts/sports/455811-stivens-gardiners-izcina-olimpisko-spelu-zeltu-400-metru-skrejiena |website=jauns.lv |accessdate={{dat|2021|9|20||bez}}}}</ref> Uzvarējis arī [[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019. gada Pasaules čempionātā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences: '''Desikants''' ir higroskopiska viela, kuru izmanto, lai radītu vai uzturētu sausu vidi. Visbiežāk desikanti tiek izmantoti, lai mazinātu [[Gaisa mitrums|gaisa mitrumu]], kas varētu degradēt hidrofilus produktus. Desikanti ir, piemēram, [[silikagels]], [[kalcija hlorīds]], [[kokogles]], u.c.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences: '''Ķirurģija''' ir [[medicīna]]s apakšnozare, kas pēta [[slimība|slimību]] ārstēšanu ar mehāniskas iejaukšanās (ķirurģijas) palīdzību.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sopotas mols
| native_name         = ''Molo w Sopocie''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               =Muelle de Sopot, Polonia, 2013-05-22, DD 21.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Polija|Sopota}}
| pushpin_map         = Polija
| latd  = 54 | latm  = 26 | lats  = 52 | latNS  = N
| longd = 18 | longm = 34 | longs = 34 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1827. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1928. gads
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Krievu alfabēts''' mūsdienu [[krievu valoda]]s [[alfabēts]] un ir veidots uz [[kirilica]]s rakstu sistēmas pamata. Ieviests ap [[988]]. gadu laikā, kad [[Kijevas Krievzeme]] tika pievērsta [[kristietība]]i.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences: '''Protektorāts''' ir situācija, kurā militāri, politiski vai ekonomiski spēcīgāka [[valsts]] pilnībā vai daļēji kontrolē kādu citu valsti, valstisku veidojumu vai teritoriju. Protektorātu var uzspiest ar varu, starptautiskas konferences rezultātā, vai arī teritorijai pašai lūdzot aizsardzību (visbiežāk to dara kādas citas lielvaras apspiestas minoritātes vai aizsargāties nespējīgas valstis). Protektorāts var novest pie pilnīgas aneksijas un neatkarības zaudēšanas vai arī būt posms pirms neatkarības iegūšanas. Protektorāts var būt viens no [[Koloniālisms|kolonijas]] formām. Protektorātu var pasludināt, lai izbeigtu nestabilitāti (pilsoņu karu, ekonomisko krīzi, nevēlamu ārpolitiku), iegūtu kontroli pār teritoriju, kuras tieša iekarošana vai aneksija dažādu iemeslu dēļ nav iespējama vai vajadzīga. Kontrolējošā valsts parasti pārņem kontroli pār aizsardzību un ārlietām. Bez politiska un militāra protektorāta iespējams arī ekonomisks protektorāts, kurā spēcīgākā valsts pilnībā pakļauj vājākās valsts ekonomiku un dabas resursus savām vajadzībām.<ref>[https://www.worldatlas.com/what-is-a-protectorate.html What is a Protectorate?]</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Universitāte Sandjego
|native_name = ''{{nobold|University of California, San Diego}}''
|motto = "Lai top gaisma!" (''Fiat Lux'')
|image =
|caption =
|established = 1960. gadā kā Kalifornijas Universitātes (1868) daļa
|calendar       =
|type =Publiska
|endowment = [[US $]]1,18 miljardi (2016)
|staff =
|faculty =1215 (2014)
|chancellor =
|provost =
|students =35 816 (2016)
|undergrad =28 127 (2016)
|postgrad =7 689 (2016)
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sandjego}}
|coor = {{Coord|32|52|51.6|N|117|14|16.8|W|region:US_type:edu|display=title,inline|name=}}
|campus =866 ha
|former_names = Kalifornijas Universitāte Lahoijā (''University of California, La Jolla'')
|colors = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf |title=UC San Diego Brand Guidelines |date=2016-07-06 |accessdate=2016-07-14 |archive-date=2016-08-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160807053600/http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf }}</ref><br>{{color box|#182B49}} {{color box|#C69214}}
|nickname = Tritoni
|mascot =
|athletics =
|nobel_laureates = 20<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|title=University of California Nobel Laureates|publisher=University of California|accessdate=2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130316124306/http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|archivedate={{dat|2013|03|16||bez}}}}</ref>
|affiliations =
|free_label =
|free =
|website ={{url|https://www.ucsd.edu}}
|logo =[[File:UCSD logo.png|220px]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Antarktika]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]

sentences:
ir celta vēlajā akmens laikmetā, aptuveni pirms 4 tūkstošiem gadu]]
'''Aizvēsture''' ir cilvēces [[vēsture]]s periods, par kuru nav saglabājušās [[rakstiskas liecības]]. Tas ir senākais vēstures posms no cilvēka rašanās brīža līdz pirmās [[civilizācija]]s izveidošanās laikmetam.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lt
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Kauņas Tehnoloģiju Universitāte
|sponsors              = Kauņas Tehnoloģiju Universitāte
|domātais-pielietojums = Ar [[Lietuva|Lietuvu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Lietuvā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.domreg.lt/static/doc/public/procedural_regulation-en.pdf Ierobežojumi]
|strīdu-risināšana     = Strīdus risina neatkarīga tiesnešu komisija
|mājas-lapa            = [http://www.domreg.lt/ Domreg.lt]
|}}
'''.lt''' ir [[Lietuva]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]). <br />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Buinakska
| official_name = ''Шура'' / ''Темир-Хан-Шура'' / ''Буйнакск''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Мечеть_в_Буйнакске_-_Дагестан.jpg
| image_caption = Mošeja Buinakskā
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Coat_of_arms_of_Dagestan_Oblast_1878.svg
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 20,95
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 68121
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 42
| latm = 49
| lats =
| latNS = N
| longd = 47
| longm = 07
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://buynaksk05.ru/}}
| footnotes =
}}'''Buinakska''' ([[Avāru valoda|avāru]]: ''Шура'', [[Kumiku valoda|kumiku]]: ''Темир-Хан-Шура'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Буйнакск'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja vairāk nekā 68 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Monachus_schauinslandi.jpg
| att_nosaukums = [[Havaju mūku ronis]] (''Neomonachus schauinslandi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Monachini
|      cilts_lv = Mūku roņi
|         ģints = Neomonachus
|      ģints_lv = Amerikas mūku roņi
|      binomial = Neomonachus <small>(Slater & Helgen, 2014)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Amerikas mūku roņi, Amerikas mūku roņu ģints''' (''Neomonachus'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s (viena no tām izmirusi).<ref name=morp/><ref name=new>[http://www.sci-news.com/biology/science-neomonachus-new-genus-monk-seals-01945.html Neomonachus: New Genus of Monk Seals Described]</ref> Līdz 2014. gadam abas šīs sugas tika sistematizētas vienā ģintī ar trešo mūsdienās dzīvojošo [[mūku roņi|mūku roņu]] sugu — [[Vidusjūras mūku ronis|Vidusjūras mūku roni]] (''Monachus monachus'').<ref name=morp>D.-M. Scheel, G. J. Slater, S.-O. Kolokotronis, C. W. Potter, D. S. Rotstein, K. Tsangaras, A. D. Greenwood and K. M. Helgen. 2014. Biogeography and taxonomy of extinct and endangered monk seals illuminated by ancient DNA and skull morphology. ZooKeys (409)1-33.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Salomons Frencelis
|          vārds_orig = ''Salomon Frenzel von Friedenthal''
|              attēls = Salomons Frencelis.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1561
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Vroclava]] (tagad {{POL}})
|              m_gads = 1605
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas Pārdaugavas hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''Attēls''' vai '''zīmējums''' ir materiālās kultūras elements, kas parasti ir divdimensionāls un satur vizuāli uztveramu [[informācija|informāciju]]. Parasti attēlā ir redzams kāds [[fizikāls ķermenis|priekšmets]], [[persona]], [[simbols]] utt. Attēli var būt arī trīsdimensionāli, piemēram, [[hologramma]]s. Cilvēks un dzīvnieki attēlus uztver ar [[acis|acīm]]. Par attēliem var saukt arī dažādas [[karte]]s, [[grafiks|grafikus]], [[diagramma]]s kā arī [[abstraktā māksla|abstrakto mākslu]].

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Serotīnija''' ir [[Augi|augu]] [[Sēklas|sēklu]] izplatīšanās noteiktu vides signālu ietekmē. Daži no vides faktoriem serotīnijas gadījumā ir nekriscence, higriscence, soliscence, ksiriscence un piriscence. Plašāks termins ir bradisporodija, ar ko apzīmē sēklu izplatīšanos laika periodā neatkarīgi no tā, vai sēklu izplatīšanās notiek spontāni vai vides faktoru ietekmē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Augu fizioloģija. Funkcijas un mijiedarbība ar vidi.|last=Ieviņš|first=Ģederts|publisher=Latvijas Universitātes akadēmiskais apgāds|year=2016|isbn=9789934180910|location=Rīga|pages=497-498}}</ref>

sentences:
{{Coord|36|21|51|N|094|12|59|W|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Wal-Mart Stores, Inc.
| logo =
| caption =
| type = Publiska
| traded_as =
| foundation = 1962
| founder = [[Sems Voltons]]
| location = {{vieta|ASV|Ārkanzasa|Bentonvila}}
| locations = 11047(2013)
| area_served = {{flaga}} Visa pasaule
| key_people =
| industry = [[Mazumtirdzniecība]]
| revenue = {{nowrap|{{increase}} [[ASV dolārs|US$]] 469,162 miljardi (2013)}}
| operating_income = {{increase}} US$ {{0|0}}27,801 miljardi (2013)
| net_income = {{increase}} US$ {{0|0}}16,999 miljardi (2013)
| assets = {{increase}} US$ 203,105 miljardi (2013)
| equity = {{increase}} US$ {{0|0}}76,343 miljardi (2013)
| num_employees = ap 2,2 miljoni (2013)
| divisions = [[Walmart Canada]]
| subsid = [[Walmex]]
[[Asda]]
[[Sam's Club]]
[[Seiyu Group]]
| homepage = {{URL|http://www.walmartstores.com/}}
{{URL|http://www.walmart.com/}}
}}
'''Wal-Mart Stores, Inc.''' ir publisks [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Pēc ''[[Forbes]]'' datiem tā ir 18. lielākā publiskā akciju sabiedrība pasaulē. Tāpat tā ir lielākā akciju sabiedrība pēc ieņēmumiem. Tas ir lielākais privātais darba devējs pasaulē ar vairāk nekā 2 miljoniem darbinieku un lielākais uzņēmums pasaulē.

sentences:
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Dzīvnieku labklājība]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ko slēpj meli
| operators =
| attēls = Trespass2011poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Džoels Šūmahers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Nikola Kidmena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trespass''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Millennium Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|9|14|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|38,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr768889349/|title=Trespass |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ko slēpj meli"''' ({{Val|en|Trespass}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]] un [[Nikola Kidmena]].

sentences:
[[File:1989 Yamaha BR 250 TF.jpg|thumb|250px|''Yamaha'' sniega motocikls]]
'''Sniega motocikls''' ir individuāls motorizēts [[transportlīdzeklis]] braukšanai pa [[sniegs|sniegu]] un [[ledus|ledu]]. Aprīkots ar divtaktu vai četrtaktu iekšdedzes dzinēju ar piedziņu uz aizmugurē esošo [[kāpurķēde|kāpurķēdi]]. Motocikla vadīšana notiek ar priekšā uzstādītām [[sliece|sliecēm]]. Tiek ražoti vienvietīgi un divvietīgi sniega motocikli. Sniega motociklus bieži izmanto piekabju un kamanu vilkšanai. Izmanto transportam apvidos, kur novērojama bieža pastāvīga sniega sega un vāji attīstīts ceļu tīkls. Pēdējā laikā populāras ir dažādas sporta aktivitātes ar sniega motocikliem — kross, akrobātika, [[skijorings]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oņegins
| attēls                   =  Onegin (film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Onegin''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marta Fainsa]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Ailīna Maisela]]
* [[Reifs Fainss]]
| scenārija autors         =
* [[Pīters Etedžijs]]
* [[Maikls Ignatjevs]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Liva Tailere]]
* [[Tobijs Stīvenss]]
* [[Mārtins Donovans]]
* [[Aluns Ārmstrongs]]
* [[Heriete Voltera]]
* [[Airēna Vorta]]
* [[Lena Hedija]]
| mūzika                   = [[Magnuss Fainss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Rysher Entertainment]]''
* ''[[Starz!]]''
* ''[[CanWest Global Television Network]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|18|Toronto kinofestivāls|1999|11|19|Apvienotā Karaliste|1999|12|31|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/onegin-1998|title=Onegin|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026145712/https://bbfc.co.uk/releases/onegin-1998}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119079/?ref_=bo_se_r_1|title=Onegin|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|206,128}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oņegins"''' ({{val|en|Onegin}}) ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Aleksandrs Puškins|Aleksandra Puškina]] romānu "[[Jevgeņijs Oņegins]]". Filmas režisore ir [[Marta Fainsa]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]] (viņš arī ir viens no filmas producentiem), [[Liva Tailere]], [[Tobijs Stīvenss]], [[Mārtins Donovans]], [[Aluns Ārmstrongs]], [[Heriete Voltera]], [[Airēna Vorta]] un [[Lena Hedija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|18||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2477''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2477''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 745
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2476]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064B
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2476]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2478]]''
}}
'''''Kosmos-2477''''' (''Космос-2477'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 745. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 7.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīluļu slepenā dzīve
| attēls                   = The Secret Life of Pets poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Secret Life of Pets''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija, animācijas filma
| režisors                 = [[Kriss Renods]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Linčs]]
* [[Sinko Pols]]
* [[Kens Dorio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Luiss S. K.]]
* [[Ēriks Stounstrīts]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Ellija Kempera]]
* [[Leika Bella]]
* [[Dana Kārvijs]]
* [[Hanibāls Baress]]
* [[Bobijs Moinihens]]
* [[Stīvs Kūgens]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|6|16|Ansī animācijas filmu festivāls|2016|7|8|ASV}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secret-life-pets-2016|title=The Secret Life of Pets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=illumination2015.htm|title=The Secret Life of Pets (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|894,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Mīluļu slepenā dzīve 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Mīluļu slepenā dzīve"''' ({{val|en|The Secret Life of Pets}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Renods]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Luiss S. K.]], [[Ēriks Stounstrīts]], [[Kevins Hārts]], [[Dženija Sleita]], [[Ellija Kempera]], [[Leika Bella]], [[Dana Kārvijs]], [[Hanibāls Baress]], [[Bobijs Moinihens]], [[Stīvs Kūgens]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|6|16||bez}} Ansī animācijas filmu festivālā. 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mīluļu slepenā dzīve 2]]".

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
s un [[Ukraina]]s [[Milicija (policija)|milicijas]] apbalvojumu kolekcija]]
'''Faleristika''' ({{val-el2|phalera}} — ‘metāla rotājums’) ir [[vēsture]]s palīgnozare, kas pētī [[ordenis|ordeņu]], [[medaļa|medaļu]], goda zīmju vēsturi.

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences:
== [[:Kategorija:Raksti, kam vajadzīgs teksts|Raksti bez teksta]] ==
{|class="wikitable"
|colspan="2"|'''2011. gada maijs'''
|-
|Raksta nosaukums
|Uzlaboja
|-
|[[Lubinas apriņķis]]
|
|-
|colspan="2"|'''2014. gada decembris'''
|-
|[[Portugāļi]]
|
|-
|[[Cediņas kauja]]
|
|-
|[[Oksfordšīra]]
|
|-
|[[Ziemeļjorkšīra]]
|
|-
|[[Ķirbji]]
|
|-
|[[Jaungrieķu valoda]]
|
|-
|[[Paceles cīpsla]]
|
|-
|[[Ariane 5G]]
|
|}

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Wasp August 2007-12.jpg
|        att_nosaukums = [[Eiropas bišuvilks]] (''Philanthus triangulum'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       iedalījums =
* [[Dzēlējlapsenes]] (''Aculeata'')
* [[Parazītlapsenes]] (''Parasitica'')
|      kategorijas = nē
| binomial=Apocrita <small>([[Gerstaecker]], 1867)</small>
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|Jāuzlabo noformējums, mašīntulkojuma kļūdas...}}
{{Programmatūras infokaste
| title = Microsoft Teams
| logo = Microsoft Office Teams (2018–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = [[Microsoft]]
| released =
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> = {{Multiple releases
|branch1                 = Android
|version1                = 1416/1.0.0.2021063702
|date1                   = {{Start date and age|2021|06|14}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|title=Microsoft Teams|website=Play Store|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524203848/https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|dead-url=no}}</ref>
|branch2                 = iOS
|version2                = 3.8.1
|date2                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://apps.apple.com/app/id1113153706|title=Microsoft Teams|website=App Store|language=en-us|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524165656/https://apps.apple.com/app/id1113153706|dead-url=no}}</ref>
|branch3                 = Windows, macOS
|version3                = 1.4.00.19572
|date3                   = {{Start date and age|2021|07|16}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://support.office.com/en-us/article/what-s-new-in-microsoft-teams-d7092a6d-c896-424c-b362-a472d5f105de|title=What's new in Microsoft Teams|website=support.office.com|language=en-US}}</ref>
|branch4                 = Linux
|version4                = 1.4.00.13653
|date4                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|title=Index of /repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|website=packages.microsoft.com|archive-date=May 6, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210506225304/https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|dead-url=no}}</ref>
  }}
| programming language = [[TypeScript]], [[Angular (web framework)|Angular]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|date=2016-11-10|title=Microsoft Teams AMA|url=https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|access-date=2020-11-21|website=Microsoft Tech Community|language=en|archive-date=November 28, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201128160039/https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|dead-url=no}}</ref> [[React (JavaScript library)|React]] [[Electron (software framework)|Electron]]
| operating system = [[Windows]], [[Linux]], [[macOS]], [[iOS]], [[Android (operating system)|Android]], [[World Wide Web|Web]]
| size =
| language = angļu, albāņu, akānas, arābu, azerbaidžāņu, basku, katalāņu, čehu, dāņu, horvātu, igauņu, filipīnu, Somu, Franču, Galiāņu, vācu, hindi, ungāru, Īsladiešu, indonēziešu, itāļu, japāņu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, būkmols, jaunnorvēģu, poļu, portugāļu, krievu, serbiešu, Vienkāršotā Ķīniešu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, tradicionālā ķīniešu, turku, vjetnamiešu un šveiciešu.
| genre = [[Sadarbības programma]]
| license = Piederoša programmatūra; Komerciāla programma; Mākoņatmiņa
| website = {{URL|https://teams.microsoft.com}}
| logo_size = 120
| name =
}}'''''Microsoft Teams''''' ir patentēta biznesa [[saziņa]]s platforma, ko ''[[Microsoft]]'' izstrādājusi kā ''Microsoft 365'' produktu grupas sastāvdaļu. ''Teams'' galvenokārt konkurē ar līdzīgu pakalpojumu ''[[Slack]]'', piedāvājot darbvietas tērzēšanu un videokonferences, failu glabāšanu un lietojumprogrammu integrāciju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2016/11/2/13497992/microsoft-teams-slack-competitor-features|title=Microsoft Teams launches to take on Slack in the workplace|last=Warren|first=Tom|website=The Verge|access-date=September 5, 2017|date=November 2, 2016}}</ref> ''Teams'' aizstāj citas ''Microsoft'' pārvaldītas biznesa ziņojumapmaiņas un sadarbības platformas, tostarp ''[[Skype]]'' (''Skype for Business'') un ''Microsoft Classroom''. [[Covid-19 pandēmija]]s laikā ''Teams'' un cita līdzīga programmatūra, piemēram, ''[[Zoom]]'' un ''[[Google Meet]]'', guva lielu interesi, jo daudzas sanāksmes pārcēlās uz virtuālu vidi. Kopš 2021. gada ''Teams'' ir aptuveni 145 miljoni lietotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uctoday.com/collaboration/teams-hits-145-million-daily-active-users/#:~:text=Teams%20now%20has%20145%20million,users%20has%20increased%20three%2Dfold.|title=Teams Hits 145 Million Daily Active Users|date=April 28, 2021}}</ref>

sentences: '''Ābrama reliģijas''' jeb '''Ābramiskās reliģijas''' ir [[monoteisms|monoteiskas]] ticības, kuru svētajos rakstos [[Ābrams]] tiek pieminēts kā ciltstēvs. Šis termins parasti tiek attiecināts uz [[kristietība|kristietību]], [[jūdaisms|jūdaismu]] un [[islāms|islāmu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vilemstade
 | official_name            = ''Willemstad''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Willemstad harbor.jpg
 | pushpin_map              = Kirasao#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1634
 | latd  = 12 | latm  =  7 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 68 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Autonoma valsts
 | subdivision_name1        = {{flag|Kirasao}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 136660
 | population_as_of         = 2011
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Vilemstade''' ({{val|nl|Willemstad}}) ir [[Kirasao]] ([[Karību jūra]]s sala) [[galvaspilsēta]]. Bija [[Nīderlandes Antiļas|Nīderlandes Antiļu]] galvaspilsēta līdz to likvidācijai 2010. gadā. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz 150 tūkstošus. Te atrodas vecākā [[Amerika|Amerikā]] pastāvošā [[sinagoga]]. Pilsētas centrs ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 36
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|              simbols = Kr
|             atommasa = 83,798
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kriptona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = +2
|  elektronegativitāte = 3,00
|              blīvums = 3,749
|  kušanas temperatūra = 115,79 K (-157,36 °C)
| viršanas temperatūra = 119,93 K (-153,22 °C)
}}

sentences: '''Klepsidra''' ir ūdens [[pulkstenis]], kas sastāv no [[tvertne]]s, kurai augšpusē un apakšpusē ir nelielas atveres. Tvertne ir ar piestiprinātu kātu, lai vieglāk varētu iegremdēt [[ūdens]] baseinā. Izceļot to no ūdens baseina, augšējā atvere aizveras un neļauj ūdenim izlīt. Kad to atbrīvo, ūdens vienmērīgi sāk plūst pa apakšējo atveri. Klepsidrai bija daudzi pielietojumi, piemēram, ar to mērīja dažādu ēdienu pagatavošanas [[Laiks|laiku]], [[Pulss|pulsu]], [[runa]]s garumu utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| company_name      = Samsung Group
{{val|ko|삼성그룹}}
{{val|ko|三星그룹}}
| company_logo      =
| company_type      =
| motto             = ''Imagine the Possibilities''
| foundation        = 1938
| founder           =
| location          = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
| key_people        =
| area_served      = {{flag|Pasaule}}
| industry         = Konglomerāts
| products         = Patēriņa elektronika, kuģubūve, telekomunikācijas, inženierzinātnes un būvniecība, finanšu pakalpojumi, ķimikālijas, mazumtirdzniecība, smagā rūpniecība, izklaide, apģērbi, medicīnas pakalpojumi
| subsid           = [[Samsung Electronics]]
[[Samsung Life Insurance]]
[[Samsung Heavy Industries]]
[[Samsung C&T Corporation|Samsung C&T]] utt
| revenue          = {{ASV dolārs|220,1 miljards}} (2010)<ref name="report">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |title=Samsung Profile 2011 |publisher=Samsung.com |date=2010-12-31 |accessdate=2011-10-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111009071710/http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |archivedate=2011-10-09 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = US$ 21,2 miljardi (2010)<ref name="report" />
| assets           = US$ 343,7 miljardi (2010)<ref name="report" />
| equity           = US$ 141,1 miljards (2010)<ref name="report" />
| num_employees    = 344 000 (2010)<ref name="report" />
| homepage         = [http://www.samsung.com/ Samsung.com]
}}
'''''Samsung Group''''' ({{val|ko|삼성그룹}}) ir starptautisks [[Dienvidkoreja]]s konglomerātuzņēmums, kura vadība atrodas [[Seula|Seulā]], Dienvidkorejā. Tam ir vairāki meitas uzņēmumi, kā arī radniecīgi uzņēmumi, vairākums no kuriem apvienojušies zem ''Samsung'' zīmola. Ievērojami ''Samsung'' rūpniecības meitas uzņēmumi ir ''[[Samsung Electronics]]'' (pasaulē lielākais [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] uzņēmums pēc 2011. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/cms/s/2/c48d477a-0c3b-11df-8b81-00144feabdc0.html |title=Technology - Samsung beats HP to pole position |publisher=Ft.com |date= |accessdate=2010-09-04}}</ref><ref name="economist">[http://www.economist.com/businessfinance/displayStory.cfm?story_id=13788472 Economist.com] Succession at Samsung — Crowning success</ref> ''Samsung Heavy Industries'' (pasaulē otrs lielākais kuģu būves uzņēmums pēc 2010. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Park |first=Kyunghee |url=http://www.bloomberg.com/apps/news?pid=newsarchive&sid=aO0FeeTB6_0Y |title=July 29 (Bloomberg) – Samsung Heavy Shares Gain on Shell’s Platform Orders (Update1) |publisher=Bloomberg |date=2009-07-28 |accessdate=2010-11-11}}</ref> ''Samsung Engineering'' un ''Samsung C&T'' (pasaulē 35. un 72. lielākie būvniecības uzņēmumi).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://enr.construction.com/toplists/InternationalContractors/001-100.asp |title=The Top 225 International Contractors2010 |publisher=Enr.construction.com |date=2010-08-25 |accessdate=2010-11-11}}</ref> Tāpat ievērojami meitas uzņēmumi ir ''Samsung Life Insurance'',<ref>{{ziņu atsauce|url=http://money.cnn.com/magazines/fortune/global500/2009/industries/183/index.html |title=Global 500 2009: Industry: - FORTUNE on CNNMoney.com |publisher=Money.cnn.com |date=2009-07-20 |accessdate=2010-09-04}}</ref> ''Samsung Everland''<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html|title=The World's Best Amusement Parks|publisher=Forbes.com|date=2002-03-21|accessdate=2010-09-11|archive-date=2012-03-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20120329211256/http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html}}</ref> un ''Cheil Worldwide''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000:KS|title=Cheil Worldwide Inc (030000:Korea SE)|publisher=businessweek.com|date=2010-09-15|accessdate=2010-09-16|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121005152815/http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000%3AKS|archivedate=2012-10-05}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://adage.com/agencyfamilytrees2010/|title=Agency Family Trees 2010 |publisher=Advertising Age |date=2010-04-26 |accessdate=2010-09-16}}</ref> ''Samsung'' produkcija sastāda apmēram piekto daļu visas Dienvidkorejas eksporta<ref name="Hutson">{{ziņu atsauce|url=http://business.timesonline.co.uk/tol/business/industry_sectors/technology/article3764352.ece|title=Samsung chairman charged with tax evasion - Times Online|last=Hutson|first=Graham|author2=Richards, Jonathan|date=17 April 2008|work=[[The Times]]|accessdate=28 February 2011|location=London}}</ref> un tā ieņēmumi ir lielāki nekā daudz valstu [[IKP]]. 2006. gadā tā būtu 35. lielākā ekonomika pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |title=[초 국가기업] <上> 삼성 매출>싱가포르 GDP… 국가를 가르친다 – 조선닷컴 |publisher=Chosun.com |date= |accessdate=2010-11-11 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101128123326/http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |archivedate=2010-11-28 }}</ref> Uzņēmumam ir liela ietekme uz valsts ekonomisko attīstību, politiku, medijiem, kultūru.

sentences: '''21. augusts''' ir gada 233. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (234. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 132 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Евгений Оскарович Патон''
''Євген Оскарович Патон''
| attēls = Евгений Оскарович Патон 1910-е.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Kijivas Politehniskā institūta profesors Jevgeņijs Patons (1910. gadi)
| dz_gads =1870
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =5
| dz_vieta ={{vieta|Francija|Nica}}
| m_gads = 1953
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 12
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]] → [[Ukrainas Tautas Republika]] → [[Padomju Savienība|PSRS]]
| tautība =
| bērni = [[Volodimirs Patons]] (1917—1987)
[[Boriss Patons]] (1918—2020)
| darba_vietas = [[Kijivas Politehniskais institūts]]
[[Krievijas Transporta universitāte]]
[[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Drēzdenes Tehniskā universitāte]] (1894)
[[Pēterburgas Valsts transporta universitāte|Pēterburgas Dzelzceļa transporta institūts]] (1896)
| zinātne =[[metināšana]]s tehnoloģijas
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts = Evgeny Paton Signature 1915.png
| piezīmes =
}}
'''Jevgeņijs (Jevhens) Patons''' ({{val|ru|Евге́ний О́скарович Пато́н}}, {{val|uk|Євге́н О́скарович Пато́н}}; dzimis {{dat|1870|3|5}}, miris {{dat|1953|8|12}}) bija [[Ukraina]]s un [[Padomju Savienība|PSRS]] inženieris, tehnisko zinātņu doktors, strādājis [[metināšana]]s, tiltu būves un būvmehānikas jomā. 1934. gadā bija [[Patona Elektrometināšanas institūts|Patona Elektrometināšanas institūta]] dibināšanas iniciators un vadīja institūtu līdz 1953. gadam. Bija [[Ukrainas PSR Zinātņu akadēmija]]s viceprezidents (1945—1952), [[PSRS Augstākā Padome|PSRS Augstākās Padomes]] deputāts (1946—1953), [[Staļina prēmija]]s laureāts (1941) un [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1943).<ref>[http://sun.tsu.ru/mminfo/2020/000462771/1943/1943_010.pdf Указ Президиума Верховного Совета СССР «О присвоении звания Героя Социалистического Труда действительному члену Украинской Академии наук Патону Евгению Оскаровичу» от 1 марта 1943 года] // Ведомости Верховного Совета Союза Советских Социалистических Республик : газета. — 1943. — 6 марта (№ 10 (216)). — С. 1</ref>

sentences: '''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rolfs Ekmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|ASV}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = Literatūrzinātnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Rolfs Ekmanis''' (dzimis {{dat|1929|2|10}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=174}}</ref> miris {{dat|2017|1|12}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/miris-ieverojamais-latviesu-literaturzinatnieks-rolfs-ekmanis.d?id=48415269|title=Miris ievērojamais latviešu literatūrzinātnieks Rolfs Ekmanis|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2017|1|18||bez}}}}</ref> pazīstams arī ar pseidonīmu '''Māris Rauda''', bija [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]].

sentences: '''Vivisekcija''' (no {{val-la|vivus}} - 'dzīvs' un ''sectio'' - 'griešana') tiek definēta kā [[ķirurģija|ķirurģiska]] operācija, kas [[eksperiments|izmēģinājumu]] nolūkos tiek veikta dzīviem organismiem, parasti [[dzīvnieki]]em, kam ir [[centrālā nervu sistēma]], lai novērotu dzīvu iekšējo struktūru. Šo terminu mēdz definēt arī plašāk kā jebkādus izmēģinājumus ar dzīviem dzīvniekiem.<ref>[http://www.britannica.com/ebc/article-9382118?query=Vivisection&ct= "Vivisection"], ''Encyclopaedia Britannica'', 2009: "Vivisection: operation on a living animal for experimental rather than healing purposes; more broadly, all experimentation on live animals."</ref><ref name=Tansey>Tansey, E.M. [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1139874/pdf/medhist00063-0114.pdf Review of ''Vivisection in Historical Perspective by Nicholaas A. Rupke], book reviews, National Center for Biotechnology Information, p. 226.</ref><ref>Croce, Pietro. ''Vivisection or Science? An Investigation into Testing Drugs and Safeguarding Health''. Zed Books, 1999, and [http://www.buav.org/aboutus "About Us"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130921054948/http://www.buav.org/aboutus |date={{dat|2013|09|21||bez}} }}, British Union for the Abolition of Vivisection.</ref> Šo terminu bieži lieto organizācijas, kas ir pret izmēģinājumiem ar dzīvniekiem<ref name=Yarri>Yarri, Donna. [http://books.google.com/books?id=DkNJXIWbhtEC&pg=PA163&lpg=PA163&dq=vivisection+pejorative+not+used&source=bl&ots=LPpIiQKFgm&sig=WF-ZfeTc27E6Gpw9z1sPKvM3Jkk&hl=en&ei=dWTgSv66BY6zlAeUlNSEDw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CAwQ6AEwADgK#v=onepage&q=vivisection%20pejorative%20not%20used&f=false ''The Ethics of Animal Experimentation: A Critical Analysis and Constructive Christian Proposal], Oxford University Press, 2005, p. 163.</ref>, bet retāk zinātnieki, kas šādus izmēģinājumus veic<ref name=Tansey/><ref>Paixao, RL; Schramm, FR. Ethics and animal experimentation: what is debated? ''Cad. Saúde Pública'', Rio de Janeiro, 2007</ref>.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tia Elebo
 |      vārds_orig = ''Tia Hellebaut''
 |          attēls = Tia Hellebaut 2012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Beļģija|Antverpene}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BEL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 182 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2001
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,05 m
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 = 2,05 m
 |           PR2_d = Augstlēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tia Elebo''' ({{val|fr|Tia Hellebaut}}; dzimusi {{dat|1978|2|16}} [[Antverpene|Antverpenē]], [[Beļģija|Beļģijā]]) ir profesionāla beļģu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Atlantic Airways''
| logo                 = Atlantic_Airways_logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = 2017-09-12_Atlantic_Airways_(Faroe_Islands)_Airbus_A319_aircraft_(OY-RCG)_at_Narsarsuaq,_Greenland.jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      = ''Atlantic Airways'' lidmašīna [[Grenlande]]s [[Narsarsuakas lidosta|Narsarsuakas lidostā]]
| IATA                 = RC
| ICAO                 = FLI
| izsaukums            = FAROELINE
| dibināta               = 1987. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Voaras lidosta]]
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  = 4
| galamērķi              = 9
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = {{Vieta|Fēru Salas|Voara|Voaras lidosta}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{url|https://www.atlanticairways.com/}}
}}
{{VietasKarte | Fēru Salas
| width =
| float = right
| caption = ''Atlantic Airways'' galvenā mītne Fēru Salās
| label = ''Atlantic Airways''
| lat_deg = 62.0661863605136 | lat_dir = N
| lon_deg = 7.275588814719737 | lon_dir = W
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{Organizācijas infokaste
| name          = Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija
| native_name   = ''United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization''
| image         = Flag of UNESCO.svg
| size          =
| caption       = UNESCO karogs
| abbreviation  =
* UNESCO
* ONUÉSC
| formation     =
* {{dat|1945|11|16|N|bez}}
* vai
* {{dat|1946|11|4|N|bez}}<ref name=history>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.org/new/en/unesco/about-us/who-we-are/history/ |title=UNESCO history |publisher=UNESCO  |accessdate=23 April 2010}}</ref>
| type          = Specializēta aģentūra
| status        = Aktīva
| membership    = 195 dalībvalstis
| headquarters  = {{vieta|Francija|Parīze}}
| leader_title  = Ģenerāldirektore
| leader_name   = [[Odrija Azuleja]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.unesco.org|www.unesco.org}}
| footnotes     =
}}
'''Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija''' ({{val|en|United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization}}, '''UNESCO'''; {{val|fr|Organisation des Nations unies pour l'éducation, la science et la culture}}) ir specializēta [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aģentūra. UNESCO dibināta 1945. gada 16. novembrī ar mērķi veicināt visā pasaulē miera kultūru, rosināt sadarbību un dialogu starp cilvēkiem un dažādām kultūrām, dot ieguldījumu [[nabadzība]]s mazināšanā un veicināt [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgu]] attīstību ar izglītības, zinātnes, kultūras un komunikāciju palīdzību.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Makgila Universitāte]],
[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],
[[Nilss Bors]],
[[Džeimss Čedviks]],
[[Edvards Epltons]],
[[Kazimežs Fajanss]],
[[Hanss Geigers]],
[[Oto Hāns]],
[[Pjotrs Kapica]],
[[Džons Kokrofts]],
[[Ernests Mersdens]],
[[Henrijs Mozlijs]],
[[Marks Olifants]],
[[Sesils Pauels]],
[[Frederiks Sodijs]],
[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]],
[[Rezerforda atoma modelis]],
[[Rezerforda izkliede]],
[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]],
[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Divskaitlis''' ({{val|la|dualis}}) ir [[Gramatiskais skaitlis|gramatiskā skaitļa]] kategorija, kas tiek izmantota daļā valodu līdztekus [[Vienskaitlis|vienskaitlim]] un [[Daudzskaitlis|daudzskaitlim]], norādot divus (pāra) objektus vai divu objektu veiktu darbību.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour = #76A8FF
 |            name = Pablo Pikaso
 |           image = Pablo picasso 1.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pablo Pikaso 1962. gadā
 |       birthname = Pablo Djego Hosē Fransisko de Paula Huans Nepomuseno Marija de los Remedios Kipriano de la Santisima Trinidads Martirs Patrisio Klito Ruiss i Pikaso
 |       birthdate = {{dat|1881|10|25}}
 |        location = {{flaga|Spānija|1875}} [[Malaga]], [[Spānija]]
 |       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|df=yes|1973|4|8|1881|10|25}}
 |      deathplace = {{flaga|Francija}} [[Mužīna]], [[Francija]]
 |          places =
 |     nationality = [[spāņi|spānis]]
 |           field = gleznošana, zīmēšana, tēlniecība, keramika
 |        training =
 |        movement = [[kubisms]]
 |    famous works = "[[Aviņonas meitenes]]" (1907)<br />"[[Gernika]]" (1937)
 |        paraksts = Picasso Signatur-DuMont 1977.svg
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Gērdnera ezers
|attēls=Lake Gairdner.jpg
|paraksts=Gērdnera ezera dienvidu gals
|map = Austrālija#Dienvidaustrālija
| plat_d=31 | plat_m=34 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=136 | gar_m=0 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=līdz 4700
|garums=160
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=100
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Gērdnera ezers''' ({{val|en|Lake Gairdner}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija]]s dienvidos, [[Dienvidaustrālija]]s štatā.<ref>{{PZT|227}}</ref>

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Dienvidarābijas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[sābiešu valoda|sābiešu]], [[katabāniešu valoda|katabāniešu]], [[hadramiešu valoda|hadramiešu]], [[minejiešu valoda|minejiešu]], [[geezas valoda|geeza]]
 |laiks              = 2. gadu tūkstoša beigas p.m.ē. — 6. gadsimts m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso, [[bustrofedons]]
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |atvasinājumi       = [[geezs]]
 |radinieki          = [[feniķiešu raksts]],<br/>[[Ziemeļarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Old South Arabian''
 |iso15924           = Sarb (105)
 |sample             = Sana' national museum 11.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Dienvidarābijas raksts''' vai '''musnads''' (𐩣𐩯𐩬𐩵) ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]], viena no senākajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījies senajās [[Arābijas pussala]]s dienvidu civilizācijās no 2. gadu tūkstoša p.m.ē. beigām, no tā attīstījies mūsdienās lietotais [[Etiopija|etiopiešu]] raksts [[geezs]].

sentences: '''Kvalitāte''' ({{val|la|qualitas}}, no ''qualis'' — 'kāds') jeb '''kādība''' ir produkta īpašību kopums, kas nosaka tā spēju apmierināt iepriekš noteiktas prasības.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dveins Čeimberss
 |      vārds_orig = ''Dwain Chambers''
 |          attēls = Dwain Chambers 07032009 Turin.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = D. Čeimberss 2009. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Dveins Entonijs Čeimberss
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|4|5}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ENG}}
{{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 83 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = 60 metri
100 metri
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Belgrave Harriers''
 |        treneris =
 |           trenē =

 |           olimp = 1 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Dveins Entonijs Čeimberss''' ({{val|en|Dwain Anthony Chambers}}; dzimis {{dat|1978|4|5}} [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]) ir profesionāls britu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. Viņš ir viens no visu laiku ātrākajiem Eiropas sprinteriem vieglatlētikas vēsturē. Pamatdisciplīna ir 100 metri, kurā viņš ir uzrādījis otro labāko laiku starp visiem britu sportistiem. D. Čeimbersam pieder Eiropas rekords 60 m (6,42 sekundes) un 4 × 100 m stafetē (37,73 sekundes). 2003. gadā tika diskvalificēts uz diviem gadiem par dopinga lietošanu.

sentences:
'''22. janvāris''' ir gada 22. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 343 dienas (344 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Austris]]

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ogresgala pagasts
| karte             = Ogresgala pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ogresgala pagasta ģerbonis.png
| ģerboņa_nosaukums = Ogresgala pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Ogresgals
| mērs              = Ilze Čiščakova
| platība           = 96,71<ref>{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 3719<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3719 / 96.71 round 1}}
| izveidots         = 1924
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences: '''Drošs sekss''' ir tāds [[sekss]], kurā cilvēki izmanto piesardzības pasākumus, lai pasargātu sevi no seksuāli transmisīvajām slimībām, piemēram, HIV/[[AIDS]]. To dažkārt sauc par seksu ar aizsargāšanos. Ļoti bieži drošam seksam tiek izmantoti [[prezervatīvs|prezervatīvi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Šolti
|     vārds_orig = ''Georg Solti''
|         attēls = Georg Solti (1974).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Džordžs Šolti 1974. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Austroungārija]]<br />({{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Antiba]], [[Piejūras Alpi]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs Teodors Kupfers
|          vārds_orig = ''Adolph Theodor Kupffer''
|              attēls = Kupfer Adolf.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1799
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1865
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[mineraloģija]], [[meteoroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Poti līgums''' noslēgts 1918. gada 28. maijā Gruzijas ostas pilsētā [[Poti]] starp [[Vācijas Impērija]]s ģenerāli Oto fon Losovu un [[Gruzijas Demokrātiskā Republika|Gruzijas Demokrātiskās Republikas]] valdību. Apmaiņā pret Vācijas sniegto diplomātisko atzīšanu un militāro aizsardzību no [[Osmaņu impērija]]s uzbrukuma, Gruzija kļuva par vācu protektorātu un ekonomisko sabiedroto.

sentences: '''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|B vitamins|B vitamīni}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences: '''Slāņu gubumākoņi''' ''Stratocumulus'' (Sc) ir plakanas kaudzes veida gubu [[mākoņi]] bez izteiktas vertikālās attīstības. Mākoņi debesīs izvietoti nevienmērīgi un neaizklāj visas debesis. Tie bieži vien izvietojas paralēlās rindās vai viļņos. Sc mākoņus var diezgan viegli sajaukt ar [[Altocumulus|Ac]] mākoņiem, kuriem ir līdzīga forma, bet Ac atrodas lielākā augstumā. Ja mākoņi ir lielāki, tad tie visticamāk ir Sc mākoņi, jo atrodas tuvāk zemei. Ac mākoņi būs mazāk nekā 5° lieli leņķiskajā izmērā (tas aptuveni atbilst triju vidējo pieaugušā cilvēka pirkstu platumam izstieptas rokas attālumā no acs). Mākoņu pamats augstums ir 500—1500 metri, bet biezums 200—800 m. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss 5 mikrometri. [[Nokrišņi]] no Sc mākoņiem izkrīt reti, tie ir ļoti īslaicīgi un vāji nokrišņi, smidzenis.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viļums Vēveris
|     vārds_orig =
|     dz_dat_alt =
| attēls         = Veveris.jpg
| attēla izmērs  = 150px
| komentārs      = Viļums Vēveris
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Berlīne]]
|      pilsonība =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]] - [[Berlīne]] - [[Ķelne]]
|        tautība = [[latvietis]]
|   nodarbošanās = aktieris, režisors
}}
'''Viļums Vēveris''' (1881—1910) bija latviešu aktieris un režisors Jaunajā Latviešu teātrī un dažādos Vācijas teātros. Viņš ir viens no 20. gadsimta sākuma latviešu teātra modernizētājiem.

sentences: '''Ciltskoks''' jeb '''ģeneoloģiskais koks''' ir [[ģeneoloģija|ģenealoģisko]] materiālu apkopojums, personas sastādīta karte ar informāciju par asinsradiniekiem. Ciltskokā tiek ierakstīti tikai tie radinieki, kuriem kādā vēstures krustpunktā ir kopīgs radinieks.

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Jurijs Maļenčenko
|          vārds_orig = ''Юрий Иванович Маленченко''
|              attēls = YuriMalenchenko.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = Hruščova (tagad [[Svitlovodska]]), {{UKR}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{RUS}}
|             tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]'' kosmonauts
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]]
| kos_koplaiks = 827 d 9 h 20 min
| kos_iesaukums = 1987. gads
| kos_misija = 1. ''[[Mir 16. ekspedīcija|Mir-16]]''

2. ''[[STS-106]]''

3. [[SKS 7. ekspedīcija|SKS-7]]

4. [[SKS 16. ekspedīcija|SKS-16]]

5. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]

6. [[SKS 46. ekspedīcija|SKS-46]], [[SKS 47. ekspedīcija|SKS-47]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TM-19]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]'', ''[[Sojuz TMA-2]]'', ''[[Sojuz TMA-11]]'', ''[[Sojuz TMA-05M]]'', ''[[Sojuz TMA-19M]]''
}}
'''Jurijs Maļenčenko''' ({{val-ru|Юрий Иванович Маленченко}}, {{val-uk|Юрій Іванович Меленченко}}; dzimis {{dat|1961|12|22}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Jamaikas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Jamaikas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: '''Rekes''' ({{val|de|von der Recke, von der Reck}}) ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā. Pēdējie [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] atzaram piederīgie dzimtas locekļi pameta Latviju 1939. gadā.

sentences: {{Commonscat|Handball players from Romania}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Hippocampus hystrix (Spiny seahorse).jpg
| att_nosaukums = [[Dzelkšņotais jūraszirdziņš]] (''Hippocampus hystrix'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Syngnathiformes
|      kārta_lv = Adatzivjveidīgās
|        dzimta = Syngnathidae
|     dzimta_lv = Adatzivju dzimta
|   apakšdzimta = Hippocampinae
|apakšdzimta_lv = Jūraszirdziņu apakšdzimta
|      binomial = Hippocampinae
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļķenes pagasts
| karte             = Viļķenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Viļķenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Viļķenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = LVA Viļķenes pagasts flag.png
| karoga_nosaukums  = Viļķenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Viļķene
| platība           = 224,5
| iedzīvotāji       = 1282<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1282 / 224.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vilkene.lv
}}
'''Viļķenes pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā. Robežojas ar sava novada [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Katvaru pagasts|Katvaru]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]], [[Liepupes pagasts|Liepupes]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Viļķene|Viļķenē]].

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
glezna „Zirgi mēnesnīcā. Pieguļā” (ap 1910. gadu)]]
'''Pieguļa''' bija sena tradīcija, kopīgs [[Zirgi|zirgu]] ganīšanas veids naktī, kas pastāvēja aptuveni līdz 20. gadsimta sākumam. Pirmo reizi pēc ziemas zirgi tika palaisti ganībās savā vaļā ganu (pieguļnieku) uzraudzībā. Nereti pieguļā kopīgi jāja vairāku [[Viensēta|viensētu]] puiši, kas pārnakšņoja ganībās līdzās zirgiem. Tas bija nepieciešams, jo zirgus apdraudēja gan [[Pelēkais vilks|vilki]], gan arī zagļi. Pieguļnieki siltumam kurināja ugunskurus un daudz dziedāja. Gulēja turpat pie ugunskuriem uz skujām, zariem vai līdzpaņemtiem salmu maisiem. Lietus laikā nereti cēla zaru būdas. Pirmā pieguļa parasti sakrita ar [[Ūsiņš|Ūsiņa]] dienu un tad pie ugunskuriem tika ēsts īpašs ēdiens — [[pantāga]], bet pieguļās varēja jāt līdz par [[Mārtiņdiena|Mārtiņiem]].

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Табасаранар''
| attēls =
| population = 155 000
| regions = {{RUS}} 151 466 (2021)
no tiem 126 319 [[Dagestāna|Dagestānā]]
{{flag|Kanāda}} 1245 (2019)
{{LAT}} 6 (2010)

| reliģija = [[sunnītu islāms]]
| map = Расселение табасаран в ЮФО и СКФО по городским и сельским поселениям, в %.png
| valoda = [[Tabasaranu valoda|tabasaranu]], [[krievu valoda|krievu]]
}}
s [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu]] un [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] federālajos apgabalos]]
'''Tabasarani''' (pašnosaukums — ''Табасаранар'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām.<ref>{{PZT|679}}</ref> Apdzīvo [[Dagestāna]]s dienvidu daļu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/humanities/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/tabasarans|title=Tabasarans {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2023-04-01}}</ref> galvenokārt [[Tabasaranu rajons|Tabasaranu rajonu]], kur to īpatsvars ir 79% no iedzīvotāju kopskaita. Izplatītākā reliģija ir [[sunnītu islāms]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francs Johans Nerlings
|     vārds_orig = ''Franz Johann Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Albu]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Albu pagasts]], [[Jervas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Šis ir saraksts ar publikācijām [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]] par Vikipēdiju [[Vikipēdija latviešu valodā|latviešu]] un [[Vikipēdija latgaliešu valodā|latgaliešu valodā]]. Sarakstā iekļaujamas publikācijas, kur Vikipēdija ir viens no galvenajiem tematiem.

sentences: '''Darba resursi''' jeb '''darbaspēks''' ir kādas vietas darbaspējīgie cilvēki.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp,</ref> Visus kādas konkrētas vietas iedzīvotājus var iedalīt divās lielās daļās: ekonomiski neaktīvie iedzīvotāji — cilvēki, kurus neieskaita darbaspēka resursos, un ekonomiski aktīvie iedzīvotāji jeb [[darbaspēks]] — darbaspējīgo iedzīvotāju daļa, kuri piedāvā savu darbaspēku preču un pakalpojumu ražošanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Gerhards fon Vulfs
|     vārds_orig = Adolf Gerhard Boris Emil von Wulf
|         attēls = Ādolfs Gerhards fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|   dzīves_vieta = [[Cesvaine]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jūliuss fon Vulfs]], [[Šarlote fon Reiterna]]
|          brāļi = [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]]
|          māsas = Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|   dzīvesbiedrs = Anna Natālija Štāla fon Holšteina
|          bērni = Vilhelms Ādolfs Edmunds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ādolfs Gerhards Boriss Emīls fon Vulfs''' ({{val|de|Adolf Gerhard Boris Emil Baron von Wulf}}, 1857-1904) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muižniecība|muižnieks]], kas no 1890. līdz 1897. gadam uzcēla jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

sentences:
{{novecojis|to, ka nav par ziņojuma 2. daļu un starptautisko reakciju}}
'''Maklarena ziņojums''' ({{val|en|McLaren Report}}) ir 2016. gadā publicēts [[Pasaules antidopinga aģentūra]]s neatkarīgas izmeklēšanas grupas [[Ričards Maklārens|Ričarda Maklarena]] vadībā apkopots divdaļīgs ziņojums par valsts finansētu [[dopings|dopinga]] sistēmu [[Krievija|Krievijā]]. Ziņojuma 1. daļa tika publicēta 2016. gada 16. jūlijā{{sfn2|Maklarena ziņojuma 1. daļa}}, bet 2. daļa — 2016. gada 9. decembrī.{{sfn2|Maklarena ziņojuma 2. daļa}}

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Dienvidāfrikā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Miķeļa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno soboras 2006-06-25.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Miķeļa baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Miķeļa baznīca
| position = left
| latd  = 54.896944  | latNS  = N
| longd = 23.921111  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantisms]]
| architect = [[Konstantīns Limarenko]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1891. gads|1891. gadā]]
| year_completed        = [[1895. gads|1895. gadā]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 metri
| capacity = 2000
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Miķeļa katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3325"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Erceņģeļa Miķeļa baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu]] [[baznīca (celtne)|baznīca]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s centrālajā daļā. Pārdala Kauņas [[Brīvības aleja (Kauņa)|Brīvības aleju]] divās nevienlīdzīgās daļās.

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 54
 | lv  = Piecdesmit četri
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Helsinku olimpiskais stadions
| native_name         = ''Helsingin olympiastadion<br />Helsingfors Olympiastadion''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Olympiastadion Helsinki.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| map_type            = Helsinki#Somija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =60  | latm  =11  | lats  =13  | latNS  =N
| longd =24  | longm =55  | longs =38  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Finland
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = {{dat|1934|2|12}}
| built               =
| opened              = {{dat|1938|6|12}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = Irje Lindegrēns un Toivo Jenti
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 36 000 (pēc renovācijas)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Somijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Nanaji''' ([[Nanaju valoda|nanaju]]: ''нани, хэдзэни'') ir [[Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] [[Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|mazskaitlīga pamatiedzīvotāju tauta]], kas dzīvo gar [[Amūra|Amūras upes]] un tās pieteku Usuri un Sungari krastiem [[Krievija|Krievijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nautrēnu Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nautrenu baznica.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Nautrēnu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Nautrēnu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 42  | lats  = 27  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 24  | longs = 56  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Nautrēnu pagasts]], [[Rogovka]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Juris Kravalis
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1902]]
| year_completed        = [[1914]]
| length                = 23,96 m
| width                 = 21,93 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
 (1864 - 1904), uzraksts uz zvana ir [[Latīņu alfabēts|latīņu burtiem]], [[Latgaliešu valoda|latgaliešu dialektā]]. Kad [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā visi baznīcu zvani bija jānodot pārkausēšanai, tas tika paslēpts ezerā.<ref>http://lr1.lsm.lv/lv/raksts/latvijas-perles/zvans-varda-antons-un-ergeles-ar-1542-stabulem-dodamies-uz-rogov.a84885/ Latvijas Sabiedriskie Mediji. Latvijas Pērles - Rogovka</ref>]]
'''Nautrēnu Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub510 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Nautrēnu pagasts|Nautrēnu pagasta]] centrā [[Rogovka|Rogovkā]] un ir ciemata ievērojamākā celtne. Dievnams ir [[valsts]] nozīmes [[māksla]]s piemineklis.

sentences: '''Radiouztvērējs''' ir viens no [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētisko viļņu]] [[uztvērējs|uztvērējiem]], kurš uztver [[radioviļņi|radioviļņus]]. Radiouztvērēja uzdevums ir uztvert elektromagnētisko [[signāls|signālu]] un to [[detektēšana|detektēt]] [[skaņa]]s un/vai [[attēls|attēla]] veidā.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Astronoms'''''  ir nīderlandiešu gleznotāja [[Jans Vermērs|Jana Vermēra]] aptuveni 1668. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Tā ar eļļas krāsām gleznota uz 51 x 45 cm liela audekla un glabājas [[Luvra|Luvrā]], [[Parīze|Parīzē]], Francijā.<ref name="louvre">{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=L'Astronome ou plutôt L'Astrologue|work=Atlas: the database of the exhibited works of art|publisher=Musée du Louvre|date=|url=http://cartelen.louvre.fr/cartelen/visite?srv=car_not_frame&idNotice=25889|format=|doi=|accessdate=2006-10-14|language=French}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alfons Bertholds
|     vārds_orig =
|         attēls = Альфонс Бертольд.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzejnieks un tulkotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
pleciem un kopā cīnās pret [[Rāvana|Rāvanu]], zīmējums tapis ap 1820. gadu]]
'''“Rāmājana”''' ({{val|sa|रामायण}}, ''rāmāyaṇa'', {{izrunā|ɽɑː.mɑ́ː.jɐ.ɳɐ}} — ‘[[Rāma]]s ceļojums’) ir viens no diviem [[Senā Indija|senindiešu]] nozīmīgākajiem [[eposs|eposiem]]; otrs eposs ir “[[Mahābhārata]]”. Tajā stāstīts par dievības [[Rāma]]s dzīvi un varoņdarbiem. “Rāmājana” ir sarakstīta [[sanskrits|sanskritā]]. Tiek uzskatīts, ka eposs aizsākts rakstīt ne agrāk par 300. gadu p.m.ē. un pabeigts 1. gadsimtā p.m.ē. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts dzejnieks [[Vālmīki]], lai gan ir skaidrs, ka tekstam ir vairāki autori, un tas ir veidojies arī mutvārdu ceļā no paaudzes paaudzē. “Rāmājana” ir sadalīta septiņās kāndās (nodaļās) un sastāv no 24 tūkstošiem [[distihs|distihu]]. “Rāmājanā” stāstīts par dievišķo varoni Rāmu un par viņa sabiedroto [[Lakšmana]]s, [[Hanumāns|Hanumāna]] un citu cīņām, cenšoties atbrīvot savu sievu [[Sīta|Sītu]] no milžu karaļa [[Rāvana]]s gūsta [[Šrilanka|Lankas salā]].

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeBSD
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeBSD project
|family = [[BSD]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 8.0
|latest_release_date = {{dat|2009|11|22}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[BSD License]] un citas
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freebsd.org/ www.freebsd.org]
|supported_platforms = [[ARM]], [[IA-32]], [[IA-64]], [[MIPS]], [[SPARC]], [[SPARC64]], [[PC98]], [[PowerPC]], [[x86-64]]
}}

sentences: '''Uguns''' ir [[degšana]], kurā izdalās daudz [[siltums|siltuma]], veidojot atklātu [[liesma|liesmu]]. Uguns uzturēšanai ir vajadzīgas trīs lietas — [[skābeklis]] vai cits [[oksidētājs]], augsta [[temperatūra]] un degtspējīgas vielas, kas parasti ir [[organiskas vielas|organiskas]] vai citas [[ķīmiska viela|ķīmiskas vielas]], kas spēj viegli oksidēties, tas ir, [[reducētājs|reducētāji]]. Ja šīs vielas ir vienkopus lielā daudzumā, tad var rasties nekontrolējama uguns izplatīšanās jeb [[ugunsgrēks]]. [[Cilvēks]], iemācoties kontrolēt uguns izplatīšanos un uzturēt degšanu, ieguva pārākumu pār bīstamiem [[dzīvnieki]]em un dabas procesiem. Uguns cilvēkiem dod [[gaisma|gaismu]], siltumu un [[drošība|drošību]].<ref name="liis"/> Jau [[paleolīts|paleolītā]] cilvēki iemācījās [[uguns iegūšana|uguni iegūt]] paši, kas uguns apdzišanas gadījumā ļāva to atkal atjaunot.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences: '''Kredītportfelis''' [[komercija|komercijā]] ir kredītiestādes izsniegto [[kredīts|kredītu]] kopums, [[grāmatvedība|grāmatvedībā]] [[aktīvs]], kas [[kredītu pārvaldība|kredītu pārvaldībā]] parasti tiek klasificēts pēc kredītriska pakāpes. Kredītportfeļa kvalitātes analīze un novērtēšana ļauj [[banka]]s vadītājiem efektīvi pārvaldīt aizdevumu operācijas. Mūsdienās starptautiskajā [[banka|banku]] praksē kredītportfeli skaidro kā aizdevumu kategorijas noslēgto līgumu kopumu.<ref>Charles Smithson, Credit Portfolio Management, {{ISBN|978-0-471-32415-7}} (angliski)</ref> Kredītportfelī ietilpst gan [[kredīts|kredītu]] darījumi, gan [[faktūrkreditēšana]]s operācijas, gan [[izpirkumnoma]], [[vekselis|vekseļu]] diskontēšana, komercbankas garantiju un galvojumu saistību izpilde un citi darījumi.

sentences: '''Igaunijas mākslas muzejs''' ({{val|et|Eesti Kunstimuuseum}}) ir 1919. gadā dibināts mākslas muzejs [[Tallina|Tallinā]]. Iesākumā atradās [[Kadriorgas pils|Kadriorgas pilī]], mūsdienās sastāv no piecām atsevišķām struktūrvienībām dažādās vietās Tallinā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Jaunjelgavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 34 [[iela]]s [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/#result-varis|title=Valsts adrešu reģistra dati: Jaunjelgava, Aizkraukles nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
— androīda paveids]]
'''Androīds''' ({{val|grc|ἀνδρός}}, ''andrós'' un {{gree|εἶδος}}, ''eîdos'' — ‘cilvēkam līdzīgs’) ir [[cilvēks|cilvēkam]] līdzīgs [[robots]] vai [[fizikāls modelis]]. Androīdus dažreiz sauc arī par [[humanoīds|humanoīdiem]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Mērķa tirgus''' ir identificēta potenciālo [[Pirkšana|pircēju]] vai klientu grupa, uz kuru uzņēmums mērķē savu [[Produkts|produktu]] vai pakalpojumu. Mērķa tirgu veido cilvēki un [[Uzņēmums|uzņēmumi]], kas ir visticamākie piedāvātā pakalpojuma pircēji. Uzņēmumiem ar daudziem produktiem var būt daudzi mērķa tirgi, katram no kuriem piedāvā citu produktu.

sentences:
[[1. tramvaju maršruts (Daugavpils)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. tramvaju maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[4. tramvaju maršruts (Daugavpils)|4]] {{·}} [[5. tramvaju maršruts (Daugavpils)|5]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
:''Neise ir arī [[Nisa]]s vāciskais nosaukums''
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Neise
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Lužická Nisa
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Lausitzer Neiße
| citvaloda3      = pl
| oriģinālnosaukums3 = Nysa Łużycka
| attēls            = Neiße3Länder.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Neise vietā, kur satiekas Vācijas, Čehijas un Polijas teritorijas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jizeras kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Odera]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{GER}}
{{POL}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4 297
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Polija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas albumu
| Image            = Madonna Buenosaires2.jpg
| Caption          = Mūziķe ''Sticky & Sweet'' koncerttūrē [[Buenosairesa|Buenosairesā]].
| Alt              = 2009
| Studio           = 11
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertalbumi
| Compilation      = 8
| Comp link        = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
| Singles          =
| Singles link     =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bahčisarajas rajons
| native_name = ''Бахчисарайський район''
| image_skyline = Заказник Байдарський - 01 - Казкова долина.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| settlement_type = [[Ukrainas administratīvais iedalījums|rajons]]
| total_type = Kopā
| image_flag = Flag of Bakhchisaray district.png
| image_shield = Bahcisarai rayon gerb.png
| image_map = Crimea-Baghchasaray locator map.png
| image_map1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{UKR}}
| subdivision_type1 = Autonoma republika
| subdivision_name1 = [[Krimas Autonomā Republika]]
| area_total_km2 = 1588
| population_total = 89184
| population_as_of =
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Pilsēta
| seat = [[Bahčisaraja]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 1 pilsēta, 81 ciems, 3 apdzīvotās vietas
| population_blank02_title = etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[krievi]], [[Krimas tatāri]], [[ukraiņi]]
| website =
}}
'''Bahčisarajas rajons''' ({{val|uk|Бахчисарайський район}}, {{val|crh|Bağçasaray rayonı}}, {{val|ru|Бахчисарайский район}}) ir [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] administratīvā iedalījuma vienība [[Ukraina|Ukrainā]]. Robežojas ar [[Jalta|Jaltu]], [[Alušta|Aluštu]] un [[Simferopoles rajons|Simferopoles rajonu]], atrodas [[Krima]]s dienvidrietumos, lielāko rajona daļu aizņem kalni. Rajona administratīvais centrs – [[Bahčisaraja]]s pilsēta. Bahčisarajas rajona [[Naučnija]]s ciemā atrodas [[Krimas astrofiziskā observatorija]]. Rajons tika izveidots 1923. gada oktobrī.

sentences:
]]
'''Zirgi karā''' — zirgu ([[kavalērija]]s, [[Jāšana|jātnieku]]) izmantošana karadarbībā.

sentences: '''Bezvējš''' ir [[laikapstākļi]], kad [[vējš]] vai nu nepūš nemaz, vai arī tā ātrums ir mazāks par 0,5 m/s. Šādu vēju cilvēks nevar sajust, tāpēc viņam šķiet, ka vēja nav nemaz. Visbiežāk bezvējš novērojams pie [[ekvators|ekvatora]], kur beidz pūst [[pasāti]], kā arī [[Sibīrija]]s austrumdaļā [[ziema|ziemā]]. Tur vēja ātrums var būt tikai 0—0,2 m/s. Bieži vien bezvējš ir naktīs, no rīta un vakarā. Bezvējš no pavisam niecīga vēja (vēja vēsmas) atšķiras ar to, ka pilnīgā bezvējā cilvēks stāvot nevar sajust, ka pūš vējš, no skursteņiem dūmi ceļas augšup vertikāli vai arī tos nepūš prom, koku lapas nekustas, [[upe|upēs]] vai [[ezers|ezeros]] nav viļņu.

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamesti sniegos
| attēls                   = Eight Below poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Eight Below''
| žanrs                    = izdzīvošanas filma, drāma
| režisors                 = [[Frenks Māršals (režisors)|Frenks Māršals]]
| producents               =
* [[Patriks Kroulijs]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Deivids Didžilio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Mūna Blodguda]]
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Džeisons Bigss]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|2|17|ASV|2006|6|16|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006|title=Eight Below|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424171837/http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antarctica.htm|title=Eight Below|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|120,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Hydrangea aspera|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada|rinda=Cornales|dzimta=Hydrangeaceae|dzimta_lv=Hortenziju dzimta|ģints=Hydrangea|ģints_lv=Hortenzijas|suga=Hydrangea aspera|suga_lv=Aslapu hortenzija|attēls=Azores - Hydrangea aspera.jpg}}
'''Aslapu hortenzija''' ({{val-la|Hydrangea aspera}}) ir [[hortenziju dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir reģionā starp [[Himalaji|Himalajiem]], pāri [[Ķīna|Ķīnas]] dienvidiem un [[Taivāna (sala)|Taivānai]]. Tas ir liels, stāvs [[krūms]], kas var sasniegt 3 m garumu un platumu, tam ir plašas, ovālas [[lapas]]. Vasaras beigās [[Zieds|ziedi]] ir lieli, plakani čemuri, kuri var būt dažādos gaiši zilos un rozā toņos, ko ieskauj balti vai gaiši rozā neauglīgi ziedi.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159|pages=1136}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
celtniecība Rīgā]]
'''Celtniecība''' jeb '''būvniecība''' ir [[arhitektūra]]s un [[inženierija]]s process, kas ietver [[celtne|būvju]] vai [[infrastruktūra]]s projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.<ref name="termini.lza.lv" />
Celtniecība ir viena no svarīgākajām [[ražošana]]s nozarēm.<ref name="europa.eu" />

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Viļņas skolas slaktiņš
| attēls            = Kurjer Poznanski 1925-5-8.jpg
| attēla_apraksts   = Preses izgriezums no avīzes "Kurjer Poznański", 1925. gada 8. maijs, Polija, ar informāciju par slaktiņu
| vieta             = {{vieta|Polija|Viļņa}} (tagad {{Lietuva}})
| koordinātas       = {{coord|54|41|19.2|N|25|16|10.7|E|display=inline,title|region:LT_type:event}}
| datums            = {{dat|1925|05|06|N|bez}}
| laiks             = 11.00 no rīta
| laika_josla       =
| veids             = [[Apšaude skolā]]
| bojā_gājušie      = 5 (ieskaitot uzbrucējus)
| ievainotie        = apm. 10
| izraisītājs       = Staņislavs Lavrinovičs, Janušs Obrapaļskis
| ieroči            = [[revolveris]], [[rokasgranāta]], [[Bumba (ierocis)]]
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Viļņas skolas slaktiņš''' bija [[apšaude skolā]], kas notika 1925. gada 6. maijā [[Joahims Lelevels|Joahima Lelevela]] vidusskolā [[Viļņa|Viļņā]], [[Polija|Polijā]]. Noslēguma eksāmenu laikā aptuveni 11.00 no rīta vismaz divi 8. klases skolnieki Staņislavs Lavrinovičs un Janušs Obrapaļskis uzbruka eksaminētāju komisijai ar [[revolveris|revolveriem]] un [[rokas granāta|rokas granātām]], nogalinot vismaz vienu skolotāju, vairākus skolasbiedrus un paši sevi.<ref>[http://anno.onb.ac.at/cgi-content/anno?apm=0&aid=nfp&datum=19250507&seite=1&zoom=2 Revolverschüsse und Bombenwürfe gegen Lehrer], ''[[Neue Freie Presse]]'' (1925. gada 7. maijs). Atjaunots: {{dat|2011|10|31}}. {{de ikona}}</ref><ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=FA0A16FF3B5B12738DDDAE0894DD405B858EF1D3 Bomb Kills Three Boy Raiders Who Shoot Up Vilna School], ''[[The New York Times]]'' (1925. gada 7. maijs). Atjaunots: {{dat|2011|10|31}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|vispārīgu atturēšanos no ēdieniem un dzērieniem|reliģisko gavēšanu|lielais gavēnis}}
[[File:Fasting 4-Fasting-a-glass-of-water-on-an-empty-plate.jpg|thumb|Gavēņa maltīte]]
'''Gavēšana''' jeb '''badošanās''' ir apzināta pilnīga vai daļēja [[atturība|atturēšanās]] no dažādu [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] lietošanas [[uzturs|uzturā]].<ref name="tezaurs"/> Gavēšanas laikā nereti atturas arī no [[tabaka]]s lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu [[diena|dienu]]. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par [[atturība|abstinenci]].{{fact}}

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Sight & Sound}}
'''Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labākās filmas''' ir saskaņā ar britu žurnāla ''[[Sight & Sound]]'' veiktajām aptaujām sastādīts labāko filmu saraksts.

sentences: {{cita nozīme|ezeru grupu Ziemeļamerikā|ezeru grupu Āfrikā|Āfrikas Lielie ezeri}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Espenrotkappe.jpg
| att_nosaukums = Parastā apšubeka
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Boletaceae
| dzimta_lv = Beku dzimta
| ģints = Leccinum
| ģints_lv = Lācīši
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Reba Makintaira
|      Vārds_orig = ''Reba McEntire''
|          Attēls = Reba McEntire by Gage Skidmore 3.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Reba Makintaira 2019. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1955|3|28}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Makalistera}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[MCA Nashville]]'', ''Starstruck'', ''[[Valory Music Group|Valory]]'', ''[[Humphead Records|Humphead]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Reba Makintaira''' ({{val|en|Reba Nell McEntire}}; dzimusi {{dat|1955|3|28}}) ir amerikāņu [[kantrimūzika|kantrimūziķe]] un aktrise.

sentences: '''Hipotēze''' ({{val|el|ὑπόθεσις}} — 'pamats, pieņēmums') ir pieņēmums, kurā uz vairāku [[Fakts|faktu]] pamata secināta kāda objekta, sakarības vai [[parādība]]s cēloņa esamība, turklāt šis secinājums nav uzskatāms par neapstrīdamu.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca, Apgāds "Zinātne", 1972—1996</ref> Par hipotētisku dēvē arī attiecīgo slēdzienu. Nepieciešamība pēc hipotēzes zinātnē rodas tad, kad nav noskaidrots sakars parādību starpā, to cēlonis, kaut arī ir zināms pietiekams daudzums iepriekšējo un līdztekus parādību, kad pēc dažiem pašreizējiem raksturojumiem ir jāatjauno pagātnes ainu vai arī uz pagātnes un tagadnes faktu pamata jāizdara secinājumu par parādības attīstību nākotnē.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Rīnūžu vidusskola
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image = RRINVS building1.png
| image size =
| caption = skolas ēka
| location = [[Augusta Dombrovska iela]] 88, [[Rīga]], LV-1015, {{LAT}}
| schooltype =
| fundingtype =
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 19
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 5
| longs = 38
| longEW = E
| established = 1990
| headmaster = Deniss Kļukins
| staff = 49
| teaching_staff = 85
| employees =
| grades = 1.-12., pirmsskolas grupiņas (3-7 gadi)
| years =
| students = 861 (2023)
| language = latviešu un krievu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.rinuzi.lv}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences: '''Elektroniskie atkritumi''' jeb '''e-atkritumi''' ir izmesta [[elektronika]] vai elektriskās ierīces. Elektroniskajiem atkritumiem pieskaita arī elektroniku, kas nodota atjaunošanai, atkalizmantošanai, tālākai pārdošanai, materiālu atgūšanai priekš pārstrādes vai aprakšanai. Neoficiāla elektronisko atkritumu apstrāde [[jaunattīstības valstis|jaunattīstības valstīs]] var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību un [[vides piesārņojums|vides piesārņojumu]].

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un tautības]]

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences: [[Politika|Politikā]] termins '''opozīcija''' (no {{val|la|oppositio}} — pretstats, iebildums) apzīmē cilvēku grupu, kas nepiekrīt vairākuma viedoklim, uzskatiem vai politikai. Valsts politikā terminu opozīcija attiecina uz visām kustībām un partijām, kas iebilst pret politiskajiem spēkiem, kas vada valsti.<ref>[https://www.vie-publique.fr/fiches/23954-quelle-est-lutilite-de-lopposition-dans-une-democratie Site vie-publique.fr, page "Quelle est l’utilité de l’opposition dans une démocratie ?"]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rožupes pagasts
| karte             = Rožupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Līvānu novads
| centrs            = Rožupe
| platība           = 181,77
| iedzīvotāji       = 1443<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1443 / 181.77 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rožupes pagasts''' ir viena no [[Līvānu novads|Līvānu novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada [[Līvāni|Līvānu]] pilsētu, [[Jersikas pagasts|Jersikas]], [[Sutru pagasts|Sutru]], [[Rudzātu pagasts|Rudzātu]] un [[Turku pagasts|Turku]] pagastiem, kā arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu]] un [[Upmalas pagasts|Upmalas]] pagastiem un [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Saunas pagasts|Saunas pagastu]].

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang holdereri02.jpg
| att_nosaukums =[[Austrumu kiangs]] (''Equus kiang holdereri'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| binomial =Equus kiang ([[Moorcroft]], 1841)
| izplatība=

Kianga izplatības areāls atzīmēts gaiši pelēkā krāsā
}}

sentences:
skice, ko uzzīmējis Lavkrafts, 1934. gada 11. maijs.]]
'''Ktulhu mīti''' ir [[Kopīgais visums|kopīgais izdomātais visums]], kura pirmsākums meklējams amerikāņu [[šausmu literatūra]]s rakstnieka [[Hovards Filips Lavkrafts|Hovarda Filipa Lavkrafta]] darbos. Šo terminu ieviesa [[Augusts Derlets]]. Nosaukums "[[Ktulhu]]" cēlies no galvenās būtnes Lavkrafta novelē "[[Ktulhu aicinājums]]", kas pirmo reizi tika publicēta 1928. gadā.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Lovecraft|first=H.P.|title=Tales|url=https://archive.org/details/tales0000love|date=2005|publisher=Library of America|isbn=1931082723|edition=2nd|location=New York|oclc=56068806}}</ref>

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļesjes pagasts
| karte             = Zaļesjes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Zaļesje
| platība           = 108,79
| iedzīvotāji       = 696<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 696 / 108.79 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zaļesjes pagasts''' ir viena no [[Ludzas novads|Ludzas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Krievija]]s pierobežā, [[Zilupe (upe)|Zilupes]] krastos. Robežojas ar sava novada [[Zilupe]]s pilsētu, [[Lauderu pagasts|Lauderu]], [[Pasienes pagasts|Pasienes]], [[Brigu pagasts|Briģu]], [[Nirzas pagasts|Nirzas]] un [[Istras pagasts|Istras]] pagastiem, kā arī Krievijas [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] [[Sebežas rajons|Sebežas rajonu]].

sentences: {{cita nozīme|reliģisku titulu|budisma pamatlicēju|Sidhārta Gautama}}

sentences: '''Subdukcija''' (no {{val|la|subductiō}}) ir [[Zemes garoza]]s kustības [[Plātņu tektonika|tektonisks]] process, kurā liela izmēra [[litosfēras plātne]] iebīdās zem citas plātnes. Plātņu sadursmes ir saistītas ar [[Zemestrīce|zemestrīču]] un [[Vulkānisms|vulkānisma]] procesiem, lielākā daļa pasaules [[Seismika|seismiski aktīvo zonu]] ir vietās, kur notiek subdukcija. Visbiežāk litosfēras plātnes, kas pieder okeāniskā tipa Zemes garozai, bīdās zem kontinentālā tipa garozas vai salu lokiem un iegrimst [[Zemes mantija|Zemes mantijā]], kur izkūst.

sentences:
{| class="wikitable" style="text-align:center" style="float:right"
! Kateholamīni
|-
| [[File:Adrenalin - Adrenaline.svg|190px]]
 [[Adrenalīns|Epinefrīns]] (adrenalīns)
|-
| [[File:Noradrenalin - Noradrenaline.svg|160px]]
 [[Noradrenalīns|Norepinefrīns]] (noradrenalīns)
|-
| [[File:Dopamin - Dopamine.svg|160px]]
 [[Dofamīns|Dofamīns]]
|-
|}
]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Deftones]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Alternatīvā metāla albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences: '''Daugavgrīvas klostera abats Roberts''' bija trešais [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] [[abats]], kas savu amatu pildīja no 1218. līdz 1224. gadam.

sentences: '''Materiālisms''' ({{val-la|materialis}} — "nekustīgs") ir zinātniska [[filozofija]]s kustība, kas [[matērija|matēriju]] atzīst par primāru, bet [[apziņa|apziņu]] par sekundāru. Tā ir pretēja kustība [[ideālisms|ideālismam]]. Šīs kustības sekotājus dēvē par '''materiālistiem'''. Nereti materiālisti netic [[Dievs|Dievam]], [[dievība|dievībām]] vai citām [[pārdabiska būtne|pārdabiskām būtnēm]]. Tādēļ materiālisms bieži vien tiek saistīts ar [[ateisms|ateismu]].

sentences: '''Tjūringa mašīna''' ir 1936 g. angļu matemātiķa [[Alans Tjūrings|Alana Tjūringa]] piedāvāts matemātisks [[dators|datora]] modelis. Tas ir visnozīmīgākais no teorētiskajā [[datorzinātne|datorzinātnē]] izmantotajiem skaitļošanas modeļiem, jo precīzi raksturo to, ko iespējams aprēķināt ar mūsdienās izmantotajiem datoriem. Tjūringa mašīna ir abstrakts modelis - tā nav paredzēta izgatavošanai un praktiskai lietošanai.

sentences: '''Saiešanas telts''', arī '''Tabernākuls''' saskaņā ar [[Tora|Toru]] bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s līdz pat [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes tempļa]] uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas [[Otrā Mozus grāmata|Otrajā Mozus grāmatā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tonicella lineata.jpg
| att_nosaukums =Bruņgliemezis ''[[Tonicella lineata]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Polyplacophora
| klase_lv =Bruņgliemeži
| iedalījums =
* [[Bruņgliemežu apakšklase]] (''Loricata'')
* †[[Seno bruņgliemežu apakšklase]] (''Paleoloricata'')
| binomial=Polyplacophora <small>([[Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Bruņgliemeži''' jeb '''bruņgliemji''' (''Polyplacophora'') ir [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir divpusīgi simetriski [[moluski]], kuru [[čaula]] sastāv no astoņām atsevišķām plātnītēm un pārklāj ķermeni no dorsālās (muguras) puses. Ķermeņa apakšpusē atrodas [[kāja]] ar platu pēdu. Ķermeņa priekšgalā ir vāji izliekta [[galva]], kurā atrodas [[mutes atvere]]. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[rīkle]]s nervu gredzena un četrām gareniskām nervu stiegrām, kas stiepjas gar ķermeņa sāniem. Tie ir [[šķirtdzimumu dzīvnieki]] un tikai [[jūra]]s formas.
== Morfoloģija ==
'''''Skelets.''''' Astoņas plātnītes, kas veido skeleta bruņas, sastāv no diviem slāņiem: no ārējā - organiskā un iekšējā - kaļķa slāņa. Plātnītes dakstiņveidā uzgulstas viena uz otras. Tā kā plātnītes savstarpēji kustīgi savienotas, bruņgliemeži var saritināties gredzenā. Bez plātnītēm ādā dažkārt ir vēl ļoti daudz kaļķa zvīņu, adatu un dažāda veida graudiņu. Dažiem bruņgliemežiem, piemēram, lielajam, 18 cm garajam Tālo Austrumu kriptohitonam - [[Cryptochiton stelleri]] plātnītēm pāraug apkārtējā [[āda]] un tās no ārpuses nav saskatāmas.

sentences: '''''Roskosmos''''' ir [[Krievija]]s valsts korporācija, kas darbojas [[kosmonautika|kosmiskajā nozarē]]. Izveidota 2015. gada 28. decembrī uz likvidējamās '''Krievijas Federālās kosmiskās aģentūras''' bāzes.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Anna Čičerova
 |      vārds_orig = ''Анна Чичерова''
 |          attēls = Anna Chicherova2 Daegu 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Anna Čičerova 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|7|22}}
 |         dz_viet = [[Erevāna]], [[Armēnijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=56}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Anna Čičerova''' ({{val|ru|Анна Владимировна Чичерова}}; dzimusi {{dat|1982|7|22}}) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
'' Rīgā]]
'''Viesnīca''' jeb '''hotelis''' ir [[uzņēmums]], kurā par [[nauda|samaksu]] tiek izguldināti un pabaroti viesi, kas vēlas pārnakšņot. Tāpat ar vārdu "viesnīca" apzīmē [[celtne]]s, kurās atrodas šādi uzņēmumi.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Pasuga''' ({{val|la|subspecies}}, vispārpieņemtā abreviatūra ''subsp.'' vai ''ssp.'') [[bioloģiskā sistemātika|bioloģiskajā sistemātikā]] ir vai nu par [[suga|sugu]] zemāks [[taksons|taksonomiskais rangs]], vai arī taksonomiskā grupa šādā rangā. Pasugas nevar tikt noteiktas izolēti: vai nu suga tiek noteikta bez pasugām, vai arī tai ir divas vai vairākas pasugas. Nekad pasuga nevar būt viena.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|Latvijas galvaspilsētu|Rīga (nozīmju atdalīšana)|Rīga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rīga
| settlement_type = Galvaspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = House of Blackheads and St. Peter's Church Tower, Riga, Latvia - Diliff.jpg
| photo3a =
| photo3b =
| photo5a = Barracas de Jacob, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 02.JPG
| photo5b = Art Nouveau Riga 17.jpg
| photo6a = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 20.JPG
| size = 300
| spacing = 2
| color = white
| border = 0
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Riga.svg
| flag_size = 125px
| flag_link = Rīgas karogs
| image_shield = Greater Coat of Arms of Riga - for display.svg

sentences:
{{cita nozīme|sacelšanos 1944. gadā|sacelšanos 1943. gadā|Varšavas geto sacelšanās}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict   = Varšavas sacelšanās
| partof     = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]]
| image      =
| caption    = Polijas ''[[Armia Krajowa]]'' pozīcijas sacelšanās 4. dienā
| date       = {{dat|1944|8|1|N|bez}} — {{dat||10|2|N|bez}}
| place      = {{vieta|Polija|Varšava}}
| coordinates= {{Coord|52|13|48|N|21|00|39|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| result     = {{flaga|Vācija|Nazi}} Vācijas uzvara
| combatant1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Polijas pagrīdes valsts]]
*{{flagicon image|Flaga PPP.svg}} ''[[Armia Krajowa]]''
| commander1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Tadeušs Komorovskis]]
[[Tadeušs Pelčinskis]]
[[Antonijs Čruščiels]]
[[Kārols Ziemskis]]
[[Edvards Pfeifels]]
[[Leoplods Okulickis]]
[[Jans Mazurkevičs]]
[[Zigmunts Berlings]]
[[Konstantīns Rokosovskis]]
| commander2  = [[Valters Modelis]]
[[Nikolass fon Vormans]]
[[Rainers Stāhels]]
[[Erihs fon dem Bahs-Celevskis]]
[[Haincs Reinefarts]]
[[Broņislavs Kaminskis]]
[[Oskars Dirlevangers]]
[[Petro Djačenko]]
[[Roberts fon Greims]]
| casualties1 = '''Poļu pretošanās kustība''':15 200 nogalināti un pazuduši
| casualties2 = '''Vācu armija''':2 000-17 000 nogalināti un pazuduši
}}
'''Varšavas sacelšanās''' ({{val|pl|powstanie warszawskie}}) bija pretošanās kustības ''[[Armia Krajowa]]'' neveiksmīgi centieni atbrīvot [[Polija]]s galvaspilsētu [[Varšava|Varšavu]] no [[Nacistiskā Vācija|nacistiskās Vācijas]] [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupē [[Padomju armija]]. Sacelšanās ilga 63 dienas no 1944. gada augusta līdz oktobrim.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/the-warsaw-polish-uprising</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Lingvistiskās relativitātes teorija''' ir [[psiholingvistika]]s teorija, kas paredz, ka cilvēkam [[domāšana]]s procesi notiek viņam zināmās [[valoda]]s vai vairāku zināmo valodu un [[kultūra|kultūru]] ietvaros — to, ka valodas ietekmē cilvēka domāšanas potenciāls iegūst noteiktu virzienu. Ja kādā valodā, atšķirībā no citām, nav laika izteiksmes (piemēram, [[Hopi indiāņu valodā]]), tad šīs valodas lietotājiem būs grūti ne vien izteikties, bet arī domāt [[Nākotne (valoda)|nākotnes]] vai [[Pagātne (valoda)|pagātnes]] kategorijās.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Broņislavs Geremeks
| vārds_orģ           =''Bronisław Geremek''
| attēls              =2004.05.01. Bronislaw Geremek 01.jpg
| apraksts            = Broņislavs Geremeks 2004. gadā
| amats               =Polijas ārlietu ministrs
| term_sākums         ={{Dat|1997|10|31|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2000|06|30|N}}
| prezidents          =[[Aleksandrs Kvasņevskis]]
| premjers            =[[Ježijs Buzeks]]
| priekštecis         =Dariušs Rosati
(''Dariusz Rosati'')
| pēctecis            =[[Vladislavs Bartoševskis]]
| dzim_dati           ={{Dat|1932|3|6}}
| dzim_vieta          =[[Varšava]], {{POL}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2008|6|13|1932|3|6}}
| mir_vieta           =pie [[Novi Tomisla]]s, {{POL}}
| tautība             =
| partija             =Brīvības ūnija
(''Unia Wolności''),
[[Demokrātiskā partija - demokrāti.pl]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[vēsturnieks]]
| alma_mater          =[[Varšavas Universitāte]],
''[[École pratique des hautes études]]''
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Srebrenicas slaktiņš
| attēls            = Srebrenica massacre memorial gravestones 2009 1.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Srebrenica}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1995]]. gada 11.—13. jūlijs
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]]
| bojā_gājušie      = 8372<ref name="potocarimc.ba">Potocari Memorial Center PRELIMINARY LIST of Missing Persons from Srebrenica '95 [http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150118123716/http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php |date={{dat|2015|01|18||bez}} }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = ICTY: The Conflicts | publisher = The [[International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia]]|accessdate=5 August 2013| url = http://www.icty.org/sid/322}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=2jrsEaRIzFkC&pg=PA81|title=The United Nations |author=Kirsten Nakjavani Bookmiller|year=2008|work= |publisher= Infobase Publishing |accessdate=4 August 2013}}, p. 81.</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=0J_JZbLElKkC&pg=PA25|title=Victory Has a Thousand Fathers: Sources of Success in Counterinsurgency |author=Christopher Paul, Colin P. Clarke, Beth Grill|year=2010|work= |publisher= Rand Corporation |accessdate=4 August 2013}}, p. 25.</ref><ref>{{ziņu atsauce | title = Mladic Arrives in The Hague |date = 31 May 2011| work = [[The New York Times]] | url = http://www.nytimes.com/2011/06/01/world/europe/01serbia.html | first=Marlise | last=Simons}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
* [[Serbu Republika]]s armija<ref name="UN SecGen 10th anniv"/><ref name="iwpr.net"/>
* "Skorpionu" paramilitārā vienība<ref>Paramilitaries Get 15 – 20 Years for Kosovo Crimes – [Balkan Insight http://balkaninsight.com/en/main/news/20364/]</ref><ref>"Serbia: Mladic "Recruited" Infamous Scorpions". Institute for War and Peace Reporting. [http://www.iwpr.net/?p=bcr&s=f&o=242127&apc_state=henibcr200506]</ref><ref name="Williams"/>
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Srebrenicas slaktiņš''', kas tiek saukts arī par '''Srebrenicas genocīdu'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title= European Parliament resolution of 15 January 2009 on Srebrenica|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0028+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN |publisher=European Parliament|accessdate=10 August 2009}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Office of the High Representative – "Decision Enacting the Law on the Center for the Srebrenica-Potocari Memorial and Cemetery for the Victims of the 1995 Genocide"|url=http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|publisher=Office of the High Representative in Bosnia and Herzegovina|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110606075959/http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|archivedate={{dat|2011|06|06||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Youth Initiative for Human Rights in Serbia letter to the Serbian President to commemorate the Srebrenica genocide|url=http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|publisher=Youth Initiative for Human Rights in Serbia|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110718144942/http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|archivedate={{dat|2011|07|18||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Mladic shadow hangs over Srebrenica trial|url=http://www.guardian.co.uk/world/2006/aug/21/warcrimes|date=21 August 2006|accessdate=1 November 2008|work=The Guardian |location=London}}</ref><ref name="IWPR_Oct31">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=347560&apc_state=henh|title=ICTY – Tribunal Update|last=Goetze|first=Katharina|date=31 October 2008|publisher=Institute for War & Peace Reporting|accessdate=1 November 2008}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Srebrenica Genocide Trial to Restart|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2006/08/20/AR2006082000360.html|author=Mike Corder|date=20 August 2006|accessdate=26 October 2010|work=The Washington Post}}</ref> ({{val|bs|Genocid u Srebrenici}}), bija vairāk nekā 8000 [[bosnieši|bosniešu]] [[islāms|musulmaņu]] vīriešu un zēnu nogalināšana 1995. gada jūlijā [[Srebrenica]]s pilsētā un tās apkārtnē [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Cilvēkus nogalināja [[Serbu Republika]]s armija, kas darbojās ģenerāļa [[Ratko Mladičs|Ratko Mladiča]] vadībā. [[ANO ģenerālsekretārs]] [[Kofi Annans]] to nosauca par smagāko noziegumu Eiropā kopš [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām.<ref name="UN SecGen 10th anniv">[http://www.un.org/News/Press/docs/2005/sgsm9993.doc.htm UN Press Release SG/SM/9993UN, 11/07/2005 "Secretary-General Kofi Annan’s message to the ceremony marking the tenth anniversary of the Srebrenica massacre in Potocari-Srebrenica"]. Retrieved 9 August 2010.</ref><ref name="iwpr.net">Institute for War and Peace Reporting, Tribunal Update: Briefly Noted (TU No 398, 18 March 2005) [http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=235656&apc_state=henitri2005]</ref> Slaktiņā piedalījās arī Serbijas paramilitārā vienība "Skorpioni",<ref name="Williams">{{ziņu atsauce|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2005/06/24/AR2005062401501_pf.html |title=Srebrenica Video Vindicates Long Pursuit by Serb Activist |work=The Washington Post  |accessdate=26 May 2011 |first=Daniel |last=Williams}}</ref><ref name="ReferenceC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.icty.org/x/cases/kordic_cerkez/tjug/en/kor-tj010226e.pdf |title=ICTY – Kordic and Cerkez Judgement – 3. After the Conflict |format=PDF |accessdate=11 July 2012}}</ref> kā arī daži simti brīvprātīgo no Ukrainas un Krievijas.<ref name=rv>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=XS1vHuAgcZgC&pg=PA3|title=Memories of Mass Repression: Narrating Life Stories in the Aftermath of Atrocity |author=Norman M. Naimark|year=2011|work= |publisher= Transaction Publishers |accessdate=4 August 2013}}, p. 3.</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = Greece faces shame of role in Serb massacre |date = 5 January 2003 | work = [[The Guardian]] | url = http://www.theguardian.com/world/2003/jan/05/balkans.warcrimes}}</ref><ref name="nytimes.com">The New York Times, "Life in the Valley of Death" by Scott Anderson, 29 May 2014. http://www.nytimes.com/interactive/2014/05/29/magazine/srebrenica-life-in-the-valley-of-death.html?_r=2&smid=tw-share</ref>

sentences:
{{Neatkarīgas atsauces+}}
'''Hiromantija''' ({{val-el2|cheir}} — 'roka', ''manteia'' — 'zīlēšana', 'pareģošana') ir [[zīlēšana]]s sistēma, kura izmanto [[Cilvēks|cilvēka]] [[roka]]s ([[delna]]s) līnijas. Šajā sistēmā tiek iekļauta [[nākotnes pareģošana]], pētot līnijas un zīmes, kuras atrodas cilvēka plaukstās.  Tā  bija pazīstama jau senos laikos [[Hindi|hindu]] tautām, [[ebreji]]em, [[grieķi]]em, [[romieši]]em un [[ķīnieši]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yourastrologer.lv/index.php/lv/hiromantija-lv |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|07|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170615015149/http://yourastrologer.lv/index.php/lv/hiromantija-lv# |archivedate={{dat|2017|06|15||bez}} }}</ref> Hiromantijas ziedu laiki bija XVI—XVII gs., kad to mācīja pat [[Eiropa]]s universitātēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saulesjosta.lv/index.php/garigais-cels/1679-hiromantija-zilesana-pec-roku-linijam.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|10|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160601120810/http://www.saulesjosta.lv/index.php/garigais-cels/1679-hiromantija-zilesana-pec-roku-linijam.html# |archivedate={{dat|2016|06|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli
 |    vārds_orig = ''August Wilhelm Barclay de Tolly''
 |        attēls = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1752
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1826
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli''' ({{val|de|August Wilhelm Barclay de Tolly}}, 1752—1826) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotājs, [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas birģermeistars]] (1810).

sentences: {{Commons category|Sports by continent|Sports pēc kontinenta}}

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Falco punctatus.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Falconiformes
| kārta_lv       = Piekūnveidīgie
| dzimta         = Falconidae
| dzimta_lv      = Piekūnu dzimta
| ģints          = falco
| ģints_lv       = Piekūni
| suga           = F. punctatus
| suga_lv        = Maurīcijas piekūns
| binomial       = Falco punctatus <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1821)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas piekūns''' (''Falco punctatus'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]]. Tā ir viena no 37 [[piekūni|piekūnu]] [[ģints (bioloģija)|
gints]] [[suga|sugām]]. [[Endēms|Endēma]] [[Maurīcija]]s salai, kur tas sastopams dienvidrietumu plakankalnes [[mežs|mežos]], klintīs un aizās.<ref name=ellis>Ellis, Richard (2004). No Turning Back: The Life and Death of Animal Species. New York: Harper Perennial. p. 279. {{ISBN|0-06-055804-0}}.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 178.80
| latd = 52
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Den Helder.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Den Helder, watertoren 2006-08-06 10.28.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 45
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{URL|https://www.denhelder.nl/}}
| lats =
| elevation_m =
| official_name = ''Den Helder''
| name = Heldera
| population_total = 56369
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Den Helder.svg
}}
'''Heldera''' ({{Val|nl|Den Helder}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 56 369 iedzīvotāji.

sentences:
s lielākā karstā avota, caurtece ir 180 litri sekundē ar +97°C temperatūru.]]
]]
'''Termālie ūdeņi''', arī '''termas''',<ref name="LPE">{{LPE|9|605}}</ref> ir [[pazemes ūdeņi]], kuru temperatūra pārsniedz +20°C. Izplūstot virszemē, tie veido karstos [[avots|avotus]].<ref name="BSE">''Термальные воды'' // Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1969—1978.</ref> Pastāv arī citas definīcijas, saskaņā ar kurām avotu var saukt par karstu, ja tā temperatūra ir augstāka par attiecīgā apgabala gada vidējo temperatūru,<ref name="Ivanova">М.Ф.Иванова. ''Общая геология.'' — Москва: Высшая школа, 1974.</ref><ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/hot%20spring Vebstera vārdnīca: Definition of ''hot spring'']</ref> ja tā temperatūra ir augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru u.c.<ref>[https://web.archive.org/web/20070310162547/http://www.bartleby.com/61/35/H0293500.html American Heritage dictionary, fourth edition (2000) definition of ''hot spring'']</ref>

sentences: '''Ziemeļīrijas konflikts''' ({{val|en|The Troubles}}, {{val|ga|Na Trioblóidí}}) bija [[etniskais nacionālisms|etnonacionālistisks]] konflikts [[Ziemeļīrija|Ziemeļīrijā]] 20. gadsimta otrajā pusē. Dažkārt tas tika atzīmēts kā [[vājas intensitātes karš]]. Tas turpinājās no 20. gadsimta sešdesmito gadu beigām līdz [[Lielās Piektdienas vienošanās]] noslēgšanai 1998. gada 10. aprīlī. Kaut arī konflikts lielākoties noritēja Ziemeļīrijas teritorijā, vardarbība dažkārt pārsviedās uz [[Īrija]]s, [[Anglija]]s un kontinentālās [[Eiropa]]s teritoriju.

sentences:
]]
'''Viensēta''' ir [[Latvija]]s lauku apvidos izplatīts individuālās apbūves veids, kas ietver dzīvojamo un saimniecības ēkas ([[klēts|klēti]], [[kūts|kūti]], nereti arī [[stallis|stalli]] un/vai ratnīcu, [[rija|riju]], [[pirts|pirti]] un vienu vai vairākus šķūņus), kā arī vairākus [[Hektārs|hektārus]] zemes. Viensēta savu apzīmējumu ieguvusi, jo atrodas savrup no citām viensētām vai [[ciems|ciemiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Elymus svensonii.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Elymus svensonii''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elymus
| ģints_lv = Ciņuvārpatas
| binomial = Elymus
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Ciņuvārpatas''' ({{val|la|Elymus}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kurā ir aptuveni 150 daudzgadīgas augu sugas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Genetic diversity in Elymus species (Triticeae) with emphasis on the Nordic region|url=https://www.worldcat.org/oclc/42414849|publisher=Swedish University of Agricultural Sciences|date=1999|location=Svalöv|isbn=91-576-5493-X|oclc=42414849|first=Oscar|last=Díaz}}</ref> Ciņuvārpatām ir kosmopolītiska izplatība un tās ir sastopamas visos pasaules [[Kontinents|kontinentos]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=CRC world dictionary of grasses : common names, scientific names, eponyms, synonyms, and etymology|url=https://www.worldcat.org/oclc/62762274|publisher=CRC/Taylor & Francis|date=2006|location=Boca Raton|isbn=0-8493-1303-1|oclc=62762274|first=Umberto|last=Quattrocchi|pages=755–787}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Tuholskis
|     vārds_orig = Kurt Tucholsky
|         attēls = TucholskyParis1928.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Tuholskis Parīzē 1928. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Moabita]], [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (mūsdienās {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Gēteburga]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Zviedrija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[publicists]], [[satīriķis]], [[rakstnieks]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Tucholsky Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Limfātiskā sistēma''' ({{val|la|Systema lymphaticum}}) ir caurulīšu sistēma [[zīdītāji]]em, kas papildina [[asinsrites orgānu sistēma|sirds un asinsvadu sistēmu]]. To veido limfas ceļi un limfoīdie orgāni, pa kuriem plūst [[limfa]] — puscaurspīdīgs šķidrums. Limfai ir nozīmīga loma [[organisms|organisma]] [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] vielu maiņas un attīrīšanas procesos. Atšķirībā no asinsrites sistēmas, limfātiskā sistēma nav noslēgta un tai nav centrālā sūkņa. Limfa, kas cirkulē limfātiskajā sistēmā, pārvietojas ļoti lēni un zem maza spiediena.<ref name=":02">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=105|last=Nagle}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnā Dālija
| attēls                   = Black dahlia ver264.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Black Dahlia''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Braiens De Palma]]
| producents               =
* [[Rūdijs Koens]]
* [[Ārts Linsons]]
* [[Moše Diamants]]
| scenārija autors         = [[Džošs Frīdmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maiks Starrs]]
* [[Mia Kiršnere]]
* [[Fiona Šova]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Films]]''
* ''[[Millennium Films]]''
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Signature Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|8|9|Tokija|2006|9|15|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1|title=The Black Dahlia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2019|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712050820/https://bbfc.co.uk/releases/black-dahlia-2006-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackdahlia.htm|title=The Black Dahlia (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnā Dālija"''' ({{val|en|The Black Dahlia}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kas balstīts uz [[Džeimss Elrojs|Džeimsa Elroja]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Braiens De Palma]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džošs Hārtnets]], [[Ārons Ekharts]], [[Hilarija Svonka]], [[Maiks Starrs]], [[Mia Kiršnere]] un [[Fiona Šova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}} Tokijā.

sentences: '''HD 147513 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 147513]], kura atrodas 12,87 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,939 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,591 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,2577. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma ļoti nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Sibīrija]]s ziemai.

sentences:
{{Atjaunot}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiLeaks''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Mēs atveram valdības (''We open governments'')
| veids                = dokumentu arhīvs
| valsts               =
| īpašnieks            = ''The Sunshine Press''<ref name=aboutwikileaks/>
| izveidotāji          = [[Džūljans Asānžs]]
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              =
| komerciāla           = nē
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = pasaule: 861 (2010. gada decembris)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org|title=wikileaks.org – Traffic Details from Alexa|publisher=[[Alexa Internet]], Inc|accessdate=10 December 2010|archive-date={{dat|2011|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20111204145837/http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org}}</ref>
| mājas_lapa           = [http://wikileaks.org wikileaks.org]

[[IP adrese]]s:
[http://213.251.145.96 213.251.145.96]
[http://46.59.1.2 46.59.1.2]

[[Augšējā līmeņa domēni]]s:
[http://wikileaks.at wikileaks.at]
[http://wikileaks.ch wikileaks.ch]
[http://wikileaks.de wikileaks.de]
[http://wikileaks.fi wikileaks.fi]
[http://wikileaks.is wikileaks.is]
[http://wikileaks.nl wikileaks.nl]
[http://wikileaks.no wikileaks.no]

[http://wikileaks.ch/mirrors.html Oficiālais spoguļserveru saraksts] (1559 serveri 2010. gada 10. decembris<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wikileaks.ch/mirrors.html |title=WikiLeaks |access-date={{dat|2010|12|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101210183255/http://www.wikileaks.ch//mirrors.html |archivedate={{dat|2010|12|10||bez}} }}</ref>)
}}

sentences:
[[Kategorija:Balsta un kustību aparāta slimības]]
[[Kategorija:Muskuļi]]

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Berlīnes televīzijas tornis
|alternat nosaukums     = ''Berliner Fernsehturm''
|attēls                 = Weltzeituhr mit Fernsehturm - Alexanderplatz.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Berlīne
|latd = 52| latm = 31| lats = 15| latNS =N
|longd = 013| longm = 24| longs = 34| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                = pabeigts
|celtnieciba            = 1964—1969
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = 1969
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = telekomunikāciju tornis
|antena spice           = 368.03
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 203
|stavu skaits           =
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = {{URL|www.tv-turm.de}}
}}
'''Berlīnes televīzijas tornis''' ({{val|de|Berliner Fernsehturm}}) ir televīzijas tornis, kas atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa augstums ir 368,03 metri, bet skatu laukums atrodas 203 metru augstumā. Tas ir augstākais tornis Vācijā, otrais augstākais televīzijas tornis [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]] aiz [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] un ceturtais augstākais televīzijas tornis [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Matkules pagasts
| karte             = Matkules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Matkule
| platība           = 63,0
| iedzīvotāji       = 703<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 703 / 63 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kandava.lv
| nos_vācu          = Mattkuln
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Маткульнская
| ref_krievu        =
}}
'''Matkules pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Kandavas pagasts|Kandavas]] un [[Vānes pagasts|Vānes]] pagastiem, [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Kabiles pagasts|Kabiles pagastu]] un [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kuldīgas pilsētas laukums''' atklāts 1937. gada 26. septembrī kā [[Kuldīga]]s '''Jaunais tirgus laukums'''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7Cissue:/p_001_brze1937n218%7Carticle:DIVL634%7Cquery:moderns%20tirgus%20laukums%20tirgus%20laukuma%20laukum%C4%81%7CissueType:P|title=Kuldīgai jauns, moderns tirgus laukums|last=|first=|publisher=[[Brīvā Zeme]]|website=www.periodika.lv|access-date=2018-02-28|date=|archive-date=2016-04-06|archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7Cissue:/p_001_brze1937n218%7Carticle:DIVL634%7Cquery:moderns%20tirgus%20laukums%20tirgus%20laukuma%20laukum%C4%81%7CissueType:P}}</ref> Tā kopplatība ir 5610 m2 un tur bija paredzēta vieta 500 pajūgiem. Laukuma būve izmaksājusi 113 000 [[lats|latus]].<ref name=":0" /> Modernās kanalizācijas garums sasniedz 600 metru. Jaunā tirgus laukuma būvniecībā izmantota akmeņu drupinātāja mašīna, lielais veltnis un betona jaucamā mašīna. Būvējot Pilsētas laukumu, esot norakts arī liels kalns pie tagadējās [[Piltenes iela (Kuldīga)|Piltenes ielas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kuldiga.biblioteka.lv/Alise/lv/book.aspx?id=37269&ident=1007794&c=1&c=,&c=2|title=Savulaik viens no modernākajiem Latvijā.|last=Kurzemnieks, Nr. 117, 2003, 9. okt., 6. lpp|first=|access-date=2018-02-28|date=}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
zelta statuja]]
'''Ahimsa''' ({{val-sa|अहिम्स}}) ir būtisks jēdziens [[Indija|Indijā]] radušajās [[Reliģija|reliģiski]] [[Filozofija|filosofiskajās]] mācībās, piemēram, [[Budisms|budismā]], [[Hinduisms|hinduismā]] un īpaši [[Džainisms|džainismā]], ar ko apzīmē nevardarbīgu izturēšanos pret dzīvajām būtnēm. Tas ir cieši saistīts ar uzskatu, ka jebkāda vardarbība izraisa negatīvas [[Karma|karmiskas]] sekas. Cilvēki, kas pieņem šo principu, parasti izvēlas [[Veģetārisms|veģetāru]] ēdienu, jo tā pagatavošanā nav nodarīts pāri [[dzīvnieki]]em, tie arī nepiedalās dzīvnieku upurēšanas rituālos. Tomēr jautājums par to, uz kādām būtnēm un, cik lielā mērā attiecināt ahimsas principu, ir diskutabls jau tūkstošiem gadu, jo dažādās minēto mācību kustībās un strāvojumos valda atšķirīgi uzskati.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskās dāvanu kartes''' ir plastikāta [[norēķinu karte]]s ar magnētisko joslu un individuālu kartes numuru, kas lietojamas kā alternatīvs maksāšanas līdzeklis par precēm un/vai pakalpojumiem.

sentences:
[[File:Data General Nova SN 1.agr.JPG|thumb|Minidators kļuvis par muzeja eksponātu (''Data General Nova SN 1'')]]
'''Minidators'''<ref>{{AkadTerm|term=minidators|language=LV}}</ref> ({{val-en|minicomputer}}) ir mazāku [[dators|datoru]] klase, kura attīstījās 1960. gados un tika pārdota ievērojami lētāk kā [[lieldators|lieldatori]] un vidēja izmēra datori no [[IBM]] un tā konkurentiem. Tagad tas ir reti pielietots nosaukums, kurš tika vēsturiski izveidots 1950. gadu sākumā, kad [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]] nodeva ekspluatācijā 16 pozīciju datoru ''[[Whirlwind 1]]'', kurā pirmo reizi bija izmantota [[ferītu gredzenu atmiņa]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamīns
|attēls=
|att_paraksts = Dzeltenzaļš adamīns limonītā
|klase=Arsenāts, no ūdens brīvi fosfāti ar svešiem anjoniem, adamīta grupa
|ŠtruncaID=7/B.06-30
|ķīm_formula=Zn2<nowiki>[</nowiki>OH<nowiki>|</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[rombiskā singonija|Rombiskā]]
|krāsa=Gaiši dzeltena, medus dzeltena, brūni dzeltena, laima krāsā, bāli zaļa, reti — bezkrāsas, sārts, violets
|svītra=Balta
|habituss=Prizmatiski kristāli, nereti oktaedri, adatveida kristāli
|skaldnība=Izteikta, laba vienā plaknē un slikta — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla līdz dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,708—1,722 nβ = 1,742—1,744 nγ = 1,763—1,773
|pleohroisms=
|blīvums=4,435
}}
'''Adamīns''' jeb '''Adamīts''' (franču mineraloga [[Žilbērs Žozefs Adams|Žilbēra Žozefa Adama]] vārdā, kurš ieguva pirmos šī minerāla paraugus) ir samērā rets [[minerāls]] — [[cinks|cinka]] [[arsenāts|arsenāta]] [[hidroksīds]]. Adamīnu atrod cinka [[rūda|rūdu]] atradnēs, tas ir šo rūdu [[dēdēšana]]s vai [[oksidēšanās]] produkts. Minerāls aprakstīts 1866. gadā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Grenlandes jūra
|attēls=GrenlandesJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |relief = jā
 |latd = 76 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 8 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = right
| okeāns  = Ziemeļu Ledus okeāns
| okeāns2 = Atlantijas okeāns
|platība=1 205 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=5527
|Vid_dziļums = 1444
|valstis={{GRL}}
{{ISL}}
{{NOR}}
|pilsētas=[[Akireiri]]
[[Longjērbīene]]
}}
'''Grenlandes jūra''' ([[dāņu valoda|dāņu]] un {{val|no|Grønlandshavet}}, {{val|is|Grænlandshaf}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]]. Reizēm jūru pieskaita arī [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]].

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Vampanoagi
Wôpanâak
|attēls =
|skaits =2000+
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Masačūsetsa]]
|reliģija=kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji vampanoagu (tiek atjaunota)
|radi   =citas [[algonkinu tautas|algonkinu]] tautas
}}

sentences: '''Naftas lauks''' ir vairāku (dažkārt vienas) [[nafta]]s atradņu kopums noteiktā teritorijā. Parasti tie aptver vairākus simtus kilometru, un ieguvei tiek izmantoti urbumi, kas tiek izbūvēti [[urbšana]]s procesā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lietuvas Prezidenta pils
| native_name         = ''Lietuvos Respublikos prezidentūra''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Lietuva#Eiropa
| status              =
| image               = Presidential_Palace_in_Vilnius_2019.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     = [[Lietuvas prezidents]]
| location            = [[Viļņa]], {{LTU}}
| latd  = 54.683056 | latNS  = N
| longd = 25.286111 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimts
| completion_date     = 1834. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Vasilijs Stasovs]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
'''Perry''' var būt:
* [[Keitija Perija]] (''Katy Perry''; 1984) — amerikāņu dziedātāja;
* [[Korijs Perijs]] (''Corey Perry''; 1985) — kanādiešu hokejists.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Muāvija I
| alt          =
| image        = Caliph Muawiya Calligaprhy.png
| caption      = Muāvijas I zīmogs
| title        =
| succession1  = [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 =
| successor1   = [[Jazīds I]]
| reign1       = no 661. līdz 680. gadam
| succession2  =
| reign2       =
| reign-type2   =
| predecessor2 =
| successor2   =
| spouse       =
| issue        = [[Jazīds I]]
Abd Allāhs
Ramla (meita)
| full name    = Muāvija ibn Abī Sufjāns
 ({{lang|ar|معاوية ابن أبي سفيان}})
| house        =
| dynasty      = [[Umajādu dinastija]]
| father       = [[Abū Sufjāns ibn Harbs]]
| mother       = [[Hinda bint Utba]]
| birth_date   = 597., 603. vai 605. gadā
| birth_place  = [[Meka]]
| death_date   = 680. gada aprīlī
| death_place  = [[Damaska]]
| burial_place =
| religion     = [[islāms]]
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vojcehs Jaruzeļskis
| vārds_orģ           =''Wojciech Jaruzelski''
| attēls              =Wojciech Jaruzelski.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =Vojcehs Jaruzeļskis 1968. gadā
| amats               =Polijas Republikas prezidents
| term_sākums         ={{dat|1989|12|31|N}}
| term_beigas         ={{dat|1990|12|21|N}}
| premjers            =[[Tadeušs Mazoveckis]]
| priekštecis         =pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents
| pēctecis            =[[Lehs Valensa]]
| amats2              =Polijas Tautas Republikas prezidents
| term_sākums2        ={{dat|1989|07|19|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1989|12|31|N}}
| premjers2           =[[Mečislavs Rakovskis]], [[Česlavs Kiščaks]], [[Tadeušs Mazoveckis]]
| priekštecis2        =pats kā Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs
| pēctecis2           =pats kā Polijas Republikas prezidents
| amats3              =6. Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs
| term_sākums3        ={{dat|1985|11|09|N}}
| term_beigas3        ={{dat|1989|07|19|N}}
| premjers3           =[[Zbigņevs Mesners]], [[Mečislavs Rakovskis]]
| priekštecis3        =[[Henriks Jabloņskis]]
| pēctecis3           =pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents
| amats4              =8. Polijas Tautas Republikas premjerministrs
| term_sākums4        ={{dat|1981|02|11|N}}
| term_beigas4        ={{dat|1985|11|09|N}}
| prezidents4         =[[Henriks Jabloņskis]] (Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs)
| priekštecis4        =[[Juzefs Piņkovskis]]
| pēctecis4           =[[Zbigņevs Mesners]]
| amats5              =6. Polijas Apvienotās Strādnieku partijas pirmais sekretārs
| term_sākums5        ={{dat|1981|10|18|N}}
| term_beigas5        ={{dat|1989|07|29|N}}
| priekštecis5        =[[Staņislavs Kaņa]]
| pēctecis5           =[[Mečislavs Rakovskis]]
| dzim_dati           ={{dat|1923|07|06}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Polija|Kurova}}
| mir_dati            ={{mdv|2014|5|25|1923|07|06}}
| mir_vieta           = {{vieta|Polija|Varšava}}
| tautība             =[[Poļi|polis]]
| partija             =[[Polijas Apvienotā Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =Barbara Jaruzeļska
| profesija           =karavīrs, politiķis
| alma_mater          =Polijas Augstākā kājnieku skola, Ģenerālštāba akadēmija
| reliģija            =ateists
| paraksts            =Wojciech Jaruzelski Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: {{Commonscat|Education in Lithuania|Izglītība Lietuvā}}

sentences: '''Ortogrāfija''' ({{val-el|orthos}} — "pareizs", ''graphia'' — "rakstīšana") jeb '''pareizrakstība''' ir [[valoda]]s noteikumu sistēma, kas nosaka [[runa]]s vienveidīgu atveidi [[rakstu valoda|rakstos]]. Ar šīs sistēmas palīdzību katram vārdam tiek noteikts grafisks pieraksts. Ortogrāfijas jēdziens, atšķirībā no pareizrakstības jēdziena, vairāk ietver [[burts|burtu]] un [[zīme|zīmju]] ārējo izskatu un to veidus. Katrai valodai ir savi pareizrakstības noteikumi, kas nostiprinājušies laika gaitā. Tas nozīmē, ka laikam ritot, ortogrāfijas likumi var arī mainīties.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Commerzbank}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Commerzbank'' tornis
|alternat nosaukums     = ''Commerzbank Tower''
|attēls                 = Frankfurt Am Main-Commerzbank Tower vom Rathenauplatz-20100808.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = 50| latm = 06| lats = 38| latNS =N
|longd = 8| longm = 40| longs = 27| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1994
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = 1997
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji
|antena spice           = 300,1
|jumts                  = 258,7
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 56
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 109 200
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = ''[[Commerzbank]]''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''''Commerzbank'' tornis''' ({{val|en|Commerzbank Tower}}) ir debesskrāpis, kas atrodas [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa pamatakmens tika ielikts 1994. gadā, bet būvniecība pabeigta 1997. gadā. Būvniecība izmaksāja ap 600 miljoniem [[Vācijas marka|Vācijas marku]]. Tornis atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Tornis ir būvēts Vācijas bankas [[Commerzbank]] vajadzībām un tajā ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta.

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences: '''2038. gada problēma''' var izraisīt dažu [[programmatūra|datoru programmatūru]] kļūdas ap [[2038]]. gadu. Šī problēma ietekmē visu programmatūru un sistēmas, kas glabā [[sistēmas laiks|sistēmas laiku]] kā [[Vesels skaitlis (datorzinātne)|32 bitu veselu skaitli]], un interpretē to kā sekunžu skaitu kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} 00:00:00 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref>{{cite web | url = http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | title = The Open Group Base Specifications Issue 6 IEEE Std 1003.1, 2004 Edition (definition of epoch) | work = [[IEEE]] and [[The Open Group]] | publisher = [[The Open Group]] | year = 2004 | accessdate = 7 March 2008 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20081219153936/http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | archivedate = {{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref> Vēlākais laiks, kuru var parādīt ar šo sistēmu, ir {{dat|2038|1|19|Ģ}} 03:14:07 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref name=spinellis>{{cite book |title= Code quality: the open source perspective. |series= Effective software development serie in [[Safari Books Online]] |author= Diomidis Spinellis |edition= illustrated |publisher= [[Adobe Press]] |year= 2006 |isbn= 0-321-16607-8 |page= 49 |url= http://books.google.es/books?id=vEN-ckcdtCwC&pg=PA49&dq=292,277,026,596&cd=1#v=onepage&q=292%2C277%2C026%2C596&f=false }}</ref> Laiks pēc šī brīža "attīsies" (tiks uzglabāts kā negatīvs skaitlis), un sistēmas {{dat|2038|1|19|Ģ}} vietā uzrādīs {{dat|1901|12|13|A}}. To izraisa [[veselu skaitļu pārplūde]] — skaitītājam beidzas maksimāli izmantojamie skaitļi, tāpēc tas nevis palielina skaitļa vērtību, bet uzrāda maksimālo negatīvo skaitli un sāk palielināt tā vērtību. Tas var radīt problēmas lietotājiem kļūdainu aprēķinu dēļ.

sentences:
kolekcijas).]]
'''Zasumuiža''' ({{val|de|Sassenhof}}) bija [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] [[muiža]], kas atradās tagadējā [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Pasaules gals"
 | oriģinālnos = ''The World's End''
 |      attēls = The World's End poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = apokaliptiskā filma, komēdija, zinātniskā fantastika
 |    režisors = [[Edgars Raits]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Nira Pārka
* Tims Bevans
* Ēriks Felners
* Edgars Raits
* [[Saimons Pegs]]
 |     aktieri =
* Saimons Pegs
* [[Niks Frosts]]
* [[Pedijs Konsidains]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Edijs Marsans]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Pīrss Brosnans]]
 |      mūzika = Stīvens Praiss
 |   operators = Bills Poups
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''Big Talk Pictures''
* ''Dentsu''
 | izplatītājs =
* ''[[Focus Features]]'' (ASV)
* ''[[Universal Pictures]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|7|10|''Leicester Square''|2013|7|19|Apvienotā Karaliste, Latvija}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The World's End |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/worlds-end-2013-3 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |access-date={{dat|2023|11|20||bez}} |archive-date={{dat|2013|07|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130708232205/http://www.bbfc.co.uk/releases/worlds-end-2013-3 }}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{JPN}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Reynolds |first1=Simon |title=The World's End (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl41584129/ |website=[[Box Office Mojo]] |date={{dat|2013|8|18||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pasaules gals"''' ({{val|en|The World's End}}) ir 2013. gada Apvienotās Karalistes, ASV un Japānas kopražojuma apokaliptiskā [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autors ir [[Edgars Raits]]. Šī ir trešā un pēdējā filma ''[[Three Flavours Cornetto triloģija|Three Flavours Cornetto]]'' triloģijā. Galvenās lomas tajā tēlo [[Saimons Pegs]], [[Niks Frosts]], [[Pedijs Konsidains]], [[Martins Frīmens]], [[Edijs Marsans]], [[Rozamunda Paika]] un [[Pīrss Brosnans]]. Filma ir par pieciem draugiem, kuri mēģina uzstādīt vienā vakarā apmeklēto krogu rekordu, pa ceļam atklājot, ka pilsētā iebrukuši citplanētieši.

sentences: '''Ārpolitika''' ir valsts mērķi un darbības saistībā ar tās attiecībām ar citām valstīm, savienībām un citām politiskām struktūrām, neatkarīgi no tā, vai tās ir divpusējas vai daudzpusējas. ''[[Encyclopædia Britannica]]'' norāda, ka valsts ārpolitiku var ietekmēt iekšējie apsvērumi, citu valstu politika, vai plāni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/foreign-policy|title=Foreign policy {{!}} Definition, Objectives, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-04-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}{{Atsauces+}}{{cita nozīme|psihisku spēju|datoru atmiņa, kurai centrālais procesors spēj piekļūt tieši,|brīvpiekļuves atmiņa}}
'''Atmiņa''' ir [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] process, kas nodrošina [[informācija]]s atcerēšanos, uzglabāšanu un reproducēšanu. Atmiņa sniedz iespēju uzkrāt [[pieredze|pieredzi]]. Tas ir viens no nosacījumiem personības un individualitātes veidošanā. Mēdz izšķirt atmiņas pēc [[uztvere]]s veida: [[dzirde]]s atmiņa, [[redze]]s atmiņa, [[tauste]]s atmiņa, [[smarža]]s atmiņa un [[garša]]s atmiņa. Vienai personībai attīstītāka ir dzirdes, citai — redzes atmiņa un tā tālāk. Pēc tā, cik ilgi atmiņa saglabājas, izšķir īslaicīgo, ilglaicīgo un operatīvo atmiņu. Kā jau nosaukumi norāda, īslaicīgā atmiņa saglabā informāciju tikai īsu laika posmu, savukārt ilglaicīgā atmiņa saglabājas ilgstoši, un tā nereti ir saistīta ar atkārtošanos. Operatīvā atmiņa nodrošina kādas konkrētas darbības izpildi, kurā informācija nonāk gan no īslaicīgās, gan ilglaicīgās atmiņas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 65
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 27
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tb
|             atommasa = 158,92535
|   valences elektroni = [Xe]4f96s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Terbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 8230
|  kušanas temperatūra = 1629 K (1356 °C)
| viršanas temperatūra = 3503 K (3230 °C)
}}
'''Terbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Tb''' un atomskaitli 65. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. To iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]], tāpat kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]]. Terbija savienojumus lieto par leģējošo piemaisījumu [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīcēm un par zaļo [[luminofors|luminoforu]] [[kineskops|kineskopos]] un gāzizlādes lampās. Savienojumos terbijam var būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4.

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences:
kronēšana (1429)]]
'''Kronēšana''' ir oficiāla procedūra, kas simbolizē [[Monarhs|monarha]] varas un tās atribūtu ([[Tronis|troni]], [[Kronis|kroni]]) pārņemšanu. Kronēšanas ceremonijā var būt arī daudzi citi [[Rituāls|rituāli]], piemēram, monarha īpašs solījums un regāliju pasniegšana, jaunā valdnieka pavalstnieku veltījumi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{Pareizrakstība}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Berijs
|     vārds_orig = ''Robert Berry''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Bīčlendsa, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Traiona, [[Ziemeļkarolīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Edmunds un Sāra Beriji
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Mērija Augusta Breidija
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Roberts Melorijs Berijs''' ({{val|en|Robert Mallory Berry}}; dzimis {{dat|1846|1|28}}, miris {{dat|1929|5|19}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kolkas pagasts}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kh
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Kambodžas pasta un telekomunikāciju ministrija
|sponsors              = Kambodžas pasta un telekomunikāciju ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Kambodža|Kambodžu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Kambodžā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.mptc.gov.kh/Regulation/DNS.htm DNS Registration]
|}}

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 35
|lv = Trīsdesmit pieci
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aiziet skaisti
| operators =
| attēls = GoingInStyle poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Zeks Brafs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Morgans Frīmens]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Kristofers Loids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Going in Style''
| studija = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''RatPac Entertainment''
* ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|3|30}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2625406465/|title=Going in Style |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aiziet skaisti"''' ({{Val|en|Going in Style}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Zeks Brafs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Maikls Keins]], [[Alans Ārkins]], [[Anna Mārgreta]], [[Džoija Kinga]], [[Mets Dilons]] un [[Kristofers Loids]]. Filma ir 1979. gada [[Going In Style (1979. gada filma)|tāda paša nosaukuma]] filmas rīmeiks.

sentences:
[[ziemeļbriedis|ziemeļbrieža]] maskā]]
'''Ziemassvētku vecītis''' ir [[folklora]]s tēls, kurš, pēc vairāku Rietumu kultūru tradīcijām, [[Ziemassvētki|Ziemassvētku vakarā]] ({{dat||12|24||bez}}) nes dāvanas bērniem, kuri iepriekšējā gadā labi uzvedušies. Iespējamais Ziemassvētku vecīša prototips ir nīderlandiešu [[Sinterklāss]], kurš savukārt varētu būt cēlies no vācu pasakas par dāvanas nesošo [[Svētais Nikolajs|Svēto Nikolaju]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Andora|Andorā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''1 vieta''' (dabas objekts), savukārt 2 vietas Andorā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref name="Andora">[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ad Andora]</ref>.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Herberts Baumanis
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Baumanis Herberts.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1889|1|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = ''nav zināms''
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Herberts Baumanis''' (dzimis {{dat|1889|1|5}}, miršanas dati nav zināmi) bija [[Latvija]]s [[vieglatlēts]].

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|Mustjegi pieteku|Melnupe|Melnupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Melnupe
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Pētri
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Peetri jõgi
| attēls            =  Melnupe (Mustjegi pieteka) 2.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = DA no [[Alsviķi]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mustjegi]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=55 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=35 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=3 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}, {{EST}}
| tek_caur          =
| garums            = 73
| garums_latvijā    = 58
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 56,2
| kritums           = 132
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 0,09
| baseins           = 424
| baseins_latvijā   = 411<ref>{{USIK}}</ref>
| pietekas          = [[Blīgzne]]
}}
'''Melnupe''' (arī '''Pēterupe'''; {{val|et|Peetri jõgi}}) ir ūdenstece [[Latvija|Latvijā]] un [[Igaunija|Igaunijā]], [[Mustjegi]] kreisā pieteka. Sākas [[Alūksnes augstiene]]s dienvidrietumos mežainā apvidū pie [[Krāgaskalns|Krāgaskalna]]. Vidustece [[Trapenes līdzenums|Trapenes līdzenumā]] stipri līkumota, vietām gultni veido [[dolomīts|dolomīta]] klons un sliekšņi, krastos dolomīta atsegumi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Augštecē un vidustecē vietām upes gultne regulēta. 6,4 km garumā Latvijas un Igaunijas robežupe. Ietek Mustjegi pie [[Tursa]]s (Igaunijā).

sentences: '''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īves pagasts
| karte             = Īves_pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Īves pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Īves pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 75px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Īves pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Tiņģere
| platība           = 70,7
| iedzīvotāji       = 498<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 498 / 70.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pfefferröhrling Chalciporus piperatus.jpg
| att_nosaukums=Piparu rubīnbekas Vācijā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Chalciporus
| ģints_lv =Rubīnbekas
| suga =C. piperatus
| suga_lv =Piparu rubīnbeka
| binomial =Chalciporus piperatus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Avia BH-25''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] pasažieru [[lidmašīna]].

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|seno pilsētu|Sparta (nozīmju atdalīšana)|Sparta}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pantelišku vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Pantelišku lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.952810 | latNS  = N
| longd = 26.938337 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Biķernieku pagasts]], [[Panteliški]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 19. gadsimta beigas
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
'''Mūžzaļā partija''' ({{val|de|Immergrüne Partie}}) — [[šahs|šaha]] partija starp [[Ādolfs Andersens|Ādolfu Andersenu]] (baltie) un [[Žans Difrens|Žanu Difrenu]] (melnie), kas tika spēlēta [[Berlīne|Berlīnē]] 1852. gadā. Tā izceļas ar spožu mata kombināciju un neskaitāmas reizes ir publicēta presē.
Pirmais pasaules čempions šahā [[Vilhelms Steinics]] nosauca šo partiju par "mūžzaļo lielo vācu meistaru lauru vainagā".

'''[[Ādolfs Andersens]] — [[Žans Difrens]]'''<br />
'''[[Berlīne]], [[1852]]'''

sentences: '''Gaismas ātrums''' (parasti apzīmēts ar ''c'', zināms arī kā [[Alberts Einšteins|Einšteina]] konstante) ir ātrums, ar kuru [[vakuums|vakuumā]] pārvietojas [[elektromagnētiskais starojums]] — [[fotons|fotoni]]. Tas ir tieši {{nobr|299 792 458}} [[metrs|metri]] [[sekunde|sekundē]] (jeb {{nobr|1 079 252 848,8 km/h}}) — tas nav mērījums, bet gan definīcija; metru definē, ņemot vērā gaismas ātrumu un sekundes ilgumu. Gaismas ātrums citās vidēs, piemēram, [[gaiss|gaisā]], [[ūdens|ūdenī]], [[stikls|stiklā]], ir mazāks par ''c''. [[Daba|Dabā]] nekas nevar pārvietoties ātrāk par [[gaisma|gaismu]] vakuumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mjerkadalura
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Sornfelli.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Fēru Salas#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 62.05 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.966667 | gar_EW  = W
 |          atrašanās = {{vieta|Fēru Salas|Streimoja}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_microcephalus.JPG
| att_nosaukums = [[Sīkgalvas stagars]] (''Gasterosteus microcephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|        dzimta = Gasterosteidae
|     dzimta_lv = Stagaru dzimta
|         ģints = Gasterosteus
|      ģints_lv = Stagari
|      binomial = Gasterosteus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
stacija [[Rosa jūra]]s piekrastē.]]
'''Polārstacija''' ir zinātniski pētniecisks komplekss [[Arktika|Arktikā]] vai [[Antarktika|Antarktikā]], kas veic sistemātiskus [[meteoroloģija|meteoroloģiskus]], [[aeroloģija|aeroloģiskus]], [[ģeomagnētisms|ģeomagnētiskus]], [[glacioloģija|glacioloģiskus]], [[bioloģija|bioloģiskus]], [[medicīna|medicīniskus]] un citus novērojumus<ref>{{LPE|8|34}}</ref> un paredzēts autonomas darbības nodrošināšanai zināmā laika periodā. Ar nelieliem izņēmumiem tiek ierīkotas neapdzīvotos, grūti pieejamos apvidos, kur nav citas pētniecībai piemērotas infrastruktūras. Nereti tiek kombinētas ar militāriem objektiem ([[garnizons|garnizoniem]], [[lidlauks|lidlaukiem]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hydrodamalis_gigas_skeleton_-_Finnish_Museum_of_Natural_History_-_DSC04529.JPG
|  att_nosaukums = [[Stellera jūrasgovs]] (''Hydrodamalis gigas'') skelets
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Hydrodamalinae
| apakšdzimta_lv = Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta
|          ģints = Hydrodamalis
|       ģints_lv = Klusā okeāna jūrasgovis
|       binomial = †Hydrodamalis <small>([[Anders Jahan Retzius|Retzius]], 1794)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Klusā okeāna jūrasgovis''', '''Klusā okeāna jūrasgovju ģints''' (''Hydrodamalis'') ir viena no divām [[Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta]]s (''Hydrodamalinae'') izmirušu [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] ģintīm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 |title=†subfamily Hydrodamalinae Palmer 1895 (placental) |access-date={{dat|2020|01|22||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210910153059/http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210910153059/http://fossilworks.org/?a=taxonInfo&taxon_no=53133 |date={{dat|2021|09|10||bez}} }}</ref> Pēdējā suga no šīs ģints ([[Stellera jūrasgovs]] (''Hydrodamalis gigas'')) pārmērīgu medību dēļ izmira salīdzinoši nesenā pagātnē — 1768. gadā, bet tā bija vienīgā suga, kas izdzīvoja līdz mūsdienu laikmetam.<ref name=mindat/> Vistuvāk radniecīgie mūsdienās dzīvojošie zīdītāji ir [[jūrasgovs|jūrasgovis]] (''Dugong dugon'') un [[lamantīni]] (''Trichechus'').<ref>Furusawa, H. (1988). A new species of hydrodamaline Sirenia from Hokkaido, Japan. Takikawa Museum of Art and Natural History. pp. 1–73.</ref> Ģints sugas bija izplatītas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā.<ref name=rus/>

sentences: '''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Antiatlass
|attēls                 = Panorama Djebel el Kest.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Antiatlass pie [[Tefrauta]]s
 | pushpin_map          = Maroka
 | pushpin_relief       = jā
|lat_dir =N |lat_deg =30|lat_min =0|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =8|lon_min =30|lon_sec =
|region                = Āfrika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{MAR}}
|ģeo_apgabals           = [[Atlass (kalni)|Atlass]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 670
|platums                = 180
|kalns                  = [[Sīrva]]
|augstums               = 3304
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Antiatlass''' ({{val|fr|Anti-Atlas}}) vai '''Mazais Atlass''' ({{val|ar|الأطلس الصغير}}, ''Al Aţlās aş Şaghīr'') ir kalnu grēda [[Āfrika]]s ziemeļrietumos [[Atlass (kalni)|Atlasa]] kalnu sistēmā, [[Maroka|Marokā]].<ref>{{PZT|49}}</ref> Stiepjas ap 670 km garumā dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā paralēli [[Augstais Atlass|Augstajam Atlasam]]. Augstākā virsotne ir 3304 m augstais [[Sīrva]]s kalns grēdas austrumos. Dienvidos grēda un tās priekškalnes robežojas ar [[Sahāra]]s tuksnesi.

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šnēbergs
|attēls                 = Puchberg_-_Schneeberg.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šnēbergs no austrumiem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.7675 | latNS  = N
| longd = 15.807778 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Klostervapens]]
|augstums               = 2 078
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences: '''Risks''' ir [[jēdziens]], ar kuru parasti apzīmē dažādu [[vērtība|vērtību]] iespējamu [[zaudēšana|zaudēšanu]] nākotnē. Ikdienā šis [[termins]] tiek lietots, kā [[sinonīms]] varbūtībai kaut ko zaudēt. Tātad, risks pēc būtības ir [[varbūtība]], ka dažādu [[notikums|notikumu]] rezultātā galaiznākums ir vēl sliktāks nekā sākuma [[situācija|situācijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''25. aprīlis''' ir gada 115. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (116. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 250 dienas. Ziemeļu puslodē pēdējā diena, kurā var būt [[Lieldienas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Baldones rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Baldone]]
| iedz =
| plat =
| pils =
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dundagas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Burhards Zīlmanis
|     vārds_orig = ''Burchard Sielmann''
|         attēls = Burchard Sielmann.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Straupe]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1913
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Voldemārs Zīlmanis]], Marija Sokolovska
|          brāļi = Voldemārs Ernests Zīlmanis
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Šarlote Rinne
|          bērni = Voldemārs Pauls, Burharts Ernests, Teodors Emīls
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''AT&T Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Dalasas "Cowboys"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2009—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 80 000
| embedded =
| website = {{URL|https://attstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 32
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Cowboys Stadium full view.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Ārlingtona|3s=Ārlingtona (Teksasa)}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 44
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2009|5|27||bez}}
| built = 2005—2009
| broke_ground = {{dat|2005|9|20||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 52
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 34
| longm = 5
| longd = 97
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''AT&T Stadium''''' ir [[stadions]] [[Ārlingtona (Teksasa)|Ārlingtonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Dalasas "Cowboys"]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aizputes ordeņa pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Pils.resized.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizpute]], [[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}}
| latd  = 56  | latm  = 43 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 35 | longs = 43 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1249
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizputes pils ar nocietinājuma mūri
|      numurs = 6396
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buru
|attēls              = Topographic map of Buru-en.svg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Buru''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 3 |latm= 24 |lats= |latNS= S
|longd=126 |longm= 40|longs= |longEW=E
|platība             = 8473
|garums              = 143
|platums             = 90
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kapalatmada]]
|augstums            = 2426
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 135 000 <small>(2009)</small>
|blīvums             = 14
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Namlea]]
|piezīme =
}}
'''Buru''' ({{val|id|Pulau Buru}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|134}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provincē, dalās divos apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Namlea]] salas ziemeļaustrumos.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Sportistes]]
[[kategorija:Ukrainas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Morgantīna
| native_name    = {{gree|Μοργαντίνη}}
| image          = TEATRO MORGANTINA.jpg
| image_size     =
| caption        = Morgantīnas teātris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 25| lats = 51| latNS = N
| longd = 14| longm = 28| longs = 46| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Morgantīna''' ({{val|grc|Μοργαντίνη}}) bija sena pilsēta [[Sicīlija]]s centrālajā daļā, netālu no [[Aidone]]s pilsētas, [[Ennas province|Ennas provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] no 20. gadsimta sākuma līdz mūsdienām atklāja vairākas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsēta izvietota uz izstiepta 2 km gara pauguraina plato, kas orientēts dienvidrietumu-ziemeļaustrumu virzienā, kas pazīstams kā Sjerra Orlando un blakus esošā Cittadella paugura ziemeļaustrumos. Morgantīna bija apdzīvota vairākos periodos. Senākā lielā apmetne bija dibināta Cittadellā un pastāvēja apmēram no 1000. līdz 450. gadam pr.Kr. Otrā lielā pilsēta atradās uz Sjerra Orlando un, būdama [[Lielā Grieķija|Lielās Grieķijas]] [[polisa]], pastāvēja apmēram no 450. gada pr.Kr. līdz 50. gadam.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Tutmoss III
|name-orig =
|image = Thutmosis III-2.jpg
|imgw = 214
|caption = Tutmosa III statuja
|reign = 1479.—1425. gads p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Hatšepsuta]]
|successor =[[Amenhoteps II]]
|spouse =
|issue =
|house =18. dinastija
|father =[[Tutmoss II]]
|mother =[[Iseta]]
|birth_date =1481. gadā p.m.ē.
|death_date =1425. gadā p.m.ē.
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Valdnieku ieleja|KV34}}
}}
'''Tutmoss III''' bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 18. dinastijas laikā. Bija prasmīgs karotājs.

sentences: '''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 | name             = ''Swedbank AB''
 | logo             =
 | type             = [[Akciju sabiedrība]]
 | foundation       = 1820
 | founder          =
 | location         = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | locations        =
 | area_served      =
 | key_people       = Jenss Henriksons (prezidents un izpilddirektors),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedbank.com/about-swedbank/management-and-corporate-governance/ceo-and-group-executive-management/photos-and-cvs|title=CEO and Group Executive Committee {{!}} CVs Photos {{!}} Swedbank|website=www.swedbank.com|access-date=2022-10-31|language=en}}</ref> Jērans Pēšons (priekšsēdētājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedbank.com/about-swedbank/management-and-corporate-governance/the-board-of-directors/photos-and-cvs|title=The Board of Directors {{!}} CVs {{!}} Photos for download {{!}} Swedbank|website=www.swedbank.com|access-date=2022-10-31|language=en}}</ref>
 | industry         = Finanšu pakalpojumi
 | products         =
 | services         =
 | revenue          = [[Zviedrijas krona|SEK]] 31,04 miljardi (2010)<ref name="AR2010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://feed.ne.cision.com/wpyfs/00/00/00/00/00/13/A9/A3/wkr0011.pdf |title=Annual Results 2010 |accessdate=8 February 2011 |publisher=Swedbank}}</ref>
 | operating_income = SEK 9,955 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | net_income       = SEK 7,444 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | assets           =
 | equity           = SEK 95,04 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | num_employees    = 17220 (FTE, 2010)<ref name="AR2010" />
 | divisions        =
 | subsid           = Swedbank Luxemburg, Swedbank Russia, Hansabank Estonia, Swedbank Latvia, Swedbank Lithuania, Swedbank Ukraine
 | homepage         = [http://www.swedbank.com/ www.swedbank.com]
 | intl             = yes
}}
'''''Swedbank''''' ir [[Zviedrija|Zviedrijā]] reģistrēta [[banka|banku]] grupa, kas darbojas Zviedrijā un [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
'''Landers''' var būt:

sentences: '''Dzelzceļa līnija Lāčupe—Iļģuciems''' ir mazizmantota 2 km gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lāčupe (stacija)|Lāčupes staciju]] ar [[Iļģuciema Kravas stacija|Iļģuciema Kravas staciju]]. Šajā līnijā ir tikai viens sliežu ceļš, tā nav elektrificēta, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences:
'''Gaskoins''' var būt:
* [[Maiks Gaskoins]] (''Mike Gascoyne'', dzimis [[1963]].), angļu inženieris;
* [[Pols Gaskoins]] (''Paul Gascoigne'', dzimis [[1967]].), angļu futbolists;

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vaitrivera
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = White River
| attēls            = White_River,_Arkansas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vaitrivera Ārkanzasā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bostonas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misisipi (upe)|Misisipi]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=93 | sāk_gar_m=36 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=33 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=05 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=91 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{vieta|ASV}}
| garums            = 1162
| iztekas_augstums  = 690
| ietekas_augstums  = 57
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71 910
| pietekas          =
  | vietaskarte       = ASV#Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 55
 | lv  = Piecdesmit pieci
}}

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Gamma-oksisviestskābes struktūrformula

  Gamma-oksisviestskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O3
|molmasa=104,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=<-17 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oksisviestskābe''' (hidroksisviestskābe, oksibutānskābe, GHB, C3H6(OH)COOH) pieder pie [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Grega dienasgrāmata
 | oriģinālnos = ''Diary of a Wimpy Kid''
 |      attēls = Diary of a Wimpy Kid movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Tors Freidentāls]]
 |  producents =
* [[Nīna Džeikobsone]]
* [[Breds Simpsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džefs Filgo]]
* [[Džekija Filgo]]
* [[Džefs Džūda]]
* [[Geibs Sačs]]
 |     aktieri =
* [[Zakarijs Gordons]]
* [[Roberts Kaprons]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Reičela Herisa]]
 |      mūzika = [[Teodors Šapiro]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Fox 2000 Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2010|3|19||bez}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diaryofawimpykid.htm|title=Diary of a Wimpy Kid (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM" />
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|75,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē (filma)|Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē]]
 |        imdb =
}}
'''"Grega dienasgrāmata"''' ({{val|en|Diary of a Wimpy Kid}}) ir 2010. gada komēdija, kuras režisors ir [[Tors Freidentāls]]. Filmas scenārijs veidots pēc [[Džefs Kinijs|Džefa Kinija]] [[Grega dienasgrāmata (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Zakarijs Gordons]], [[Roberts Kaprons]], [[Stīvs Zāns]] un [[Reičela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|3|19||bez}}.

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = RhinocerosHornbill.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Bucerotidae
 |     dzimta_lv = Degunragputnu dzimta
 |         ģints = Buceros
 |      ģints_lv = Degunragputni
 |          suga = Buceros rhinoceros
 |       suga_lv = Malajas degunragputns
 |      binomial = Buceros rhinoceros <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Malajas degunragputns''' (''Buceros rhinoceros'') ir liela auguma [[degunragputnu dzimta]]s (''Bucerotidae'') putnu suga. Tam ir trīs pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/mousebirds/ World Bird List: Mousebirds, Cuckoo Roller, trogons, hoopoes, hornbills, 2020]</ref> Tas mājo [[Dienvidaustrumāzija]]s tropiskajos un subrtropiskajos [[lietus mežs|lietus mežos]], gan ielejās, gan kalnos līdz 1400 metriem [[virs jūras līmeņa]]. Malajas degunragputnu sastopams [[Borneo]], [[Sumatra|Sumatrā]], [[Java (sala)|Javā]], [[Malakas pussala|Malakas pussalā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Taizeme]]s dienvidos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22682450/0 IUCN: Buceros rhinoceros]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Frīdrihs Straube-Strauss
| attēls              =
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja]]s 5. daļas priekšnieks
| term_sākums         = [[1972]]
| term_beigas         = [[1985]]
| dzim_dati           ={{dat|1929|2|4}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Latvija|Jelgava}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2005|9|28|1929|2|4}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Padomju Savienības Komunistiskā partija]]
| dzīvesb             =Gundega Straube-Strause, zobārstniecības māsa<ref name="neslimo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.neslimo.lv/arstniecibas-personas/straube-strause-gundega |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902010036/http://www.neslimo.lv/arstniecibas-personas/straube-strause-gundega |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
| bērni               =[[Gvido Straube]]
| profesija           =VDK virsnieks, [[izlūks]]
| alma_mater          =PSRS Iekšlietu ministrijas Rīgas virsnieku skola
| reliģija            =[[ateisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Frīdrihs Straube-Strauss''' (dzimis 1929. gada 4. februārī, miris 2005. gada 28. septembrī<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/latv2005n173{{!}}article:DIVL420{{!}}query:FRIDRIHS%20STRAUBE{{!}}issueType:P |title=«Mantojumu ziņas», [[Latvijas Vēstnesis]], [[2005]], [[1. novemebris]], 35. lpp. |access-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190515001310/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/latv2005n173{{!}}article:DIVL420{{!}}query:FRIDRIHS%20STRAUBE{{!}}issueType:P }}</ref> [[Jelgava|Jelgavā]]) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s virsnieks un izlūks.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Helmes Latvia''
| logo             = Helmes_logo.jpg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = programmatūras izstrāde
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Helmes]]'', {{EST}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.helmes.com/latvia/ helmes.com/latvia/]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Helmes Latvia''''' (agrākie nosaukumi: '''''T2T''''', '''''Lattelecom Technology''''', '''''MicroLink Latvia''''', '''''MicroLink Systems''''', '''''Fortech''''', '''''Fortek''''') ir [[Latvija]]s integrēto [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] risinājumu un pakalpojumu sniedzējs. Tā kapitāldaļu turētājs ir [[Igaunija]]s uzņēmums ''[[Helmes]]''. Uzņēmums ir dibināts 1991. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāja|Fēnikss (nozīmju atdalīšana)|Fēnikss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Fēnikss
| abbreviation = Phe
| name_latin = Phoenix
| RA = 0
| dec = −50
| areatotal = 469
| arearank = 37. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Phe''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ν Phe''
| stardistance = 49,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base64''''' ir metode [[binārie dati|bināro datu]] atspoguļošanai [[ASCII]] simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar [[bāze (aritmētika)|bāzi]] 64. Termins nāk no [[MIME]] standarta.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''''Aquaphor International OÜ''''' ir [[Igaunija]]s ''POU (point-of-use)'' un ''POE (point-of-entry)'' [[Ūdens attīrīšana|ūdens filtrēšanas]] sistēmu ražotājs.

sentences:
{{novec|Jaunākā paaudze}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
 ''Amazon Kindle'']]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rita Levi-Montalčīni
|     vārds_orig = ''Rita Levi-Montalcini''
|         attēls = Rita Levi Montalcini.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Turīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = ASV, Itālija
|        tautība = Itāliete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Turīnas Universitāte]]
|        zinātne = [[Neirobioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rita Levi-Montalčīni''' ({{val|it|Rita Levi-Montalcini}}; dzimusi {{dat|1909|4|22}}, mirusi {{dat|2012|12|30}}) bija itāļu [[neirobioloģija|neirobioloģe]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Asūnes Svētā Krusta paaugstināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Asūnes baznīca 2002-08-11.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Asūnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label              = Asūnes baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =1 | lats  =40  | latNS  = N
| longd =27  | longm =37  | longs =15  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Asūnes pagasts]], [[Asūne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1819]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvels Turonoks
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/asune.html www.catholic.lv/dagda/asune]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1816]]
| length                = 38 m
| width                 = 19 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Asūnes Svētā Krusta paaugstināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Asūnes pagasts|Asūnes pagasta]] centrā apdzīvotā vietā [[Asūne|Asūnē]].

sentences: '''16. jūlijs''' ir gada 197. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (198. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 168 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viesnīca "Diženā Budapešta"
| oriģinālnos = ''The Grand Budapest Hotel''
| attēls = The Grand Budapest Hotel Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Mathieu Amalric|Matjē Amalričs]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Tonijs Revolori]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''[[Steven M. Rales#Indian Paintbrush|Indian Paintbrush]]''
* ''[[Babelsberg Studio]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|02|06|Berlīnes festivāls|2014|03|06|Vācija|2014|03|07|Lielbritānija|2014|3|28|Latvija}}
| ilgums = 99 minūtes<!--Theatrical runtime: 99:39--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Grand Budapest Hotel'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grand-budapest-hotel-film|work=[[20th Century Studios|20th Century Fox]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=12 February 2014|accessdate=12 February 2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}<ref name="lumiere">{{Tīmekļa atsauce|url=http://lumiere.obs.coe.int/web/film_info/?id=46807|title=The Grand Budapest Hotel|work=LUMIERE|publisher=[[European Audiovisual Observatory]]|accessdate=17 September 2015}}</ref>
* {{DEU}}
| valoda = angļu
| budžets = {{€|23 miljoni}}<ref name="latimes-budget">{{Tīmekļa atsauce | date = August 30, 2014 | author = Steven Zeitchik | title = Human foibles give 'Birdman' its superhuman wings | url= http://www.latimes.com/entertainment/movies/la-et-mn-birdman-michael-keaton-20140830-story.html#page=2 | pages = 2 | work = [[Los Angeles Times]] | quote = shot over the course of 30 days and cost about $18 million to produce }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|173 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=The Grand Budapest Hotel (2014)|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=grandbudapesthotel.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Viesnīca "Diženā Budapešta""''' ({{val|en|The Grand Budapest Hotel}}) ir 2014. gada komēdija, kuras režisors ir [[Vess Andersons]]. Filmas sižets veidots pēc rakstnieka [[Stefans Cveigs|Stefana Cveiga]] darbiem.

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena muižas dzīvojamās ēkas tornītis. Jēkabpils.
2010. gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Lepene''' ({{val|la|castrum Lepene}}) bija letgaļu [[Jersika (valsts)|Jersika]]s valsts jeb Letijas daļa, kas pieminēta 1211. gada Jersikas dalīšanas un 1213. gada zemju pārdales dokumentos. Citos dokumentos pieminēta kā ''Lepone'' (1255) vai kā "tā sauktā Lepenes zeme" (''terra dicta Lepen'', 1348).
Jadomā, ka Lepenes pilsnovads atradies uz austrumiem no [[Gerdene]]s pilsnovada starp [[Līvāni]]em un [[Lubāns|Lubānu]] ({{val|de|Lubahn}}), kur atrodami vairāki vietvārdi ar līdzīgu skanējumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valts Ernštreits
|         attēls = ValtErnstreit.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Valts Ernštreits 2010. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1974
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      pilsonība = {{LVA}}
|        tautība = [[latvietis]], [[lībieši|lībietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zane Ernštreite
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Tartu Universitāte]]<br>[[Latvijas Universitātes Lībiešu institūts]]
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = [[filoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Mārtiņa kapi
| native_name =
| image       = Grindeļa kapliča Rīgas Mārtiņa kapi.JPG
| imagesize   =
| caption     = Grindeļa kapliča Mārtiņa kapos
| established =[[1773]]
| country     = {{Flaga|Latvija}}[[Latvija]]
| location    = {{Rīga}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 04 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 04 | longs = 11 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| type        =
| style       =
| owner       =[[Rīgas dome|Rīgas pašvaldība]]
| size        =
| graves      =
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Mārtiņa kapi''' ir [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajona]] [[Āgenskalns|Āgenskalna]] apkaimē, starp [[Slokas iela (Rīga)|Slokas]], [[Hāmaņa iela|Hāmaņa]], [[Krēslas iela (Rīga)|Krēslas]] un [[Daugavgrīvas iela (Rīga)|Daugavgrīvas]] ielām Hāmaņa ielā 4<ref>[https://memorialservices.lv/lv/martina-kapseta Memorial Services: Mārtiņa kapsēta]</ref><ref name="Dome">{{Tīmekļa atsauce |url=https://mvd.riga.lv/nozares/kapsetu-parvalde/kapsetas/ |title=RD MVD: Kapsētas |access-date={{dat|2021|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2021|04|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210417032431/https://mvd.riga.lv/nozares/kapsetu-parvalde/kapsetas/ }}</ref> (daži avoti nosauc kā adresi arī Krēslas ielu 1<ref name="timenote">[https://timenote.info/lv/Rigas-Martina-kapi Timenote.info: Rīga, Mārtiņa kapi (saukti arī par Jāņa kapiem)]</ref> vai baznīcas adresi Slokas ielā 34<ref name="mantojums">[https://is.mantojums.lv/monument/6618 Mantojums.lv: 6618 — Mārtiņa kapi ar memoriālajām celtnēm]</ref>). Kopējā platība — 2,82 [[hektārs|hektāri]].

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Latvijas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Latvijas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Daft Punk
| Attēls = DaftAlive.jpeg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Daft Punk uzstāšanās laikā ''Wireless Festival 2007''. No kreisās: Tomass Bangelters, Gajs Manuels
| Vieta = [[Parīze]], [[Ildefransa]] {{FRA}}
| Žanrs = [[Hausmūzika]], [[Tehno]]
| Gadi = 1993—2021
| Izdevējkompānija = [[Soma Quality Recordings|Soma]]
[[Virgin Records]]
| Darbojies_arī = [[Darlin']], Phoenix
[[Stardust]], Together
Le Knight Club, Crydajam
| Mlapa = [http://www.daftalive.com/ daftalive.com]
[http://daftpunk.com/ daftpunk.com]
| Dalībnieki = [[Gijs Manuels de Omemkristo]]
[[Tomā Bangaltē]]
| Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bösendorfer''
| native_name      =
| logo             = Bösendorfer.svg
| image            = Bosendorfer_185.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1828]]. gads
| founder          = [[Ignacs Bēzendorfers]]
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mūzikas instrumentu ražošana]]
| products         = [[klavieres]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Yamaha Corporation]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.boesendorfer.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''FIFA Pasaules rangs sievietēm''' ir [[FIFA]] veidots nacionālo sieviešu [[futbols|futbola]] izlašu rangs. Tiek apkopots kopš 2003. gada marta. Vienīgi [[Vācijas sieviešu futbola izlase|Vācija]] un [[ASV sieviešu futbola izlase|ASV]] ir bijusi ranga līderes. Pašreizējā līdere is ASV izlase.

sentences:
'''Astēnija''' ({{val|el|astheneia}} — nespēks)<ref name="Dako P 1999">Dako P. Psiholoģijas brīnumainās uzvaras, Apgāds Zvaigzne ABC. Rīga, 1999.</ref> [[psiholoģija]]s zinātnē apzīmē spēka trūkumu. Tā rada lielu nogurumu jau pamostoties un grūtības darbā. Parādās arī grūtības "gribēt". Nespēja koncentrēt uzmanību. Tukšuma sajūta galvā. Cilvēks kļūst pārlieku jūtīgs, viņu satrauc skaļi trokšņi, spilgta gaisma, sarunas. Garastāvoklis svārstīgs, mainās pat niecīgu iemeslu dēļ, daudzkārt rodas kaprīza neapmierinātība un raudulība (emocionāls vājums); bieži ir galvassāpes, nemierīgs miegs, veģetatīvi traucējumi. Smagas astēnijas gadījumā slimnieks ir pasīvs, maz uztver apkārtējos kairinājumus, garastāvoklis apātisks vai nomākts.<ref name="medicine.lv">http://www.medicine.lv/raksti/astenija_pme</ref> Astēnijai ir daudz tādu pašu simptomu kā [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijai]], ar kuru to bieži jauc. Tas ir psihisks un fizisks nespēks, vājums, kam raksturīgs novājināts [[nervu sistēma]]s tonuss. Ja netiek novērsts stresa cēlonis un sniegta palīdzība, sāk parādīties astēnija un dažādi psihosomatiski simptomi.<ref>Kulbergs J. Dinamiskā psihiatrija, Jumava, Rīga, 2001</ref>
Astēnijas pazīmes ir viegla nogurdināmība, nespēja izturēt sasprindzinājumu un vispārēja psihiskās aktivitātes pamazināšanās, svārstīgs garastāvoklis, slikts miegs, galvassāpes, pastiprināts jūtīgums pret trokšņiem, spilgtu gaismu un dažāda veida [[Veģetatīvā nervu sistēma|veģetatīvi]] traucējumi.<ref name="medicine.lv"/>

Biežāk sastopamie astēnijas cēloņi var būt pārciestas galvas traumas, ilgstoša emocionāla un fiziska pārpūle, to var izraisīt ilgstoši neārstēti infekcijas perēkļi, pārmērīgs darbs, fiziski nogurdinoša sociālā vai ģimenes vide, vitamīnu trūkums utt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Garcinia mangostana
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Mangosteens - whole and opened.jpg
| att_nosaukums = Mangostāna augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Clusiaceae
|     dzimta_lv = Asinszāļu dzimta
|         ģints = Garcinia
|      ģints_lv = Garīcijas
|          suga = G. mangostana
|       suga_lv = Mangostāns
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Nodokļu slogs''' ir [[nodokļi|nodokļu]] apmērs, kas maksājams kādai [[ekonomika|ekonomiskai]] grupai.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/tax-burden|title=Tax burden|publisher=Cambridge Dictionary|accessdate={{dat|2017|1|12||bez}}|language=angliski}}</ref> To var raksturot gan kā kopējo maksājamo summu, gan kā maksājamos [[nodokļa likme|procentus]] no ienākumiem, tēriņiem, u.t.t., gan arī salīdzinot ar citām ekonomiskajām grupām. Ja maksājamais nodokļu apmērs ir liels, saka, ka šai grupai nodokļu slogs ir liels vai augsts. Ja maksājamais nodokļu apmērs ir neliels, saka, ka šai grupai ir mazs vai zems nodokļu slogs. Ja kāds nodoklis vai nodokļu sistēma lielāku nodokļu slogu uzliek bagātākajam sabiedrības slānim, to sauc par [[progresīvais nodoklis|progresīvu]], ja nabadzīgākajam sabiedrības slānim — par [[regresīvais nodoklis|regresīvu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Repovesi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Mustavuoren_näkötorni.JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 61.183333 | latNS  = N
| longd = 26.883333 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}, [[Kuovola]] un [[Mentijarhu]]
| nearest_city        =
| area                = 15 km2
| established         = 2003
| visitation_num      = 74 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/repovesinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Repovesi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2420598"
}
</mapframe>
'''Repovesi nacionālais parks''' ({{val|fi|Repoveden kansallispuisto}}) ir 2003. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, [[Etelesavo]] un [[Kimenlākso]] reģionos. Savulaik bijis intensīvas mežsaimniecības rajons, mūsdienās rajonā dominē [[Parastā priede|priežu]] un [[bērzi|bērzu]] meži. Reģions bagāts ezeriem, caur to plūst [[Kokunjoki]] upe. Tūristu iecienīti objekti ir Olhavas klints, Lapinsalmi gājēju tilts, atjaunotie plostošanas kanāli.

sentences: '''Slāņmākoņi''' ''Stratus'' (St) — vienveidīgu, bālu, zemu [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš aizsedz visas debesis un caur to netiek [[Saule]]s stari. Šie mākoņi attīstās horizontālā virzienā. To krāsa var būt gaiši pelēka vai tumši pelēka. Ja virs St mākoņiem nav nekādu citu mākoņu, tiem cauri var spīdēt Saule, dažreiz pat diezgan spoži. Pie slāņmākoņiem pieder arī [[migla]], tāpēc var teikt, ka tie var veidoties pat pie pašas zemes. Parasti St [[nokrišņi|nokrišņus]] nedod, ja vien nav kādu citu mākoņu, no kuriem krīt nokrišņi, bet tie var izraisīt [[smidzinošs lietus|smidzinošu lietu]]. Nokrišņi krīt no [[lietus slāņmākoņi]]em (Nimbostratus, Ns). Augstāk debesīs atrodas [[Altostratus]] un [[Cirrostratus]]. Slāņmākoņu pamata augstums var būt no 100 līdz 700 m, biezums 200—800 m.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka avoti''' var būt [[elektriskais lādiņš]] un/vai [[elektriskā strāva]].

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Humors]]

sentences: '''Jaoi''' ({{val|ja|やおい, yaoi}}) ir [[manga]]s un [[anime]] žanrs, kas attēlo homoseksuālas attiecības starp vīriešiem. Jaoi mērķauditorija un autori parasti ir heteroseksuālas meitenes un sievietes. Parādījās kā viens no satīriskā [[dodzinsi]] virzieniem, apsmejot pārliecīgu mākslas darbu erotizāciju,<ref>Ingulsrud, John E.; Allen, Kate (2009). ''Reading Japan Cool: Patterns of Manga Literacy and Discourse''. Rowman & Littlefield. p. 47. ISBN 978-0-7391-2753-7.</ref> bet drīz kā idealizēts homoseksuālu attiecību atspoguļojums ātri kļuva par populāru tēmu mangās, anime, datorspēlēs — iepazīšanās simulatoros, romānos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140109042024/http://matt-thorn.com/shoujo_manga/outofhand/index.html Thorn, Rachel (2004). Kelly, William W. (ed.). ''"Girls And Women Getting Out Of Hand: The Pleasure And Politics Of Japan's Amateur Comics Community".''] Fanning the Flames: Fans and Consumer Culture in Contemporary Japan. State University of New York Press: 169—186. ISBN 0-7914-6032-0.</ref> Japānā bieži tiek lietots angliskais termins ''Boys' Love'' (''ボーイズラブ, bo:izu rabu'') vai BL, lai gan jaoi varoņi nav zēni šī vārda tiešajā nozīmē. Darbi, kas parāda homoseksuālas attiecības ar zēniem, pieder citam žanram, ko sauc par sjotakonu.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences: '''Konda''' jeb '''Kondijas kņaziste''' ({{val-ru|Кондинское княжество}}) bija mansu apdzīvotās teritorijas nosaukums [[Kondas upe]]s baseinā 16. gadsimtā, sākumā Pelimas valsts sastāvdaļa. Galvenā apdzīvotā vieta bija Kartauža (''Картауж, Кондинский городок''), bet nodevas jeb ''jasaks'' [[Krievijas cari]]em tika maksātas [[Toboļska|Toboļskā]]. Tagad [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomā apvidus-Jugras]] daļa [[Irtiša]]s un [[Oba]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Berta Karlika
|     vārds_orig = ''Berta Karlik''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Austrija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[astats|astata]] atklāšana [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos
|    apbalvojumi = Haitingera balva ķīmijā (1947)<br />Vilhelma Eksnera medaļa (1954)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Berta Karlika''' ({{val|de|Berta Karlik}}; dzimusi {{dat|1904|1|24}}, mirusi {{dat|1990|2|4}}) bija [[Austrija|austriešu]] [[fiziķis|fiziķe]], pirmā sieviete, kas kļuva par [[Vīnes Universitāte]]s profesori. Atklājusi 85. ķīmisko elementu [[astats|astatu]] [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences:
(''Sextus Empiricus'')<ref>[http://vesture.eu/index.php/Seksts_Empīriķis ''EU'' Vēsture — Seksts Empīriķis]</ref>]]
'''Skepticisms''' ({{val|fr|scepticisme}}, no {{val|gr|σκεπτικός}} (''skeptikōs'')) jeb '''pīronisms''' ir [[jēdziens]] [[filosofija|filozofijā]],<ref>[http://legacy.earlham.edu/~peters/writing/skept.htm Skepticisma mantojums un problemātika {{angliski}}]</ref> kas apšauba vispāratzītu, neapstrīdamu zināšanu iespējamību. [[Senā Grieķija|Senā Grieķijā]] skepticisma pamatus lika Pīrons no Elīdas.<ref>[http://www.iep.utm.edu/skepanci/ Interneta filozofijas enciklopēdija — Senās Grieķijas skepticisms {{angliski}}]</ref> Mūsdienās skeptiķi nodarbojas ar "kritiskas, zinātniskas, racionālas un loģiskas domāšanas un lēmumu pieņemšanas veicināšanu."<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://skepticisms.lv/enciklopedija/ |title=Skeptiskā biedrība {{lv ikona}} |access-date={{dat|2014|08|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304131335/http://skepticisms.lv/enciklopedija/ |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref><ref>[http://www.csicop.org ''The Committee for Skeptical Enquiry'' {{angliski}}]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sedlecas osuārijs
| native_name         = ''Kostnice v Sedlci''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Čehija#Eiropa
| status              =
| image               = Kostnice_Sedlec.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Čehija}}, [[Kutna Horas apriņķis]]
| latd  = 49.961956 | latNS  = N
| longd = 15.288292 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1870. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kutna Hora: Pilsētas vēsturiskais centrs ar Svētās Barbaras baznīcu un Sedlecas Dievmātes katedrāli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/732 732]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CZE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red_Kite_12_(5939333545).jpg
 | att_nosaukums =[[Sarkanā klija]] (''Milvus milvus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Milvinae
| apakšdzimta_lv=Kliju apakšdzimta
| ģints = Milvus
| ģints_lv = Klijas
| binomial = Milvus <small>([[Lacépède]], 1799)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Klijas''' jeb '''klījas''' (''Milvus'') ir viena no [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') ģintīm, kurā apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[plēsīgais putns|plēsīgo putnu]] sugas. Tās ir [[Vecā pasaule|Vecās Pasaules]] putnu sugas un atkarībā no sugas sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopamas divas kliju ģints [[suga]]s: [[melnā klija]] (''Milvus migrans'') un [[sarkanā klija]] (''Milvus milvus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |title=Vanagu dzimta |access-date={{dat|2016|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110901050701/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |archivedate={{dat|2011|09|01||bez}} }}</ref>

sentences:
s un [[Itālija]]s iekškontinentālā [[polārstacija]] [[Konkordija]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''Polārpētniecība''' ir [[zinātne|zinātniskās]] [[metode|metodēs]] balstīta [[Zeme]]s polāro apvidu — [[Arktika]]s un [[Antarktika]]s kompleksa izpēte. Kā patstāvīga zinību nozare sāka attīstīties 18. gadsimtā līdz ar jaunu tirdzniecības ceļu — [[Ziemeļaustrumu jūras ceļš|Ziemeļaustrumu]] un [[Ziemeļrietumu jūras ceļš|Ziemeļrietumu]] jūras ceļu meklējumiem [[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu ledus okeānā]] no [[Eiropa]]s uz [[Āzija|Āziju]]. Nozare tradicionāli attīstīta valstīs, kas cieši piekļaujas polārajiem apgabaliem ([[Krievija]], [[Norvēģija]], [[Zviedrija]], [[Somija]], [[Dānija]], [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), vai kurām šajos reģionos ir ģeopolitiskas vai rūpnieciskas intereses ([[Lielbritānija]], [[Vācija]], [[Francija]], [[Argentīna]], [[Čīle]], [[Austrālija]], [[Jaunzēlande]], [[Dienvidāfrika]], [[Ķīna]] u.c.).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{iw+}}
'''PVID''' ir Port [[VLAN]] identifikatora saīsinājums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.megajason.com/2018/04/30/what-is-pvid/|title=What is PVID|last=Doolittle|first=Jason|website=Jason's Web Site|access-date=2020-12-17|date=2018-04-30|language=en-US}}</ref>

sentences: dejotājas ar krāšņām galvassegām, 1929. gada fotogrāfija.]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Loss of a Teardrop Diamond''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Loss of a Teardrop Diamond Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džodija Markela]]
 |  producents =
* [[Breds Maikls Gilberts]]
* [[Robijs Kess]]
* [[Breds Stoukss]]
* [[Roksanna Rānana]]
 |   scenārijs = [[Tenesijs Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Elena Burstina]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Dženifera Saipsa]]
 |      mūzika = [[Marks Ortons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[Constantin Film]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|9|11|Toronto kinofestivāls|2008|12|30|ASV}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Loss of a Teardrop Diamond''''' ir 2008. gada ASV drāma, kuras režisore ir [[Džodija Markela]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Braisa Dalasa Hauarda]], [[Elena Burstina]], [[Anna Mārgreta]] un [[Dženifera Saipsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: {{Citas nozīmes|datoru operētājsistēmu saimi|DOS (nozīmju atdalīšana)|DOS}}

sentences: '''Dzelteno apsēju sacelšanās''' bija zemnieku sacelšanās, kas notika [[Ķīna|Ķīnā]] 184. gadā [[Haņu dinastija]]s un imperatora [[Lindi]] valdīšanas laikā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences: '''Zvejnieki''' ir vidējā un jaunākā [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] (mezolīta un neolīta) apmetne ar kapulauku. Tā pieder pie vissenākajām šobrīd zināmajām cilvēka apmešanās vietām ne tikai Latvijas teritorijā, bet arī visā [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.liis.lv/burtnieks/veesture_leja.html |title=Zvejnieku akmens laikmeta kapalauks |access-date={{dat|2008|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20050225112110/http://www.liis.lv/burtnieks/veesture_leja.html |archivedate={{dat|2005|02|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators =
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Artemijs Ļebedevs
 |    vārds_orig = ''Артемий Лебедев''
 |        attēls = Artemy Lebedev 2020.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1975
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = dizaineris, uzņēmējs, izgudrotājs, jūtūberis, ceļotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1992—pašlaik
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Andrejs Ļebedevs, [[Tatjana Tolstaja]]
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Marina Ļitvinoviča
 |         bērni = 10
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Artemijs Ļebedevs''' ({{val|ru|Артемий Андреевич Лебедев}}, dzimis {{dat|1975|2|13}}) ir [[krievi|krievu]] dizaineris, uzņēmējs un blogeris.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Лебедев, Артемий Основатель и владелец дизайнерской фирмы "Студия Артемия Лебедева" |url=https://lenta.ru/lib/14165359/ |website=[[Lenta.ru]] |access-date={{dat|2022|07|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200803204705/https://lenta.ru/lib/14165359/ }}</ref> [[Artemija Ļebedeva studija]]s dibinātājs, līdzīpašnieks un izpilddirektors.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Фотография судебного иска от Аэрофлота |url=https://www.tema.ru/jjj/af/1.jpg |website=tema.ru |accessdate={{dat|2022|7|29||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =A Mountain Hare - geograph.org.uk - 1218066.jpg
| att_izmērs = 260px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|  suga = Lepus timidus
|  suga_lv = Baltais zaķis
|      binomial = Lepus timidus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|  izplatība =

sentences:
{{citas nozīmes|laukumu Vīnē|Kārļa laukums|Kārļa laukums}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Kārļa laukums
 |      native_name = Karlsplatz
 |       other_name =
 |            image = Wien,_Karlskirche_und_TU.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Kārļa baznīca un Vīnes Tehniskās universitātes galvenā ēka
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.199167 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.37 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Vīdene}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
 {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kārļa laukums" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q700753"
}
</mapframe>
'''Kārļa laukums''' ({{val|de|Karlsplatz}}) ir laukums [[Vīne|Vīnē]]. Tas nosaukts 18. gadsimta [[Vīnes Kārļa baznīca|Kārļa baznīca]]s vārdā, kas atrodas laukuma dienvidaustrumu malā. Laukums ir viens no svarīgākajiem Vīnes transporta mezgliem, šeit krustojas [[Vīnes metro]] pirmā, otrā un ceturtā metro līnija. Bez Kārļa baznīcas laukumā atrodas [[Vīnes muzejs]] (''Wien Museum''), [[Vīnes Mākslinieku nams]] (''Künstlerhaus Wien''), [[Musikverein koncertzāle]], [[Secesijas ēka]] (''Wiener Secessionsgebäude''), viena no [[Kunsthalle Wien|izstāžu zāles "Kunsthalle Wien"]] ēkām un [[Vīnes Tehniskā universitāte|Vīnes Tehniskās universitātes]] galvenā ēka. Laukums kā struktūra izveidots 20. gadsimta sākumā. Pirms Vīnes Tehniskās universitātes ēkas izbūves tur atradās bijusī slimnīcas kapsēta, kurā 1741. gadā tika apglabāts [[Antonio Vivaldi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Phlebotomus pappatasi bloodmeal continue2.jpg
| att_nosaukums = ''[[Phlebotomus pappatasi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|     virskārta = Endopterygota
|  virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         kārta = Diptera
|      kārta_lv = Divspārņi
|    apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
|    infrakārta = Psychodomorpha
| infrakārta_lv = Kožodiņu infrakārta
|    virsdzimta = Psychodoidea
| virsdzimta_lv = Kožodiņu virsdzimta
|        dzimta = Psychodidae
|     dzimta_lv = Kožodiņi
|   apakšdzimta = Psychodidae
|      binomial = Phlebotominae <small>Róndani, 1840</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Phlebotominae''''' ir [[kožodiņu dzimta]]s apakšdzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 700 [[Suga|sugu]]. Šīs apakšdzimtas sugas ir vienīgās dzimtā, kas barojas ar [[Asins|asinīm]]. Tie ir mazi [[Divaspārņi|divspārņi]] ar matotu ķermeni un garām tievām kājām. Dažas sugas var būt [[Infekcija|infekciju]] [[Slimība|slimību]] vektori (pārnēsātāji). 70 sugas var inficēt cilvēkus ar tādām slimībām kā [[leišmanioze]], [[bartoneloze]] un [[kožodiņu drudža vīruss]], un tikai divām ģintīm pieder sugas, kas barojas ar [[Cilvēks|cilvēka]] asinīm, tās ir ''[[Phlebotomus]]'' un ''[[Lutzomyia]]''. Šos divspārņus var viegli atšķirt no citiem divspārņiem, it īpaši no citiem kožodiņiem, pēc [[Kukaiņu spārns|spārnu]] novietojuma virs ķermeņa miera stāvoklī vai barojoties ar asinīm. Spārnu novietojums atgādina latīņu burtu V. Tikai ''Phlebotominae'' mātītes sūc asinis.<ref name="LaneEtAl1993"/>

sentences:
{{Infobox university
|name          = Jagaiļa Universitāte
|native_name   = ''Uniwersytet Jagielloński''
|image_name    = Jagiellonian_University_Collegium_Novum,_1882_designed_by_Feliks_Księżarski,_24_Gołębia_street,_Old_Town,_Krakow,_Poland.jpg
|image_size    =
|caption       = Universitātes Jaunā kolēģija (''Collegium Novum'')
|latin_name = Universitas Jagellonica Cracoviensis
|motto         = ''Plus ratio quam vis''
|established = 1364
|mottoeng      =
|type          = Publiska
|calendar      =
|endowment     =
| map_type            = Polija#Eiropa
| latd  = 50.060833 | latNS  = N
| longd = 19.932778 | longEW = E
|president     = Voicehs Novaks
|students      = 51 601
|undergrad     = 46 012
|postgrad      = 2 648
|staff         =
|faculty       =
|location      = {{vieta|Polija|Krakova}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        =
|free_label    =
|free          =
|nickname      =
|website       = {{URL|http://www.uj.edu.pl/}}
|logo          = Jagiellonian University (logo).png
}}

sentences: '''Piekaušana''' jeb '''fiziska aizskaršana''' ir [[uzbrukums]] no citiem cilvēkiem, izmantojot tikai savu fizisko spēku, kā rezultātā cietušais iegūst [[miesas bojājumi|miesas bojājumus]] vai pat tiek piekauts līdz [[nāve]]i.

sentences: '''Brandenburga-Prūsija''' ir vēsturnieku izmantots nosaukums, lai apzīmētu [[Brandenburgas markgrāfiste]]s un [[Prūsijas hercogiste]]s [[Personālūnija|personālūniju]] laikā no 1618. līdz 1701. gadam. Lai arī personālūnija pastāvēja līdz 1806. gadam, no 1701. gada to parasti sauc par [[Prūsijas karaliste|Prūsijas karalisti]].

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Auces Svētās Terēzes no Bērna Jēzus Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10476411
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Daltons''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Troglodytes musculus.jpg
 | att_nosaukums =[[Mājas paceplītis]] (''Troglodytes aedon'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Troglodytidae
 | dzimta_lv = Paceplīšu dzimta
 |    ģints=Troglodytes
 |   ģints_lv = Paceplīši
 |      binomial = Troglodytes <small>([[Vieillot]], 1809)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība=
}}

sentences: '''Zemapziņa''' ir [[psihisks process]], kas noris zem [[apziņa]]s sliekšņa un nav pakļauts tiešas apziņas kontrolei. Psihiskās atspoguļošanas forma, kurā [[īstenība]]s [[tēls]] un subjektīvā [[attieksme]] pret šo tēlu nav īpašas [[refleksija]]s [[objekts]]. Zemapziņa izpaužas agrās bērna [[izziņa]]s formās, pirmatnējā [[domāšana|domāšanā]], [[intuīcija|intuīcijā]], [[afekts|afektos]], [[panika|panikā]], [[hipnoze|hipnozē]], [[sapņi|sapņos]], kā arī [[jūtas|jūtās]] un [[rīcība|rīcībā]], kuru [[cēlonis|cēloni]] cilvēks neapzinās. Zemapziņa nepārtraukti uztver, pārstrādā, uzkrāj un reproducē daudz derīgas [[informācija]]s, līdz ar to nodrošinot pašreizējo un gaidāmo situāciju atspoguļošanos [[smadzenes|smadzenēs]], turklāt netraucējot ar apziņu saistītos psihiskos procesus, jo tikai neliela zemapziņas informācijas daļa nonāk apziņā. Zemapziņa ar savām neizsmeļamajām informacijas un rīcības variantu rezervēm aktīvi piedalās apziņas izvirzīto [[problēma|problēmu]] risināšanā un lēmumu pieņemšanā. Daļa zemapziņas satura nonāk apziņā viegli, daļa - ar grūtībām un tikai īpašos apstākļos (piem., hipnozē), bet daļa apziņai praktiski nav pieejama. Sen aizmirsti iespaidi, domas, [[emocijas]], zem apziņas sliekšņa vēl joprojām darbojas gan savstarpēji, gan kopā ar neseniem [[atmiņa]]s [[fakts|faktiem]], veidojot jaunas atziņas un [[tendence]]s, kas pilnīgi negaidīti var palīdzēt atrisināt līdz tam neatrisināmas problēmas un uzdevumus. Zemapziņā notiekošo [[process|procesu]] [[loģika]] principā neatšķiras no apziņas procesu loģikas. Tas dod iespēju zemapziņas aktivitātes rezultātus auglīgi izmantot apzinātajā darbībā.

sentences: '''Tjurku kaganāts''' bija [[Viduslaiki|viduslaiku]] valsts [[Āzija|Āzijā]], kas izveidojās, apvienojoties senajiem [[tjurki]]em. Viena no lielākajām valstīm vēsturē. Lielākās ekspansijas laikā (6. gadsimta beigās) kontrolēja [[Mandžūrija]]s, [[Mongolija]]s, [[Altajs|Altaja]], [[Tjurku Islāma Republika Austrumturkestāna|Austrumturķestānas]], Rietumturķestānas ([[Vidusāzija]]s), kā arī [[Krima]]s un [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] teritorijas. 542. gadā Ķīnas avotos pirmo reizi parādās etnonīms "tjurki".

sentences: {{Nihongo|'''Kamikadzes'''|神風|, ''kamikaze'': ''kami'' — "dievība", ''kaze'' — "vējš"}}, oficiāli {{Nihongo|''Tokubetsu Kōgekitai''|特別攻撃隊|- "Speciālo uzdevumu vienība"}} bija daļa no Japānas [[militārisms|militārās]] [[aviācija]]s speciālā uzbrukuma vienībām, kas [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Klusā okeāna kampaņa]]s noslēguma posmos [[Japānas impērija|Japānas impērijā]] uzsāka pašnāvnieku uzbrukumus [[Sabiedrotie (Otrais pasaules karš)|sabiedroto]] [[kara flote]]s [[kuģis|kuģiem]] un bija paredzētas [[karakuģis|karakuģu]] iznīcināšanai efektīvāk, nekā iespējams ar parastajiem gaisa uzbrukumiem. Kara laikā gāja bojā aptuveni 3800 pilotu kamikadzu, taču vairāk nekā 7000 pretinieka jūras spēku karotāju tika nogalināti kamikadzu veiktajos uzbrukumos.<ref name="Zaloga">{{Grāmatas atsauce|last=Zaloga|first=Steve|title=Kamikaze: Japanese Special Attack Weapons 1944–45|page=12|url=https://books.google.com/books?id=E95PKAJWMiAC&pg=PA12|isbn=9781849083539|date=21 June 2011}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zemes meitenes ir viegli pieejamas
| attēls                   = Earth Girls Are Easy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Earth Girls Are Easy''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma, romantiska filma, zinātniska fantastika
| režisors                 = [[Džuliens Templs]]
| producents               =
* [[Tonijs Gārnets]]
* [[Dankans Hendersons]]
* [[Terenss E. Maknalijs]]
| scenārija autors         =
* [[Džūlija Brauna]]
* [[Čārlijs Kofijs]]
* Terenss E. Maknalijs
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Deimons Vejenss]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Džūlija Brauna]]
| mūzika                   =
* [[Rejs Kolkords]]
* [[Nīls Rodžerss]]
* Džūlija Brauna
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Vestron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1988|9|8|Toronto kinofestivāls|1989|5|12|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/earth-girls-are-easy-1989|title=Earth Girls Are Easy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=earthgirlsareeasy.htm|title=Earth Girls Are Easy (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 20, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zemes meitenes ir viegli pieejamas"''' ({{val|en|Earth Girls Are Easy}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džuliens Templs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džīna Deivisa]], [[Deimons Vejenss]], [[Džefs Goldblūms]] un [[Džūlija Brauna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Seleikīdu impērija''' ({{val-el|Αυτοκρατορία των Σελευκιδών}}, ''Autokratoría ton Seleukidón'') bija [[senie maķedonieši|maķedoniešu]] [[hellēnisms|hellēnisma]] valsts, kuru no 312. gada p.m.ē. līdz 63. gadam p.m.ē. pārvaldīja Seleikīdu dinastijas valdnieki. Šīs dinastijas dibinātājs bija [[Seleiks I Nikators]], kas bija viens no [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] vadošajiem ģenerāļiem.

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences:
{{cita nozīme|spēju domāt loģiski|ar psihi saistītu īpašību kopu|prāts}}
'''Spriešana''', arī '''saprāts''', ir spēja domāt [[loģika|loģiski]] un balstīties uz [[fakts|faktiem]]. Tas sniedz iespēju izprast saistību starp dažādām parādībām, procesiem vai priekšmetiem, kā arī spriest par tiem un atbilstoši izturēties.<ref name="tezaurs"/> Spriešanas prasme ir nepieciešama tādās jomās kā [[filozofija|filozofijā]], [[zinātne|zinātnē]], [[valodniecība|valodniecībā]], [[matemātika|matemātikā]], [[māksla|mākslā]] un citur. Šī prasme nereti ir cieši saistīta ar [[domāšana|domāšanu]], [[izzināšana|izzināšanu]] un [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Nemets''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Turcija]]
[[Kategorija:Tautas Eiropā pēc valsts]]
[[Kategorija:Tautas Āzijā pēc valsts]]

sentences: '''Nakts''' ir [[laiks|laika]] periods, kad [[Saule]] atrodas zem [[horizonts|horizonta]]. Nakts ir pretējs laika periods [[diena]]i. Brīdis, kad iestājas nakts, ir atkarīgs no [[gadalaiks|gadalaika]], [[laikapstākļi]]em, [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un citiem apstākļiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences: {{Commonscat|Shooters from France|Francijas šāvēji}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karls Lūiss
 |          attēls = Save The World Awards 2009 show06 - Carl Lewis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds = Frediriks Karltons Lūiss
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|7|1}}
 |         dz_viet = {{flaga|ASV}} [[Birmingema (ASV)|Birmingema]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 81 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]], [[4 x 100 m stafete]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk = 1979
 |        kar_beig = 1997
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Sunshine''
| attēls                   =  Sunshine 1999 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Istvans Zabo]]
| producents               =
* [[Andrass Hamori]]
* [[Roberts Lantoss]]
| scenārija autors         =
* [[Izraels Horovics]]
* Istvans Zabo
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Rouzmarija Herisa]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Dženifera Ēle]]
* [[Debora Kara Angera]]
* [[Mollija Pārkere]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Džons Nevils]]
* [[Mirjama Margo]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Bavaria Film and TV Fund]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Filmfonds Wien]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Kinowelt Filmproduktion]]''
* ''[[The Movie Network]]''
* ''[[TV2]]''
* ''[[Téléfilm Canada]]''
* ''[[Österreichischer Rundfunk]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Kinowelt Filmverleih]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 180 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999|title=Sunshine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025170829/https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{AUS}}
* {{HUN}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0145503/?ref_=bo_se_r_2|title=Sunshine|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Sunshine''''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Istvans Zabo]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Rouzmarija Herisa]], [[Reičela Vaisa]], [[Dženifera Ēle]], [[Debora Kara Angera]], [[Mollija Pārkere]], [[Džeimss Freins]], [[Džons Nevils]] un [[Mirjama Margo]]. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Anatolijs Kucevols
| vārds_orģ = ''Анатолій Куцевол''
| attēls = Анатолій Куцевол.png
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Ukrainas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2022|12|23}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1985|11|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| profesija = politiķis, diplomāts
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]<br />Nacionālā Valsts pārvaldes akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Bišumuižas grāvis
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Bieķengrāvis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 12
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 23,8
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Bišumuižas grāvis''' jeb '''Dzirnupīte''' ir 12 kilometrus gara [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Rīga|Rīgā]]. Bišumuižas grāvis veidojies satekot vairākiem [[meliorācija]]s grāvjiem [[Baložu kūdras purvs|Baložu kūdras purvā]]. Tā garums ir 12 km, bet baseina platība 23,8 [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]]. [[Bišumuiža]]s apkaimē vairāki grāvji tagad ir aizbērti un ūdeņus ievada pa cauruļvadu. Posmā no [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] līdz [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas ielai]] Dzirnupītes palienē ir mazdārziņi, bet grāvja lejtecē tiek ievadīti lietus ūdeņi. Bišumuižas grāvis ietek [[Bieķengrāvis|Bieķengrāvja]] augšgalā pie [[Kazas sēklis|Kazas sēkļa]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.avanport.org/Riga_ir_sala/udeni-bisumuizas_gravis.html|title=Bišumuižas grāvis|publisher=avanport.org|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.citariga.lv/lat/bisumuiza/bisumuiza/gravis/|title=Bišumuižas grāvis|publisher=citariga.lv|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref>

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Berenikes Mati
| abbreviation = Com
| name_latin = Coma Berenices
| RA = 12,76
| dec = +21,83
| areatotal = 386
| arearank = 42. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''β Com''
| starmagnitude = 4,26
| neareststarname = ''β Com''
| stardistance = 30
| numbermessierobjects = 8
| meteorshowers =
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Lielais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Vēršu Dzinējs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences: '''Nu ar Dievu, Vidzemīte''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2533'' (''Blagovest № 13L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2533'' (''Благовест № 13Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 13L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|12|21|SK}} 00:20:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 70° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2526]]''
(''Blagovest № 12L'')
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2533''''' ({{val|ru|Космос-2533}}) jeb '''''Blagovest № 13L''''' (''Благовест № 13Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2018-04-18" /> Tas orbītā tika palaists 2018. gada decembrī[[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}{{Novecojis|talk=}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Randātu klintis un Tilderu krauja
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Randatu klintis, 24.10.2015. - 30284516524.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts = Randātu klintis
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.448252 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.345301 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Moriss Meterlinks
| vārds_orig = ''Maurice Maeterlinck''
| attēls = Maurice Maeterlinck 2.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1862
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 29
| dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Gente}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Nica]], [[Francijas Ceturtā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[esejists]]
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri = [[simbolisms]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Cietokšņa kanāls
  | attēls            = Black River - panoramio (2).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Cietokšņa kanāls pie ietekas jūrā
  | izteka            = [[Ālande]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 11<ref>{{USIK}}</ref>
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 71,9
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=4 | sāk_gar_s=31 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=35 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Cietokšņa kanāls''' (arī '''Melnupīte''') ir daļa no [[Liepāja]]s ziemeļu daļas fortifikācijas sistēmas. Savieno [[Tosmares ezers|Tosmares]] un [[Liepājas ezers|Liepājas]] ezerus ar [[Ālande]]s upi un [[Baltijas jūra|jūru]].<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2062/ ezeri.lv Liepājas ezers]</ref> Liepājas cietoksnis un forti ir plaša nocietinājumu sistēma, ko laikā no [[1894]]. līdz [[1908]]. gadam pēc Krievijas cara [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] rīkojuma izbūvēja inženieris ģenerālmajors Ivans Makdonalds.<ref>[http://www.liepajniekiem.lv/lat/aktiva-zona/valasprieki/2009/04/27/piedava-izbraucienu-pa-cietoksna-kanalu/ Piedāvā izbraucienu pa Cietokšņa kanālu]{{Novecojusi saite}}</ref> Kanāls izbūvēts daļēji pa bijušas Tosmares ezera noteces Melnupītes gultni. Krastos atrodas fortifikācijas sistēmas daļas Ziemeļu forts, [[Redans (Liepāja)|Redans]], Mazais forts, Lunete, Vidusforts un Austrumu forts.<ref>[http://www.petnet.lv/akvariji/index_files/page0195.htm Apvienība "Liepājas akvāriju turētāji". Cietokšņa kanāls]{{Novecojusi saite}}</ref> 19. gadsimta beigās daļa kanāla bija kuģojama.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2313/ ezeri.lv Tosmares ezers]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Blanko''' var būt:

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krāsns
| abbreviation = For
| name_latin = Fornax
| RA = 3
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α For''
| starmagnitude = 3,87
| neareststarname = ''HD 14412''
| stardistance = 41,35
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Eridāna]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Lēnais valsis''' ir [[Valsis|valsis]], kas dejojams pie tempa 28—32 taktis minūtē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam |title=Mūzikas piemērotība sabiedriskajām dejām |access-date={{dat|2015|09|06||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305070931/http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam }}</ref> Tas tiek izdalīts kā atsevišķa deja ar specifiskām figūrām un tehniku, atšķirībā no [[Vīnes valsis|Vīnes valša]]. Lēnā valša taktsmērs ir 3/4.

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Steppentarpan Equus ferus gmelini.jpg
| att_nosaukums = Bodderts, 1784
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus ferus
| pasuga_lv =Tarpāns
| binomial =† Equus ferus ferus <small>([[Boddaert]], 1785)</small>
}}
'''Tarpāns''' (''Equus ferus ferus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[savvaļas zirgs|savvaļas zirga]] (''Equus ferus'') [[Eirāzija]]s pasuga. Mūsdienās tarpāni ir izmiruši. Pēdējais tarpāns nomira [[Ukraina|Ukrainā]] [[1876]]. gadā. Pēc citiem datiem pēdējais tarpāns nomira [[1918]]. gadā [[Poltova]]s guberņā Mirgorodas tuvumā [[Krievija|Krievijā]]<ref>http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D0%BD</ref>. Vārds ''tarpāns'' ir cēlies no [[kazahu valoda]]s, un tas nozīmē — zirgs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 |title=Vasmer's Etymological Dictionary : Query result<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|02|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190220031718/http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 }}</ref>.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Daugava (nozīmju atdalīšana)|Daugava}}
{{Upes infokaste
| nosaukums = Daugava
| citvalsts = Baltkrievija
| citnosaukums = Zahodņaja Dzvina
| citvaloda = be
| citvaloriģin = Заходняя Дзвіна
| citvalsts1 = Krievija
| citnosaukums1 = Zapadnaja Dvina
| citvaloda1 = ru
| citvaloriģin1 = Западная Двина
| attēls = Riga Daugava 2008.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Daugava [[Rīga|Rīgā]], iepretim [[Ķīpsala]]i
| karte = Fluss-lv-Düna.png
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs = 288px
| garums = 1005
| garums_latvijā = 352
| iztekas_augstums = 221
| ietekas_augstums = 0
| kritums = 221
| kritums_latvijā = 99
| caurtece = 678
| gada_notece = 21
| baseins = 87900
| baseins_latvijā = 24700
| izteka = [[Ohvats|Ohvata ezers]] ([[Krievija]])
| ieteka = [[Rīgas līcis]]
| tek_caur = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
| baseina_valstis = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
{{LTU}}
{{EST}}
| pietekas = [[Aiviekste]], [[Dzisna]], [[Drisa (upe)|Drisa]], [[Ogre (upe)|Ogre]]
| sāk_plat_d = 56
| sāk_plat_m = 44
| sāk_plat_s = 10
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 32
| sāk_gar_m = 18
| sāk_gar_s = 20
| sāk_gar_EW = E
| iet_plat_d = 57
| iet_plat_m = 03
| iet_plat_s = 41
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 24
| iet_gar_m = 01
| iet_gar_s = 32
| iet_gar_EW = E
}}
'''Daugava''' ([[lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Vēna''<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Valodniecība Somugristika 49.lpp | work= Latvijas Universitāte | url= http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/708.pdf | accessdate= 2012. gada 28. decembrī | language= latviski}}</ref>), vēsturiski pazīstama arī kā '''Dina''' ({{val|de|Düna}}, {{val|pl|Dźwina}}), bet augšpus Latvijas teritorijas - '''Rietumu Dvina''' ({{val|ru|За́падная Двина́}}, [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Дзвіна''), ir [[Latvija]]s lielākā [[upe]], kas iztek no [[Valdaja augstiene]]s [[Krievija|Krievijā]], tek cauri Krievijai, [[Baltkrievija]]i un Latvijai, līdz ietek [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur veido [[Rīgas osta]]s akvatoriju. Daugavas garums ir 1005 km, no tiem 352 km Latvijā.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 Daugava] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304201400/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, šķirklis Latvijas Enciklopēdiskajā vārdnīcā portālā letonika.lv, informācija iegūta 04.06.2008</ref>

sentences: [[Termodinamika|Termodinamikā]] ar '''entropiju''' mēra [[enerģija]]s daudzumu [[fiziska sistēma|fiziskā sistēmā]], ko nevar izmantot, lai veiktu [[darbs (fizika)|darbu]]. To apzīmē ar S. Tā ir arī mērvienība "nekārtībai" kādā daudzelementu sistēmā.

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Pale Blue Eye''
| operators =
| attēls = The Pale Blue Eye poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Skots Kūpers]]
| producents = * Skots Kūpers
* [[Kristians Beils]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Tailers Tompsons]]
| scenārijs = Skots Kūpers
| aktieri = * Kristians Beils
* [[Harijs Mellings]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Lūsija Bointone]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''The Pale Blue Eye''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Streamline Global Group''
* ''Le Grisbi Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|12|23|ASV|2023|1|6|Netflix}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Pale Blue Eye''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Kūpers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Harijs Mellings]], [[Džiliana Andersone]], [[Lūsija Bointone]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Luisa Beiarda 2003. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/the-pale-blue-eye-trailer-christian-bale-edgar-allan-poe-1235414035/|title=‘The Pale Blue Eye’ Trailer: Christian Bale Teams With Edgar Allan Poe to Investigate a Grisly Murder in Netflix Thriller|last=Zee|first=Michaela|last2=Zee|first2=Michaela|website=Variety|access-date=2023-01-12|date=2022-12-07|language=en-US}}</ref>

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Trippie Redd]]|Image=Trippie Redd 2018 better crop.png|Caption=Trippie Redd 2018. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=5|EP=9|Singles=18|2Option=4|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera [[Trippie Redd]] diskogrāfija sastāv no četriem [[Mūzikas albums|studijas albumiem]], sešiem miksteipiem, astoņiem EP ierakstiem un 31 singlu (tostarp 15 kā galvenais mākslinieks).

sentences:
{{Cita nozīme|ASV prezidentu|ekonomistu|Džeimss Bjūkenens (ekonomists)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Džeimss Bjūkenens
| vārds_orģ           = ''James Buchanan''
| attēls              = James Buchanan.jpg
| apraksts            =
<!--- Pirmais amats --->
| amats               = 15. [[ASV prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1857|3|4|N}}
| term_beigas         = {{dat|1861|3|4|N}}
| viceprezidents      = [[Džons Brekinridžs]]
| priekštecis         = [[Frenklins Pīrss]]
| pēctecis            = [[Abrahams Linkolns]]
<!--- Otrais amats --->
| amats2              = 17. [[ASV valsts sekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1845|3|10|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1849|3|7|N}}
| prezidents2         = {{ubl|[[Džeimss Polks]]|[[Zekerijs Teilors]]}}
| priekštecis2        = [[Džons Kelhūns]]
| pēctecis2           = [[Džons Midltons Kleitons]]
<!--- Trešais amats --->
| amats3              = ASV senators no Pensilvānijas
| term_sākums3        = {{dat|1834|12|6|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1845|3|5|N}}
| priekštecis3        = [[Viljams Vilkinss]]
| pēctecis3           = [[Saimons Kemerons]]
<!--- Personīgā informācija --->
| dzim_dati           = {{dat|1791|4|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Mersersburga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1868|6|1|1791|4|23}}
| mir_vieta           = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Lenčestera}}
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           = jurists, diplomāts
| reliģija            = [[Prezbiterisms|prezbiterānis]]
| paraksts            = James Buchanan Signature.png
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences: '''Pārejas purvs''' ir viens no [[purvs|purvu]] veidiem. Tie aizņem apmēram 9% no [[Latvija]]s purvu kopplatības. Tiklīdz [[gruntsūdens|gruntsūdeņi]] mazāk piekļūst purva virspusei, tā tūlīt samazinās [[zāļu purvs|zāļu purviem]] raksturīgais [[augājs]], bet arvien vairāk parādās baltās sūnas — [[sfagni]]. Izplatītākie augi ir [[grīšļi]]. Šādos apstākļos purvā sāk augt [[kārkli]], paretam — [[baltalksnis]], kropla [[priedes|priede]], [[egles|egle]] vai [[bērzi|bērzs]]. Zāļu purva īpatnības pamazām izzūd, taču [[sūnu purvs|sūnu purvs]] vēl nav izveidojies. Pārejas purvi veidojas no pārpurvotiem [[mežs|mežiem]]. Tajos visvairāk aug priedes un [[Purva bērzs|purva bērzi]], ļoti daudz — [[Purva vaivariņš|vaivariņu]] un [[zilenes|zileņu]].

sentences:
, kas tiek uzskatīts par vienu no [[Latvija]]s brīvības simboliem]]
'''Brīvība''' ir sociālu [[apstāklis|apstākļu]] un [[attiecības|attiecību]] kopums, kad nav pakļautības kādai [[vara]]i, piemēram, [[politika|politiskam]], [[ekonomika|ekonomiskam]] vai juridiskam spēkam.<ref name="tezaurs"/> Būtībā tā ir [[neatkarība]] no kādiem noteiktiem apstākļiem vai attiecībām. Brīvība ļauj [[rīcība|rīkoties]] un [[uzvedība|uzvesties]] pēc saviem [[uzskats|uzskatiem]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jurijs Jehanurovs
| attēls              = Yuriy-yekhanurov-2008.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jehanurovs [[2008. gads|2008]]. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|2005|9|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|8|4|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Jūlija Timošenko]]
| pēctecis            = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1948|8|23}}
| dzim_vieta          = Belkači, [[Saha|Jakutijas PSR]], [[Krievija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb             = Jeļena Jehanurova
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Yuriy Yekhanurov Signature 2000.png
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Nabokovs|Nabokovs}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Nabokovs
|     vārds_orig = ''Владимир Набоков''
|         attēls = Nabokov book cover.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1899|4|22}}|{{dat||4|10}}}}
| dz_gads = 1899
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1977
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, pasniedzējs
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]<br />[[angļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[modernisms]], [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Andrejs Belijs]], [[Antons Čehovs]], [[Francs Kafka]], [[Gistavs Flobērs]], [[Nikolajs Gogolis]], [[Edgars Alans Po]], [[Marsels Prusts]], [[Tomass Mains Rīds]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Roberts Luiss Stīvensons]]
| ietekmējis = [[Martins Emiss]], [[Maikls Šeibons]], [[Dons Delillo]], [[Džefrijs Eigenidis]], [[Džumpa Lahiri]], [[Tomass Pinčons]], [[Salmans Rušdi]], [[Zedija Smita]], [[Džons Apdaiks]], [[Džons Benvils]], [[Havjērs Mariass]], [[Ričards Rortijs]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Commonscat|Wrestlers from Hungary}}
[[Kategorija:Ungārijas sportisti|Cīkstoņi]]
[[Kategorija:Cīkstoņi]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences: '''Autošoseja''' ir [[autosports|autosporta]] veids, kurā sacensība notiek asfaltētā trasē, ar automobili braucot pa sacīkšu apli. Par autošosejas virsotni tiek uzskatīta [[Formula 1]], bet [[salonautomobiļu sacensības|salonmašīnu]] virsotnē pašlaik atrodas [[WTCC]] sacīkstes. Arī Latvijā ik gadus norisinās [[Ziemeļeiropa]]s zonas ([[NEZ]]) čempionāts autošosejā. Latvijā populārākā no sacīkstēm ir [[Nacionālā klase]].{{Nepieciešama atsauce}}

sentences: '''12. septembris''' ir gada 255. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (256. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 110 dienas.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rukas tramplīns
| native_name         = Rukan hyppyrimäet
| nickname            =
| image               = Kuusamo_Rukatunturi_K-120.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Kūsamo}}
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 66.171389 | latNS  = N
| longd = 29.160833  | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1964
| renovated           = 1983, 1986, 1996, 2016
| expanded            =
| owner               =
| operator            =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Maskavas forštates ielu ekspedīcija
| datums     = {{dat|2015|3|13|N}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = [[Maskavas forštate]]
| virtuve    =
| wifi       =
| adrese     =
| dalībnieki = Ieradās
# [[Lietotājs:Driver24|Driver24]]
# [[Lietotājs:Dzintarsable|Dzintarsable]] (tagad [[Lietotājs:Titāns|Titāns]])
# [[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Svešinieki vilcienā"
|    oriģinālnos = ''Strangers on a Train''
|         attēls = Strangers on a Train (film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri = * [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Ruta Romāna]]
* [[Roberts Volkers]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = [[Warner Bros.]]
|       izdošana =
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts =
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|7 000 000}}<ref>[http://www.the-numbers.com/movies/1951/0STTR.php Box Office Information for Strangers on a Train]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Svešinieki vilcienā"''' ({{val|en|Strangers on a Train}}) ir 1951. gada amerikāņu psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmas sižets veidots pēc [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismitas]] 1950. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir stāsts par diviem svešiniekiem: amatieri tenisa spēlētāju un psihopātu. Viņi abi satiekas vilcienā, kur, tā kā abi vēlas tikt vaļā no kāda, psihopāts piedāvā samainīties ar noslepkavojamajām personām, jo viņi netiks pieķerti motīva trūkuma dēļ. Pēc pirmās izdarītās slepkavības psihopāts cenšas piespiest tenisa spēlētāju izdarīt savu darījuma daļu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vīpes pagasts
| karte             = Vīpes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2            = [[Vīpe (ciems)|Vīpe]]
| platība           = 77,0
| iedzīvotāji       = 788<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 788 / 77 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vipe.lv
}}
'''Vīpes pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Kūku pagasts|Kūku]] un [[Mežāres pagasts|Mežāres]] pagastiem, pa Daugavu ar [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Ābeļu pagasts|Ābeļu pagastu]], kā arī [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Turku pagasts|Turku pagastu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Poļakovs
|     vārds_orig = ''Nicolai Poliakoff''<bɾ>''Никола́й Поляко́в''
|         attēls = 1-coco the clown.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nikolaja Poļakova sejas iegravējums uz viņa kapakmens
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Dvinska|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Northemptonšīra}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{plainlist|
* {{RUS}}
* {{USSR}}
* {{UK}}
}}
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = aktieris
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Valentīna Novikova
|          bērni = 6
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Nikolajs Poļakovs''' ({{val|en|Nicolai Poliakoff}}, dzimis {{Dat|1900|10|2}}, miris {{Dat|1974|9|25}}) bija [[Ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās karalistes]] [[aktieris]] un [[klauns]]. Poļakovs ir pasaulslavenā klauna Koko ({{val|en|Coco the Clown}}) tēla izveidotājs. Vislielāko popularitāti viņa radītais klauna tēls ieguva [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidū, it īpaši Apvienotajā Karalistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sheffield.ac.uk/nfca/researchandarticles/cocotheclown|title=Coco the Clown - Research and Articles - National Fairground and Circus Archive - The University of Sheffield|last=University of Sheffield|website=www.sheffield.ac.uk|access-date={{Dat|2021|4|30||bez}}|date={{Dat|2018|10|10||bez}}|language=en}}</ref>

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = Microsoft Windows
| saime               =
| logo                = Windows logo and wordmark - 2021.svg
| logo izmērs         = 200px
| ekrānuzņēmums       =
| paraksts            =
| izstrādātājs        = [[Microsoft]]
| mājas lapa          = [http://windows.microsoft.com/lv-LV/windows/home microsoft.com]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            = Hibrīda kodols
| valoda                 = Daudzvalodu
| atjaunošanas metode    = [[Windows Update]]
| atbalstītas platformas = [[ARM]], [[IA-32]], [[x86-64]], Itanium
| pirmā izlaiduma versija  = x
| pirmā izlaiduma datums   = {{dat|1985|11|20|SK}}<br />(kā [[Windows 1.0]])
| pirmā izlaiduma url      = http://support.microsoft.com/kb/32905
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Kārļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Karlův most''
|attēls               = Prague 07-2016 View from Petrinska Tower img2.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Prāga
| plat_d = 50 | plat_m  =  5 | plat_s = 11.21 | plat_NS = N
| gar_d  = 14 | gar_m   = 24 | gar_s  = 42.68 | gar_EW  = E
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Tikai gājēji
|šķērso               = [[Vltava]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Peters Parlers]]
|tilta tips           =
|materiāli            = Bohēmijas smilšakmens
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 515,8 m<ref name=pragspot/>
|platums              = 9,5 m<ref name=pragspot/>
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1357—1402<ref name=pragspot/>
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Čehija
|  valsts2 = Čehijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://monumnet.npu.cz/pamfond/list.php?hledani=1&CiRejst=11730/1-15 11730/1-15]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Kārļa tilts''' ({{val|cs|Karlův most}}) ir [[Vltava]]s upi šķērsojošs tilts [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums = Lauderu pagasts
| karte = Lauderu pagasts LocMap.png
| karte2 = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads = Novads
| novada_nosaukums = Ludzas novads
| centrs = Lauderi
| platība = 75,02
| iedzīvotāji = 337<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads = 2016
| blīvums = {{#expr: 337 / 75.02 round 1}}
| izveidots = 1945
| likvidēts = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Mila Kūnisa
| attēls                  = Mila Kunis 2018 (cropped 2).jpg
| attēla izmērs           =
| komentārs               = Mila Kūnisa 2018. gadā
| dz. vārds               =
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|14}}
| dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            = [[aktrise]]
| darbības gadi           =
| dzīvesbiedrs            = [[Eštons Kučers]]
| mājaslapa               =
| zeltaavenesbalva        =
| zeltaglobusabalva       =
| apbalvojumi             =
| dzimums                 = S
}}
'''Mila Kūnisa''' ({{val|en|Mila Kunis}}, īstajā vārdā '''Milena Kuņisa''' ({{val|uk|Мілена Марківна Куніс}}); dzimusi {{dat|1983|8|14}} [[Čerņivci|Čerņivcos]]) ir [[Ukraina|Ukrainā]] dzimusi [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[aktrise]]. Uz ASV ģimene emigrēja pēc [[Padomju Savienība|PSRS]] sabrukuma 1991. gadā. Viņa plašāk pazīstama ar savām lomām [[televīzija]]s seriālos, kā ir arī ierunājusi [[animācija]]s filmu varoņus (piemēram, [[Mega Grifina|Megu Grifinu]] seriālā "[[Mana trakā ģimene]]" un Taņu videospēlē ''Saints Row'').

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce
|attēls            = Turkey-Syria Earthquake Montage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts = '''Pulksteņrādītājvirzienā no kreisā augšējā attēla''': Glābēji [[Hama|Hamā]] Sīrijā; Adijamana; bojātā Gaziantepas pils; Dijarbakira; Hataja; Hataja.
|karte             = Turcija
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 37  | plat_m  = 9  | plat_s = 57  | plat_NS = N
| gar_d  = 37  | gar_m   = 1  | gar_s  = 55  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|2023|2|6}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[TRT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            = 80 sekundes
|stiprums          = 7,8 magnitūdas pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 17,9 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Turcija]], [[Sīrija]]
|postījumi         = Ēku un infrastruktūras bojājumi
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 1,62 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā<ref>{{ziņu atsauce |last=Damaskinos |first=I. |date=6 February 2023 |title=Earthquake in Turkey caused 'small tsunamis' off Famagusta coast |work=[[Cyprus Mail]] |url=https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/ |access-date=6 February 2023 |archive-date=6 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230206144853/https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/}}</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
* 2109 (12. februārī)
* 230 (6. februārī)
|cietušie          =
'''Turcijā:'''
* 48 990 bojāgājušie
* 108 000 ievainotie
'''Sīrijā:'''
* 6680 bojāgājušie
* 14 500 ievainotie
|cietušie aptuveni =
}}
'''2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce''' bija 7,8 magnitūdas spēcīga zemestrīce, kuras epicentrs atradās 32 km no [[Sehitkamila]]s [[Gaziantepas ils|Gazientepas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |first1=Tara |last1=Subramaniam |first2=Rhea |last2=Mogul |first3=Adam |last3=Renton |first4=Aditi |last4=Sangal |first5=Leinz |last5=Vales |first6=Elise |last6=Hammond |first7=Maureen |last7=Chowdhury |first8=Amir |last8=Vera |date=6 February 2023 |title=February 6, 2023 Turkey-Syria earthquake news |url=https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html |access-date=7 February 2023 |publisher=[[CNN]] |language=en |archive-date=7 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230207044338/https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html}}</ref> Zemestrīce notika 6. februārī plkst. 04:17 pēc vietējā laika (01:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]). Deviņas stundas vēlāk notika vēl viena zemestrīce, kas bija 7,7 magnitūdas spēcīga, kuras epicentrs atradās 95 km uz ziemeļaustrumiem [[Kahramanmarašas ils|Kahramanmarašas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=M7.8 and M7.5 Kahramanmaraş Earthquake Sequence near Nurdağı, Turkey (Türkiye) {{!}} U.S. Geological Survey |url=https://www.usgs.gov/news/featured-story/m78-and-m75-kahramanmaras-earthquake-sequence-near-nurdagi-turkey-turkiye |access-date=17 February 2023 |website=www.usgs.gov |language=en}}</ref> Zemestrīces rezultātā tika bojātas vairākas ēkas un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku.

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Smēķēt atļauts
| operators =
| attēls = Thank you for smoking Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = satīra, melnā komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs = Džeisons Raitmans
| aktieri = * [[Ārons Ekharts]]
* [[Marija Bello]]
* [[Kemerons Braits]]
* [[Ādams Brodijs]]
* [[Sems Eliots]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Deivids Kekners]]
* [[Robs Lovs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thank You for Smoking''
| studija = * ''Room 9 Entertainment''
* ''ContentFilm''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|9|9|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2006|3|17|ASV}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl578061825/|title=Thank You for Smoking |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Smēķēt atļauts"''' ({{Val|en|Thank You for Smoking}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Satīra|satīriska]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ārons Ekharts]], [[Marija Bello]], [[Kemerons Braits]], [[Ādams Brodijs]], [[Sems Eliots]], [[Ketija Holmsa]], [[Deivids Kekners]], [[Robs Lovs]], [[Viljams H. Meisijs]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Kristofera Baklija tāda paša nosaukuma 1994. gada romānu.

sentences: '''Bezklases starpdomēnu maršrutēšana''' (''Classless Inter-Domain Routing'', ''CIDR'') ir [[IP]] adrešu un [[apakštīkls|apakštīklu]] sadales metode. Tā atļauj elastīgāku adrešu sadali nekā [[IPv4]] sākotnējais klašu (''clasful'') dalījums.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jaroslavs Lopatinskis''' ({{val|uk|Яросла́в Бори́сович Лопа́тинський}}; dzimis {{dat|1906|11|9}}, miris {{dat|1981|3|10}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS]] [[matemātiķis]]. Dzimis [[Tbilisi]], pazīstams ar ieguldījumu [[diferenciālo vienādojumu teorija]]s attīstībā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Acalyptratae''
| attēls =Marsh_fly01.jpg
| att_nosaukums =[[Gliemežmušu dzimta|Gliemežmuša]] (''Sciomyzidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Maquart]], 1835)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Sciomyzoidea|Gliemežmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Nerioidea|Kaktusmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Diopsoidea|Kātiņacu mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Ephydroidea|Krastmalmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Conopoidea|Lielgalvmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Lauxanioidea|Mežumušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Carnoidea|Putnumušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Tephritoidea|Raibspārnmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Opomyzoidea|Slaidmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Sphaeroceroidea|Trūdmušu virsdzimta}}
}}

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veise Elstera
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Veise Elstera
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Weiße Elster
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Bīli Halštrova
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Bílý Halštrov
| attēls            = Quelle Weisse Elster.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Upes izteka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rūdu kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zāle (upe)|Zāle]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 257
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 724
| ietekas_augstums  = 80
| kritums           = 644
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=57 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences: '''Saules meita kroņus pina''' ir [[latviešu mitoloģija|mitoloģiskā]] [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē par [[Saule (mitoloģija)|Saules meitām]] un [[Dievs (latviešu mitoloģija)|Dieva dēliem]], kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass trako
| oriģinālnos = ''Fantômas se déchaîne''
| attēls = Fantômas se dèchaîne plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1965|12|8|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = 31,6 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1965-c22750429?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1965 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass (filma)|Fantomass]]"
| nākamā = "[[Fantomass pret Skotlendjardu]]" (1967)
| imdb = 0059168
}}
'''"Fantomass trako"''' ({{val|fr|Fantômas se déchaîne}}) ir 1965. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], otrā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
[[Kategorija:Ukrainas mūzikas grupas|Pops]]
[[Kategorija:Popgrupas pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraiņu mūziķi]]
[[Kategorija:Ukraiņu komponisti]]
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Ukraiņu dziedātāji]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Kurzeme|Kurzemē]]|Rinda|Rinda}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rinda
| attēls            = Rinda netālu no satekas ar Stendi 2006-10-14.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rinda netālu no satekas ar [[Stende (upe)|Stendi]]
| karte             = Latvijas upe Rinda karte.png
| kartes_paraksts   = Rinda, kas saplūst ar [[Stende (upe)|Stendi]] un ietek [[Irbe (upe)|Irbē]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]], tālāk [[Engure (upe)|Engures upes]] un [[Usmas ezers|Usmas ezera]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Puzes ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Irbe (upe)|Irbe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=56 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  = 12,3
| ietekas_augstums  = 5,5
| kritums           = 6,8
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,16
| baseins           = 691,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Zviede]]
}}
'''Rinda''' (lejtecē arī '''Angera''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97042 |title=Informācija par objektu: Rinda |accessdate={{dat|2016|04|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir viena no [[Irbe (upe)|Irbes]] satekupēm (otra ir [[Stende (upe)|Stende]]) [[Ventspils novads|Ventspils novadā]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]] [[Puzes pagasts|Puzes pagastā]]. Tipiska līdzenumu upe — viena no lēnākajām Latvijā. Kopējais kritums ir 6,8 m, kas sastāda vidēji 0,23 m/km. Upes augštece [[Ugāles līdzenums|Ugāles līdzenumā]], vidustece [[Ventavas līdzenums|Ventavas līdzenumā]], sateka ar Stendi — [[Irves līdzenums|Irves līdzenumā]]. Augštece 7 km garumā līkumo plašā (līdz 100 m) ielejā ar kopējo kritumu 0,5 m, ar salām, vecupēm un blakusgultnēm. Tālāk upes platums 15-25 m, gultne vietām regulēta un tās dziļums līdz 3 m. Lielākā pieteka ir [[Zviede]].<ref name="LD">[[Latvijas daba (enciklopēdija)|Latvijas daba]], 5. sējums, "Preses nams", 1998. 5.-6. lpp. ISBN 9984-00-312-4</ref> Upes krasti pārsvarā apdzīvoti, lielākās apdzīvotās vietas krastā ir skrajciemi [[Topciems]], [[Desciems]] un [[Rinda (ciems)|Rinda]]. Baseinā daudz mežu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Uvigerina peregrina.jpg
|     att_nosaukums= Uvigerīna ''[[Uvigerina peregrina]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Cassidulinoidea
|    virsdzimta_lv =
|           dzimta = Uvigerinidae
|        dzimta_lv = Uvigerinīdas
|      apakšdzimta = Uvigerininae
|   apakšdzimta_lv = Uvigerinīnas
|            ģints = Uvigerina
|         ģints_lv = Uvigerīnas
|         binomial = Uvigerina d'Orbigny, 1826
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Uvigerīnas''' (''Uvigerina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Ģinti 1826. gadā izveidoja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Uvigerina pygmaea]]'' d'Orbigny, 1826. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] uvigerīnas ir zināmas no vēlā [[Eocēns|eocēna]] ([[Ipras laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences: '''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

sentences: '''Autovadītāja apliecība''' ir dokuments, kas apliecina tiesības vadīt attiecīgo kategoriju [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļus]].

sentences:
[[Kategorija:Industriālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)|Aizkraukle}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aizkraukle
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Aizkraukles kulturas nams.JPG
| imagesize =
| image_caption = Aizkraukles kultūras nams
| image_flag = Aizkraukle flag.svg
| flag_link = Aizkraukles karogs
| image_shield = Aizkraukle COA.svg
| shield_link = Aizkraukles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 15
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Stučka (līdz 1990. gadam)
| area_total_km2 = 12.09
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aizkraukle}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5101
LV-5102
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aizkraukle.lv}}
| footnotes =
}}
'''Aizkraukle''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s dienvidu daļā, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvais centrs. Aizkrauklei cauri tek [[Daugava]] un tai blakus atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vormsa
 | official_name            = Worms
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Worms Dom Ostfassade Vierung2005-05-27a.jpg
 | image_caption            = Vormsas katedrāle
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = <!-- karte kā bilde -->
 | pushpin_map              = Germany
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Germany}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        = [[Reinzeme-Pfalca]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 108.73
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2011.gads
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 81 967
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = 754
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49 | latm = 37 | lats = 55  | latNS = N
 | longd = 8  | longm = 21  | longs = 55  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 67501-67551
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 86-167
 | website                  = {{URL|http://www.worms.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Krievu-baškīru draudzības piemineklis
|native_name   = ''Урыҫ һәм башҡорт халыҡтар Дуҫлығы Монументы (Uryth ha’m bashqort halyqtar Dusslyg’y Monumenty)''
|image         = Ufa, Republic of Bashkortostan, Russia - panoramio (352).jpg
|caption       =
|map_image     = Baškortostāna
|map_text      =
|latd  = 54|latm  = 42|lats  = 42.12|latNS  = N
|longd = 55|longm = 57|longs = 47.88|longEW = E
|location      = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Ufa}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|length        = 3
|width         =
|height        =
|begin         = 1957
|complete      =
|open          = 1965. gada 7. augusts
|dedicated_to  =
|extra         =
}}
'''Krievu-baškīru draudzības piemineklis''' ({{val|ba|Урыҫ һәм башҡорт халыҡтар Дуҫлығы Монументы, Uryss ha’m bashqort halyqtar Dusslyg’y Monumenty}}) ir piemineklis [[Baškortostāna]]s galvaspilsētā [[Ufa|Ufā]]. Piemineklis veltīts 400. gadadienai kopš Baškortostānas (Baškīrijas) brīvprātīgās pievienošanās [[Krievijas impērija]]i.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=0310006000 |title=The Russia cultural  |access-date={{dat|2020|04|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160204024444/http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=0310006000 |archivedate={{dat|2016|02|04||bez}} }}</ref> Piemineklis atrodas kalnā pie [[Belaja]]s upes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainības laikmets
| attēls                   =  The Age Of Innocence.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Age of Innocence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               = [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
| mūzika                   = [[Elmars Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|17|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/age-innocence-1993|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ageofinnocence.htm|title=The Age of Innocence|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainības laikmets"''' ({{val|en|The Age of Innocence}}) ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Mišela Feifere]] un [[Denjels Dejs-Lūiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|17||bez}}.

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Canis lupus arctos PO.jpg
| att_nosaukums = Polārais vilks
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =C. lupus
| suga_lv =Pelēkais vilks
| pasuga =Canis lupus tundrorum
| pasuga_lv =Polārais vilks
| binomial =Canis lupus tundrorum <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]], 1935)</small>
| izplatība =
 Visā Arktikā
| kategorijas =nē
}}
'''Polārais vilks''' (''Canis lupus tundrorum'' jeb ''Canis lupus arctos'') ir [[pelēkais vilks|pelēko vilku]] (''Canis lupus'') [[pasuga]]. Sastopams lielā daļā [[Ziemeļamerika]]s [[Arktika]]s. Polārais vilks var gadiem ilgi izturēt temperatūru, kas zemāka par nulli, mēnešiem ilgi uzturēties tumsā un nedēļām ilgi iztikt bez barības. Tas dzīvo vienā no nedaudzajiem reģioniem pasaulē, kur vilkus neapdraud cilvēks. Vilka dzīves ilgums ir apmēram 7 gadi.

sentences: '''Heparīns''' ({{val-la|heparin}}) ir [[Proteoglikāni|proteoglikāns]], kas sastāv no [[glikuronskābe]]s un [[Glikozamīns|glikozamīna]]. [[Cilvēks|Cilvēka]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] organismā heparīns izstrādājas [[Tuklās šūnas|tuklajās šūnās]] un ir dabīgs [[asins]] [[Antikoagulanti|pretsarecēšanas]] faktors.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts vilciens uz Lisabonu
| operators =
| attēls = Night Train to Lisbon 2013 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bille Augusts]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeremijs Aironss]]
* [[Lēna Olina]]
* [[Melānija Lorāna]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Martina Gedeka]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Toms Kortnijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Train to Lisbon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2013|2|13|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2013|3|7|Vācija}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{DEU}}
* {{CHE}}
* {{POR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Nakts vilciens uz Lisabonu"''' ({{Val|en|Night Train to Lisbon}}) ir 2013. gada [[Vācija]]s, [[Šveice]]s un [[Portugāle]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Bille Augusts]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Lēna Olina]], [[Melānija Lorāna]], [[Džeks Hjūstons]], [[Martina Gedeka]], [[Bruno Gancs]], [[Augusts Dīls]], [[Kristofers Lī]], [[Šārlota Remplinga]] un [[Toms Kortnijs]]. Filma balstīta uz [[Paskāls Mersjē|Paskālā Mersjē]] 2004. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: [[Vikipēdija]]s noteikumi ir sekundāri attiecībā pret tās mērķiem. Tādējādi, ja noteikumi traucē Jums uzlabot Vikipēdiju vai saglabāt Vikipēdijas funkcionalitāti, ignorējiet tos!

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Dahšteins
| Photo                = Dachstein_Para.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.475278 |latNS=N
| longd=13.606389 |longEW=E
| Augstums         = 2995
| Relatīvais_augstums  = 2136
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]] ([[Alpi]])
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =  Hallštate — Dahšteins / Zalckammergūtas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/806 806]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Evergleidsas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Everglades National Park
 |   iucn_category = II
 |           photo = Sunset over the River of Grass, NPSphoto, G.Gardner (9255157507).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Florida
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 25 |  latm = 19 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 80 | longm = 41 | longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Florida}}
 |    nearest_city = [[Maiami]]
 |            area = {{mērv|km2=6106.61}}
 |     established = {{dat|1934|5|30|N|bez}}
 |  visitation_num = 597124
 | visitation_year = 2018
 |  governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests]]
 |         website = {{url|https://www.nps.gov/}}
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Evergleidas nacionālais parks''' ({{val|en|Everglades National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Florida]]s štata dienvidos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks galvenokārt sastāv no [[Evergleidsa]]s [[purvs|purviem]] un [[dumbrājs|dumbrājiem]]. Gada laikā to apmeklē mazliet vairāk nekā miljons cilvēku. Evergleida ir trešais lielākais parks "galvenajā" ASV teritorijā.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Feizābādas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = فرودگاه فیض‌آباد
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Military_base_in_Fayzabad,_Afghanistan.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = FBD
| ICAO                       = OAFZ
|lat_deg=37.119444|lat_dir=N
|lon_deg=70.518333|lon_dir=E
| karte                      = Afganistāna#Āzija
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Feizābādas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AFG}}, [[Badahšāna]]
| apkalpo                    = [[Feizābāda]]
| elevation-f                = 3842
| elevation-m                = 1171
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 18/36
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 1 844
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dailonis Pakalns
|     vārds_orig =
|         attēls = Dailonis Pakalns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Malienas pagasts}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[biologs]], [[Ārstniecības augi|ārstniecības augu]] speciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]<br/>[[Tartu Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Dāvids Geta
|Attēls           = David Guetta live @ MTV EMA 2018.png
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Dāvids Geta 2018. gada MTV Eiropas mūzikas balvas apbalvošanā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|11|7}}
|Vieta            = {{flaga|Francija}} [[Francija]], [[Parīze]]
|Žanrs            = [[deju mūzika]], [[hausmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dīdžejs]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Gum Records]]
[[Virgin Records]]
[[Perfecto Records]]
|Mlapa            = [http://www.davidguetta.com/ davidguetta.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
'''Siltummašīnas''' ir [[siltumdzinējs]] un [[aukstummašīna]]. Siltuma mašīnā norisinās [[Termodinamiskais cikls|cikliski procesi]]. Jebkura šāda mašīna sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru. Aukstummašīnas cikls ir apgriezts, tajā siltums tiek pārvadīts no sistēmas ar zemāku temperatūru uz sistēmu ar augstāku temperatūru.
[[Kategorija:Termodinamika]]

sentences: '''5. oktobris''' ir 278. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (279. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 87 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|intonāciju teikuma līmenī|intonāciju zilbes līmenī|zilbes intonācija}}
'''Teikuma intonācija''' ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību<ref>{{tz|LLVV|1. val. Valodas skaņu spēka, augstuma, ilguma un tembra maiņas, kas izsaka daļu izteikuma satura.|intonācija}}</ref> (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un [[uzsvars]] ir divi galvenie lingvistiskās [[Prosodija|prosodijas]] elementi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI ūdenī (H2O)
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = (57% šķīdums) 1700
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 127 °C (57% šķīdums)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Favorīte
| attēls                   =  The Favourite.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Favourite''
| žanrs                    = melnā komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Jorgs Lantims]]
| producents               =
* [[Sesi Dempsija]]
* [[Eds Ginijs]]
* [[Lī Madžidajs]]
* Jorgs Lantims
| scenārija autors         =
* [[Debora Deivisa]]
* [[Tonijs Maknamara]]
| galvenajās lomās         =
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scarlet Films]]''
* ''[[Arcana]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
* ''[[Element Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|23|ASV|2019|1|1|Apvienotā Karaliste un Īrija}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/favourite-2018|title=The Favourite|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 16, 2019|archive-date={{dat|2020|01|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200111182205/https://bbfc.co.uk/releases/favourite-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thefavourite.htm|title=The Favourite (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Favorīte"''' ({{val|en|The Favourite}}) ir 2018. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Jorgs Lantims]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Olīvija Kolmane]], [[Emma Stouna]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Sekante''' ir taisne, kas krusto [[riņķa līnija|riņķa līniju]] vai citu [[līkne|līkni]] divos punktos. Sekantes nogriezni, kas atrodas starp šiem diviem punktiem, sauc par [[Horda (matemātika)|hordu]].

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences: '''Daisona sfēra''' ir hipotētiska [[megastruktūra]], kas pilnīgi apvij [[Zvaigzne|zvaigzni]] vai [[Saules sistēma|saules sistēmu]], lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās [[enerģija]]s. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM|title=Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation|last=|first=|access-date=|date=1960|archive-date={{dat|2019|07|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190714215002/http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM}}</ref> Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā [[civilizācija]] var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav [[mājplanēta]]. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums <math>10^{19}</math> reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais [[kodolreaktors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://arxiv.org/pdf/1503.04376.pdf|title=Dyson Spheres around White Dwarfs|last=|first=|access-date=|date=2015}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fujitsu''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1935. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = [[datortehnika]], [[programmatūra]], IT pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.fujitsu.com fujitsu.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
pie [[Kalifornija]]s krastiem.]]
'''Sedimentācija''' (no {{val|la|sedimentum}} — 'nogulsnes') jeb '''nogulsnēšanās''' ir visu veidu [[Nogulumieži|nogulumu]] veidošanās dabiskos apstākļos nogulumu materiālam pārejot no kustīga vai suspendēta stāvokļa ūdens vai gaisa vidē nekustīgos nogulumos. Nogulumu veidošanās notiek uz [[sauszeme]]s, [[Upe|upēs]], [[Ezers|ezeros]], [[Jūra|jūrās]], [[Okeāns|okeānos]] daļēji no [[terigēnais materiāls|terigēnā materiāla]], kas atnests gatavā veidā, daļēji pateicoties dažādu nešķīstošu savienojumu biogēnai vai hemogēnai nogulsnēšanai ūdens vidē. [[Ledājs|Ledāju]] [[litoģenēze]]s gadījumā nogulumi veidojas no drupu materiāla ledājos tiem kūstot. [[Efuzīvie ieži|Vulkāniskie nogulumi]] veidojas no [[lava]]s, [[piroklastiskais materiāls|piroklastiskā]], [[hidrotermālie procesi|hidrotermālā]], [[eksgalatīvais materiāls|eksgalatīvā materiāla]], kas tiek izmests [[Vulkaniskais izvirdums|izvirdumu]] vai citas [[vulkāni]]skās darbības rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Седиментация. Москва, Недра. 1978; 205. lpp</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ina Druviete
| attēls              = 11.Saeimas deputātu svinīgais solījums (6253073785).jpg
| apraksts            = 2011. gada 17. oktobris. Deputāte Ina Druviete dod svinīgo solījumu.
| amats               = [[Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrs|Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministre]]
| term_sākums         = {{Dat|2004|12|02|N}}
| term_beigas         = {{Dat|2006|04|07|N}}
| prezidents          =[[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers            = [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis         = [[Juris Radzevičs]]
| pēctecis            = [[Baiba Rivža]]
| term_sākums2        = {{Dat|2014|01|22|N}}
| term_beigas2        = {{Dat|2014|11|5|N}}
| prezidents2         = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2           = [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2        = [[Vjačeslavs Dombrovskis]]
| pēctecis2           = [[Mārīte Seile]]
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|}}
| term_beigas3 = {{Dat|2014|01|23|N}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāte
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|12|16|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1958|05|29}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             = [[latvieši|latviete]]
| partija             = [[Jaunais laiks]]
[[Pilsoniskā savienība]]
[[Vienotība]]
| dzīvesb             = Jānis Druvietis
| profesija           = filoloģe
| alma_mater          = [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
}}
'''Ina Druviete''' (dzimusi {{dat|1958|05|29}} [[Rīga|Rīgā]]) ir LU prorektore humanitāro un izglītības zinātņu jomā, profesore, politiķe un filoloģe. [[8. Saeima|8.]], [[9. Saeima|9.]], [[10. Saeima|10.]] un [[11. Saeima]]s deputāte. [[Latvijas izglītības un zinātnes ministre]] (2004–2006, 2014). [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tallinas televīzijas tornis
| native_name         = ''Tallinna teletorn''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = EU-EE-Tallinn-Pirita.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Levira]]
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.471206 | latNS  = N
| longd = 24.8875 | longEW = E
| groundbreaking_date = 1975
| start_date          =
| completion_date     = 1980
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 314 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Davids Bazeladze]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.teletorn.ee/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Flickr_-_Rainbirder_-_Wood_Warbler_(Phylloscopus_sibilatrix).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus sibilatrix
 |       suga_lv = Svirlītis
 |      binomial = Phylloscopus sibilatrix
([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1793)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#00AAE4|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
|attēls2=20080510 1117 Phylloscopus sibilatrix.ogg}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Par bitēm
| attēls                   =Bee movie ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bee Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Saimons Dž. Smits]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               =
* [[Džerijs Seinfīlds]]
* [[Kristīne Steinberga]]
* [[Kamerons Stevnings]]
| scenārija autors         =
* [[Endijs Robins]]
* [[Berijs Marders]]
* [[Spaiks Ferestens]]
* Džerijs Seinfīlds
| galvenajās lomās         =
* Džerijs Seinfīlds
* [[Renē Zelvēgere]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbus 81 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|11|2}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007|title=Bee Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 17, 2019|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417202033/http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beemovie.htm|title=Bee Movie|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|287,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Par bitēm''' ({{val|en|Bee Movie}}) ir 2007. gada ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisori ir [[Saimons Dž. Smits]] un [[Stīvs Hikners]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Renē Zelvēgere]] un [[Džerijs Steinfīlds]], kurš ir arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|11|2||bez}}.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mērija Džeina Votsone
| color         = #FF0000
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Mary Jane Watson.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #25
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
* [[Džons Romita]]
| portrayer     =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      = MJ
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = [[Zirnekļcilvēks|Pīters Pārkers]]
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikāniete
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Mērija Džeina Votsone''' jeb '''MJ''' ({{val|en|Mary Jane Watson}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 25. numurā, kas iznāca 1965. gada jūnijā. Mērija Džeina Votsone ir Pītera Pārkera draudzene un vēlāk sieva. Mērijas tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu attēloja aktrise [[Kirstena Dansta]].

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Semjuela Beketa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Droichead Samuel Beckett''
|attēls               = The Samuel Beckett Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Īrija
| plat_d = 53.3470 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 6.2413  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Lifija|Lifiju]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Īrija|Dublina}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Santjago Kalatrava]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 120 m<ref name="open">[http://www.irishtimes.com/newspaper/breaking/2009/1211/breaking4.htm Irish Times - Samuel Beckett Bridge opens - 11 December 2009]</ref>
|platums              =
|augstums             = 48 m<ref name="open"/>
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[2007. gads|2007]]—[[2009. gads|2009]]
|atklāts              = {{dat|2009|12|10}}<ref name="open"/>
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = 60 miljoni [[eiro]]
|citas daļas          =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Mājdzīvnieki''' ir [[dzīvnieki]], kurus ir pieradinājis [[cilvēks]], sniedzot [[pajumte|pajumti]] un [[pārtika|pārtiku]]. Mājdzīvnieki sniedz cilvēkam labumu — no mājdzīvniekiem iegūst dažādus materiālus, piemēram, [[piens|pienu]], [[gaļa|gaļu]], [[āda|ādu]] utt. Mājdzīvniekus bieži mēdz jaukt ar [[mīļdzīvnieki]]em (dzīvnieki, kas tiek turēti prieka pēc, no kuriem netiek iegūti nekādi materiāli labumi). Vairumu mājdzīvnieku ir viegli [[vairošanās|pavairot]]. [[selekcija|Veicot atlasi]], var kontrolēt mājdzīvnieku vairošanos, to pazīmes, kas tiek nodotas tālāk viņu [[pēcnācēji]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Izpirkumnoma''' jeb '''līzings''' (no {{val|en|leasing}} — '[[noma (īpašumtiesības)|nomāšana]]') ir nomas veids, kurā ņēmējs par kādas [[prece]]s (piemēram, [[iekārta]]s vai [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļa]]) lietošanu maksā noteiktus procentus izpirkumnomas devējam, taču tiklīdz preces cena un procenti ir nomaksāti, tā īpašumtiesības pāriet izpirkumnomas ņēmējam.

sentences:
{{cita nozīme|protokolu|jēdzienu ekonomikā|pirktspējas paritāte}}
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''PPP''' (''Point to Point Protocol'') ir [[kanāla slānis|kanāla slāņa]] datu pārraides protokols, kuru lieto ''point to point'' tipa savienojumiem. To lieto galvenokārt iezvanpieejai un modificētos variantos (''PPP over ethernet'' un ''PPP over internet'') lieto attiecīgi arī [[DSL]] un [[Virtuālais privātais tīkls|VPN]]. Tas mūsdienās ir aizvietojis specifiskākus (un novecojušus) protokolus, kā SLIP un X.25. PPP tika veidots, lai spētu darboties ar vairākiem [[tīkla slānis|tīkla slāņa]] protokoliem (tai skaitā [[IP]] un [[IPX]]).

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Sanfrancisko līcis
| attēls       = BayareaUSGS.jpg
| paraksts     =
| vietaskarte  = ASV#Kalifornija
| relief = jā
| vieta        = {{USA}}
| vieta2       = [[Kalifornija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=37 | plat_m=42 | plat_s= 30| plat_NS=N
| gar_d= 122| gar_m=16| gar_s= 49| gar_EW=W
| platība      = 2600—10 600
| platība_ha   =
| garums       = 97
| platums      = 19
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   = <!-- tikai skatli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = {{plainlist|
* [[Sanfrancisko]]
* [[Oklenda (Kalifornija)|Oklenda]]
* [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]]
}}
| citas_daļas  =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname =
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|2013|2|2|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/2097 2097]
}}
}}
'''Sanfrancisko līcis''' ({{val|en|San Francisco Bay}}) ir jūras līcis [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumu piekrastē [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].

sentences: '''Tuklās šūnas''' ir [[Audi|audu]] [[leikocīti]], kuru [[Citoplazma|citoplazmā]] ir bazofilas granulas. Atšķirībā no [[Bazofilie leikocīti|bazofilajiem leikocītiem]] tuklās šūnas necirkulē pa [[Asinsrite|asinsriti]] un atrodas audos ([[Āda|ādā]], [[gļotāda|gļotādā]], apkārt sīkiem [[asinsvadi]]em)<ref name="Kovalchuk.etal2011"/>. Tuklās šūnas reaģē uz dažādām bojājošām iedarbībām, piedalās iekaisuma attīstīšanā, ir galvenās efektorās [[šūna]]s nekavējoša tipa [[Hipersensitivitāte|hipersensitivitātē]] un ietilpst pirmajā aizsarglīnijā pret daudzšūnu [[Parazīts|parazītiem]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gdaņskas rātsnams
| native_name         = ''Ratusz Głównego Miasta w Gdańsku''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ayuntamiento Principal, Gdansk, Polonia, 2013-05-20, DD 05.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[Gotika (arhitektūra)|Gotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Polija|Gdaņska}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1346
| completion_date     = 15. gs.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 83,45 m
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Gdaņskas rātsnams''' ({{val|pl|Ratusz Głównego Miasta w Gdańsku}}) ir vēsturiska rātsnama ēka, kas atrodas [[Gdaņska|Gdaņskā]], [[Polija|Polijā]]. Rātsnams atrodas Gdaņskas vecpilsētā uz ''Karaļu ceļa''. Blakus rātsnamam atrodas Neptūna strūklaka, kas ir viena no pazīstamākajiem pilsētas simboliem. Mūsdienās ēka vairs netiek izmantota rātsnama vajadzībām un tajā atrodas Gdaņskas vēstures muzejs. Rātsnama celtniecība tika uzsākta 1346. gadā, bet pēdējās pārbūves beidzās ap 15. gadsimtu.

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
[[Kategorija:Imanta]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Imanta]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 53.46
| subdivision_name2 =
| population_total = 73619
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Hoorn''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| name = Horna
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Hoorn wapen HRvA.svg
| image_skyline = Hoorn Montage.png
| image =
| latNS = N
| latm = 39
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 4
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hoorn.nl/}}
| image_flag = Flag of Hoorn.svg
}}'''Horna''' ({{Val|nl|Hoorn}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2021. gadā Hornā dzīvoja 73 619 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas pie [[Markermērs|Markermēra]] ezera, 20 km uz austrumiem no [[Alkmāra]]s un 35 km uz ziemeļiem no [[Amsterdama]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Uroloģija''' ({{val-el2|οὖρον (ouron)}} — 'urīns' un ''λογία (logia)'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s nozare, kas pētī urīnizvadorgānu ([[nieres|nieru]], [[urīnpūslis|urīnpūšļa]], urīnizvadkanāla)  un vīriešu dzimumorgānu slimību izcelšanos, attīstību, diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi.

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences: '''Ekonomikas antropoloģija''' ir [[sociālā antropoloģija|sociālās antropoloģijas]] apakšnozare, pēta, kādā veidā dažādas cilvēku sabiedrības rada, iegūst, maina patērē un likvidē dažādas vērtības. Ekonomikas antropoloģijā pastāv trīs galvenās paradigmas: formālisms, substantīvisms un kulturālisms.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es mīlu tevi vecīt
| attēls                   = I  Love You, Man.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Love You, Man''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džons Hamburgs]]
| producents               =
* [[Donalds de Lains]]
* Džons Hamburgs
| scenārija autors         =
* Džons Hamburgs
* [[Lerijs Levins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Rašida Džonsa]]
* [[Endijs Sambergs]]
* [[Džons Favro]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[De Line Pictures]]''
* ''[[Bernard Gayle Productions]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|3|20||bez}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-love-you-man-2009 |title=I Love You, Man |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|91,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iloveyouman.htm|title=I Love You, Man (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es mīlu tevi, vecīt"''' ({{val|en|I Love You, Man}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džons Hamburgs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Pols Rads]], [[Rašida Džonsa]], [[Endijs Sambergs]], [[Džons Favro]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|3|20||bez}}.

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bikolas pussala
|attēls              = Sabang Fish Port, Sabang, Calabanga, during lowtide.jpg
|attēla paraksts     = Sabangas zvejas osta pie Sanmigela līča
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Rawis nin Bikol''
|izvietojums         = [[Lusona]]
|arhipelāgs          =
|latd=13|latm=30 |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= 20|longs= |longEW=E
|platība             = 12 070<ref>[https://www.britannica.com/place/Bicol-Peninsula Britannica. Bicol Peninsula]</ref>
|garums              = 265
|platums             = 27—80
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Majons]]
|augstums            = 2462
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Bikola]]
[[Calabarsona]]
|iedzīvotāji         = 4 953 000 (2020)
|blīvums             = 410
|pamatiedzīvotāji    = [[bikoli]]
|valsts lielpilsēta  = [[Naga (Bikola)|Naga]], [[Legaspi]]
|piezīme =
}}
'''Bikolas pussala''' ({{val|bcl|Rawis nin Bikol}}) ir gara pussala [[Lusona]]s salas dienvidaustrumos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Administratīvi ietilpst lielākoties [[Bikola]]s un neliela daļa [[Kalabarsona]]s reģionā; dalās četrās provincēs — [[Albaja]], [[Sorsogona]], [[Dienvidkamarinesa]] un [[Ziemeļkamarinesa]], kā arī daļa [[Kesona]]s provinces. Apdzīvo lielākoties [[bikoli]], kas ir piektā lielākā Filipīnu tauta. Lielākās pilsētas ir reģiona un Albajas provinces centrs [[Legaspi]] un bikolu kultūras centrs neatkarīgā pilsēta [[Naga (Bikola)|Naga]]. Attīstīts lauksaimniecības reģions, audzē [[rīsi|rīsus]] un citas kultūras.

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Dunaja
| oriģinālnosaukums    = ''Дунай''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=55| lats=13| latNS=N
| longd=124| longm=29| longs=40| longEW=E
| novietojums          = [[Dunaja salas]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1954
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             = 9
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā 2. kategorijas krasta stacija «Dunaja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция II разряда «Дунай»}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ugms14.ru/index_7.php |title=Устав ФГБУ ЯУГМС |access-date={{dat|2021|01|13||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210110094053/http://ugms14.ru/index_7.php }}</ref> ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3447 Полярная Почта. Дунай, остров, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes deltas ziemeļos esošajās [[Dunaja salas|Dunaja salās]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacija izveidota 1954. gadā. Līdzās stacijai uzbūvēta bāka.

sentences:
'''Interfāze''' ir [[šūnas]] cikla fāze, kurā tipiska šūna pavada visilgāko laika posmu. Šajā fāzē šūnas kopē savu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un gatavojas [[Mitoze|mitozei]]. Interfāze ir šūnas "ikdienas dzīve" vai [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] fāze, kurā šūna iegūst barības vielas un [[Vielmaiņa|metabolizē]] tās, aug, lasa DNS un veic citas "normālas" šūnu funkcijas. Lielākā daļa [[Eikarioti|eikariotu]] šūnu lielāko daļu laika pavada interfāzē. Šo posmu agrāk sauca par atpūtas fāzi. Tomēr interfāze neapraksta šūnu, kas tikai atpūšas; drīzāk šūna dzīvo un gatavojas vēlākai šūnu dalīšanai, tādēļ vārds tika mainīts. Nepareiza izpratne ir tā, ka interfāze ir pirmais mitozes posms. Tomēr, tā kā mitoze ir kodola sadalīšana, profāze faktiski ir pirmais posms mitozē.
Interfāzē šūna pati kļūst gatava mitozei vai [[Mejoze|mejozei]]. Somatiskās šūnas vai normālas organisma diploīdās šūnas pārdzīvo mitozi, lai šūnu dalīšanās procesā tās pavairojas, savukārt diploīdās cilmes šūnas (ti, primāro spermatocītu un primāro [[Olšūna|olšūnas]]) iet caur mejozi, lai radītu haploīdas [[Gameta|gametas]] (ti, spermu un olšūnas) seksuālās reprodukcijas nolūkos. [[Hromosoma|Hromosomas]] tiek kopētas.

sentences:
}}
{{legend|#FFC2A0|[[Maķedonijas Republika]]}} (līdz 2019)]]
 saules simbolu (1992—1995).]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences: '''Kokkopība''' jeb '''arboristika''' ir [[dārzkopība]]s nozare, kas nodarbojas ar [[koks|koku]], [[krūms|krūmu]] apkopšanu, stādīšanu vai likvidēšanu. Atšķirībā no [[mežsaimniecība]]s, kurā tiek kompleksi apkopts viss [[mežs]], kokkopība vairāk nodarbojas ar atsevišķu koku, krūmu un [[dzīvžogs|dzīvžogu]] apkopi.

sentences:
{{citas nozīmes|apkaimi Rīgā|Dzirciems|Dzirciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dzirciems
|attels             =
|paraksts           = Dzirciema iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,444 km²
|iedzivotaju_skaits = 11 273 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Zunds]]
|parki              = [[Dzegužkalns]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|4z|13|21|30|37|38|39|41|46|54|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=trolejbuss|9|25}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tramvajs|1|2|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007; LV-1083
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dzirciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Muztagata
| Photo           = Mustag Ata.jpg
| Paraksts        =
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=16|lats=42|latNS=N
| longd=75|longm=06|longs=57|longEW=E
| Augstums        = 7546
| Relatīvais_augstums  = 2735
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1956}}
}}
'''Muztagata''' ({{val|ug|مۇز تاغ ئاتا}} — ‘Ledus kalnu tēvs’; {{val|zh|慕士塔格峰}}, ''Mùshìtǎgé Fēng'') ir kalns [[kašgārijas grēda|Kašgārijas grēdā]] [[Ķīna|Ķīnā]],<ref>{{PZT|497}}</ref> [[pamirs|Pamira]] otra augstākā virsotne. Veidots no gneisiem un kristāliskajiem slānekļiem, virsotnē mūžīgais sniegs, nogāzēs 16 ledāju, no kuriem ievērojamākais Koksels austrumu nogāzē ir 21 km garš. Pirmoreiz virsotnē uzkāpa padomju—ķīniešu apvienotā ekspedīcija 1956. gadā. Kalna relatīvi lēzenās austrumu nogāzes un sausā klimata dēļ Muztagata tiek uzskatīta par vienu no visvieglāk iekarojamajiem «septiņtūkstošniekiem».

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tasili plato nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tassili_Desert_Algeria.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Alžīrija#Āfrika
| map_relief = jā
| latd  = 25.5 | latNS  = N
| longd = 9 | longEW = E
| label_position      = bottom
| location            = {{vieta|Alžīrija}}
| nearest_city        =
| area                = 764 km2
| established         = 1993
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = ''Tassili n'Ajjer''
|        designation1_type = Daba un kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, vii, viii
|        designation1_date = 1982 (6. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/179 179]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Alžīrija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Iheriras ieleja (La Vallée d'Iherir)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|2001|02|02|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/1057 1057]
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas Romas katoļu baznīca|Rīgas metropolija]]
[[Kategorija:Bīskapijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnās čūskas vaidi
| attēls                   = Blacksnakemoan3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Black Snake Moan''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kreigs Brūers]]
| producents               =
* [[Stefānija Alleina]]
* [[Džons Singltons]]
| scenārija autors         = Kreigs Brūers
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Džastins Timberleiks]]
| mūzika                   = [[Skots Bomars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Deal Productions]]''
* ''[[Southern Cross the Dog Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|12|9|''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivāls|2007|3|2|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007|title=Black Snake Moan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420202201/http://bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blacksnakemoan.htm|title=Black Snake Moan (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnās čūskas vaidi"''' ({{val|en|Black Snake Moan}}) ir 2006. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kreigs Brūers]]. Galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kristīna Riči]] un [[Džastins Timberleiks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|9||bez}} ''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivālā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Argosa
 | official_name            = {{gree|Άργος}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = Argos City.jpg
 | image_caption            = Argosas panorāma no senā teātra.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 138.138
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 22209
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 38 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 43 | longs = 43 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 21 200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 42
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Argosa''' (gr. Άργος) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas 42 metri augstu virs jūras līmeņa, [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] ziemeļaustrumu daļā, 96 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]] un 10 kilometru uz ziemeļrietumiem no [[Nafplija]]s. Argosas-Mikēnu municipalitātes (dima) administratīvais centrs. Tiek uzsaktīta par senāko pastāvīgi apdzīvoto pilsētu [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inesa Kraveca
 |      vārds_orig = ''Інеса Кравець''
 |          attēls = Inessa Kravets IAAF Championships 1995.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Inesa Kraveca 1995. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|10|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dņepropetrovska|td=Ukraina|3s=Dņipro}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,50 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 7,37 m
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Inesa Kraveca''' ({{val|uk|Інеса Миколаївна Кравець}}; dzimusi {{dat|1966|10|5}}) ir bijusī [[ukraiņi|ukraiņu]] [[vieglatlēte]]. Startējusi [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. I. Kraveca bija [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] trīssoļlēkšanā no 1995. līdz 2021. gadam ([[Tokijas olimpiskās spēles (2020)|Tokijas olimpiskajās spēlēs]] viņas rekordu pārspēja [[Julimara Rohasa]]).

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums =
 | oriģinālnos =
 |      attēls =
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors =
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums =
 |      valsts =
 |      valoda =
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
</pre>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = GNOME
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = GNOME v3.30 darbvirsmas elementi
| developer              = GNOME izstrādātāji
| latest_release_version = 3.30.2
| latest_release_date    = {{release date|mf=yes|2018|10|31}}
| operating_system       = [[Starpplatformu]]
| genre                  = [[Darbvirsmas vide]]
| language               = Daudzvalodu (49 valodas)
| license                = ''[[GNU Lesser General Public License]]''<br>[[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.gnome.org}}
| working_state          = Aktīvs
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada janvārī,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Windows Sockets''''', plašāk pazīstams kā '''''Winsock''''', ir tehniska specifikācija, kas definē, kā ''[[Microsoft Windows]]'' tīkla programmatūra var piekļūt tīkla servisiem, galvenokārt [[TCP/IP]]. Otrā versija tika izlaista 1993. gada sākumā. ''Winsock'' atgādina ''[[UNIX]] Berkley Sockets'' un tas ir pamats tīkla lietojumprogrammu rakstīšanai.

sentences:
s pārtvertā narkotiku zemūdene<ref name="PERU">[https://www.miamiherald.com/latest-news/article238345743.html de Guerra del Perú via Storyful M. Peruvian authorities seize narco-submarine carrying over a ton of cocaine] Miami Herald 2019. gada 13. decembris. Skatīts: 2020. gada 24. novembrī</ref>]]
'''Narkotiku zemūdene''' ir paštaisīts zemūdens pašgājējs [[Zemūdens aparāts|aparāts]], ko būvējuši [[Nelegālā narkotiku tirdzniecība|narkotiku kontrabandisti]], lai ievestu narkotikas. Īpaši intensīvi tās izmanto Kolumbijas [[Narkotiku kartelis|narkotiku karteļu]] locekļi, lai eksportētu [[Kokaīns|kokaīnu]] no [[Kolumbija]]s uz [[Meksika|Meksiku]] un tālāk pa sauszemes ceļu uz [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]].<ref name="Drug">[https://www.nytimes.com/2009/04/26/magazine/26drugs-t.html?_r=1 Kushner D. Drug-Sub Culture] The New York Times Magazine 2009. gada 23. aprīlis. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref><ref name="Taiwan">[https://www.taiwannews.com.tw/en/news/1309588 Bajak F. DEA: Seized submarine quantum leap for narcos]{{Novecojusi saite}} Taiwan News 2010. gada 5. jūlijs. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref> Ir radušās bažas, ka šādus kuģus var izmantot [[Terorisms|terorismā]].<ref name="Terror">[https://www.theatlantic.com/international/archive/2012/09/feds-cant-catch-cartels-cocaine-filled-submarines/323833/ Estes A. C. The Feds Can't Catch the Cartels' Cocaine-Filled Submarines] The Atlantic 2012. gada 9. septembris. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref> Šo peldlīdzekļu iespējas ir būtiski pieaugušas (dažas šādas zemūdenes spēj šķērsot [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]]); to darbības rajoni un rādiusi ir paplašinājušies un to skaits ir strauji pieaudzis.<ref name="Yahoo">[https://www.yahoo.com/news/why-seas-suddenly-swimming-drug-223400474.html?guccounter=1&guce_referrer=aHR0cHM6Ly9lbi53aWtpcGVkaWEub3JnL3dpa2kvTmFyY28tc3VibWFyaW5l&guce_referrer_sig=AQAAALdtjP3x8-pelqOUPHp5EPSb0b9_NPCvXvlAmZleRSAtHUpUcNEmo5nEk-m1QQBqgD7UgmwTuqPFml7_zUnw6YG_EQQ-EKcpp97MzZCW3dZmoMP5fThJ1ZoowpsIHSGufHih6DpVho8zbWmy1M648humx2UUEKJkBq8lK9P_R9CY Mizokami K. Why Our Seas Are Suddenly Swimming With Drug-Running Narcosubs] Popular Mechanics 2020. gada 5. marts. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies sachalinensis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies sachalinensis|suga_lv=Sahalīnas baltegle|attēls=Abies sachalinensis1.JPG|attēls2=Abies sachalinensis var. mayriana - Bergianska trädgården - Stockholm, Sweden - DSC00514.JPG}}
'''Sahalīnas baltegle''' ({{val|la|Abies sachalinensis}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Bērzaines ģimnāzija
|attēla_nos   = Bērzaines ģimnāzija (1915).jpg
|att_izm      = 270px
|att_apraksts = Bērzaines ģimnāzijas ēka pirms Pirmā pasaules kara
|dibin        =[[1826]]
|vieta        ={{vieta|Krievijas Impērija|Cēsis|Bērzaine|td=Latvija|3s=Bērzaine (Cēsis)}}
|tips         = ģimnāzija
|direktors    =
|skolotāji    =
|skoleni      =
|logo         =
|mlapa        =
|embedded              =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bērzaines ģimnāzija
|      numurs = 9
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|     reģions = Vidzeme
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}}}

sentences: '''Enterīts''' ir [[iekaisums]] tievajā, resnajā [[Zarnas|zarnā]] vai [[Kuņģis|kuņģī]]. Tas galvenokārt ir iekaisums, bet var būt izolēta [[slimība]]. Enterīts var būt akūts un hronisks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Baklažāns
|           attēls = Solanum melongena ja02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Nakteņi
|             suga = S. melongena
|          suga_lv = Baklažāns
|         binomial = Solanum melongena
|         sinonīmi = ''Solanum ovigerum''<br />''Solanum trongum''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Millstätter Berg Birke Lammersdorf.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pendula
| suga_lv = Nokarenais bērzs
| kategorijas =nē
}}
'''Nokarenais bērzs''' (''Betula pendula'' Roth, sīn. ''Betula verrucosa'' Ehrh.) jeb '''kārpainais bērzs,''' jeb '''āra bērzs''' ir [[bērzu dzimta]]s suga. Latvijā bieži sastopams [[koks]].

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jamanu sievietes
|tauta=Jamani
|skaits=1600(2017)
|vieta=[[Ugunszeme]]
{{ARG}}
{{CHL}}
|valoda=[[spāņu valoda]]
[[jamanu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[kaveskari]]
}}
'''Jamani''' (pašnosaukums: ''yámana'') vai '''jagani'''<ref>{{PZT|726|Ugunszemieši}}</ref> ir viena no [[Ugunszeme]]s aborigēnajām tautām [[Argentīna|Argentīnā]] un [[Čīle|Čīlē]]. Līdz 20. gadsimta sākumam apdzīvoja Ugunszemes arhipelāga dienvidu salas. Tiek uzskatīta par pasaulē vistālāk dienvidos dzīvojošo tautu.

sentences:
s. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
'''Klimatoloģija''' ir [[zinātne]] par [[klimats|klimatu]]. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, [[klimata izmaiņas]], izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], kur galvenā uzmanība tiek pievērsta [[atmosfēra|atmosfērā]] notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, [[jūras straume]]s un [[kalnu grēdas]].

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences:
{{citas nozīmes|kalnu|Stols|Stols}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Stols/Hohštūls
| Photo                = Lake_Bled_view_(3).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Stols no [[Bledas ezers|Bledas ezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.433889 |latNS=N
| longd=14.173889 |longEW=E
| Augstums         = 2236
| Relatīvais_augstums  = 1021
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}<br>{{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''''SQL Slammer''''' ir [[datorvīruss]], kas 2003. gadā izraisīja pakalpojuma atteikumu interneta nodrošinātājos un krasi palēnināja vispārējo [[internets|interneta]] datu satiksmi. Datorvīruss strauji izplatījās — desmit minūšu laikā inficējot ap 75 000 lietotājus.

sentences: '''Tīzenhauzeni''' ({{val-de|von Tiesenhausen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Sasalšana''' ir [[fāžu pāreja]], kad [[matērija]] maina savu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokli]] no [[Šķidrums|šķidras]] uz [[Cieta viela|cietu]], ja tās [[temperatūra]] pazeminās zem sasalšanas punkta. Savukārt, '''sacietēšana''' ir līdzīgs process, kurā šķidrums pārvēršas par cietu, nepazeminot temperatūru, bet palielinot to ietekmējošo spiedienu. Neskatoties uz tehnisko iedalījumu, šie divi procesi ir ļoti līdzīgi un abi termini bieži vien tiek lietoti kā sinonīmi.

sentences:
[[Kategorija:Libērija]]
[[Kategorija:Āfrikas valodas]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences:
{{cita nozīme|vielām, kas piešķir krāsu|gaismas noteiktiem viļņa garumiem|krāsa}}
s krāsas]]
'''Krāsas''' ir šķidri vai viegli sašķidrināmi  [[ķīmiska viela|vielu]] [[maisījums|maisījumi]], kuras uzklāj uz virsmas vai piesūcina to, lai tā dotu noteiktas [[krāsa]]s gaismu, kā arī aizsargātu virsmu no apkārtējās vides iedarbības. Parasti tas ir [[pigments|pigmentēts]] šķidrums ar attiecīgajām [[krāsvielas|krāsvielām]]. Ir dažāda veida krāsas, piemēram, [[akvareļa krāsas]], [[eļļas krāsas]], [[guaša]] un [[līmes krāsas]].

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences:
{{iw+}}
'''Divdobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = -1</math>.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Cladium|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Cladium mariscus kz10.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=<i>Cladium mariscus</i>|binomial=Cladium|autors=|ģints_lv=Aslapes}}'''Aslapes''' ({{val|la|Cladium}}) ir [[grīšļu dzimta]]s ģints, kas ir sastopama gandrīz visā pasaulē tropiskajos un [[Mērenā josla|mērenajos reģionos]]. Augiem ir raksturīgas garas, šauras (zālei līdzīgas) [[lapas]] ar asām, bieži robainām (zāģzobam līdzīgām) malām un 1—3 m gari stublāji, kuru galā veidojas sazarota [[Ziedkopa|ziedkopu]]. Tāpat kā daudziem citiem augiem, kas sastopami mitros biotopos, aslapēm ir raksturīgi dziļi, ložņājoši [[sakneņi]].<ref>Keddy, P.A. 2010. Wetland Ecology: Principles and Conservation (2nd edition). Cambridge University Press, Cambridge, UK. p. 89</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             =
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

sentences: '''6. oktobris''' ir 279. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (280. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 86 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Militārisms pēc valsts|Argentīna]]

sentences: '''Erevānas metro''', oficiāli '''Karena Demirčjana Erevānas metro''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Երևանի մետրոպոլիտեն}}, ''Karen Demirchyani anvan Yerevani metropoliten''), ir [[metro]] sistēma [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Metro pieder valstij un to vada Armēnijas Transporta un satiksmes ministrija.

sentences:
{{Cat main|Četru kontinentu čempionāts daiļslidošanā}}
{{Commons cat|Four Continents Figure Skating Championships|Četru kontinentu čempionāts daiļslidošanā}}
[[Kategorija:Daiļslidošana]]
[[Kategorija:Daiļslidošanas čempionāti]]

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
uzbrūk [[Sibīrijas mēris|Sibīrijas mēra]] baktērijām]]
'''Imūnsistēma''' ir [[organisms|organisma]] aizsardzības sistēma pret [[slimība]]s izraisošiem [[patogēns|patogēniem]]; tā izstrādā [[imunitāte|imunitāti]] pret tiem, kā arī aizsargā no [[ķīmiskā viela|ķīmisku vielu]] apdraudējuma un izvada no organisma bojātās, ļaundabīgās vai atmirušās [[šūna]]s. Imūnsistēmas uzdevums ir arī atjaunot ievainotos vai slimību skartos [[audi|audus]]. Dažreiz imūnsistēma, noturot kādu svešu, nekaitīgu vielu vai organismu par potenciālu apdraudējumu, izraisa [[alerģija|alerģiju]]. Retos gadījumos tā uzbrūk veselajām šūnām vai audiem, kas neapdraud organisma darbību, kā rezultātā attīstās [[autoimūna slimība]]. Ar imūnsistēmas pētīšanu nodarbojas [[imunoloģija]]s speciālisti.

sentences:
{{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea montana|Kalnu dzelzene}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Centaurea montana RF.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|suga=Centaurea montana|suga_lv=Kalnu dzelzene|binomial=}}
'''Kalnu dzelzene''' (''Centaurea montana'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Kalns|kalnainos]] apvidos, bet arī [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par dārzbēgli.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/centaurea-montana-l/|title=kalnu dzelzene - Centaurea montana L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Es esmu mīlestība
| oriģinālnos = ''Io sono l'amore''
| attēls = Iosonolamoreposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska fima, drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Flavio Parenti]]
* [[Edoardo Gabrielīni]]
* [[Pipo Delbono]]
| mūzika = Džons Adamss
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[First Sun]]''
| izplatītājs = ''[[Mikado Film]]''
| izdošana = {{filmas datums|2009|9|5|Venēcija|2010|3|19|Itālija|}}
| ilgums = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-love-2009|title=I Am Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamlove.htm|title=I Am Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Es esmu mīlestība"''' ({{val|it|Io sono l'amore}}) ir 2009. gada [[Itālija]]s romantiska drāma, kura režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Flavio Parenti]], [[Edoardo Gabrielīni]] un [[Pipo Delbono]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Venēcijā.

sentences: '''Suprēms''' ir vismazākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir lielāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} suprēms ir skaitlis 6, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] suprēms ir 4 utt.

sentences:
{{cita nozīme|ciemu Vidzemē|pilsētu Krievijā|Kusa (pilsēta)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kusa
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Kusa.JPG
| image_caption = Ekskavators simbolizē organizācijas "PMK-19" atrašanās vietu. Autori [[Leo Paiders|L. Paiders]] un J. Ruņģis
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pilsēta
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2 = [[Aronas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| area_total_km2 = 1,37
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2018
| population_footnotes =
| population_total = 547
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 53
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 7
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 200
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4847 Kusa
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Kusa''' ir ciems [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Aronas pagasts|Aronas pagastā]], pagasta centrs.<ref>[http://www.madona.lv/lat/?ct=arona Madonas novads. Aronas pagasta pārvalde]</ref> Izvietojies pagasta austrumdaļā [[Kapupīte (Aronas pieteka)|Kapupīte]]s krastā pie autoceļa [[P30]] {{nobr|8 km}} no novada centra [[Madona]]s un {{nobr|157 km}} no [[Rīga]]s. Kusā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, sporta zāle, feldšeru-vecmāšu punkts, auto remontdarbnīcas, 2 kokzāģētavas, degvielas uzpildes stacija, aptieka, frizētava, brīvdabas estrāde, veikals.

sentences:
{| width="100%" cellpadding="5" cellspacing="5" style="background:#FFFFFF; border-style:solid; border-width:1px; border-color:#BFA3A3;"
| width="55%" valign="top" style="padding: 0; margin:0;" |
<div style="width:100%">
{{/box-header| '''TÜRKİYE PORTALI'''  •  '''TURCIJAS PORTĀLS'''|Portāls:Turcija/Ievads}}
{{{{FULLPAGENAME}}/Ievads}}
{{{{FULLPAGENAME}}/box-footer|}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig =Max Stirner
|              attēls =Max stirner.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =[[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] zīmēts Makša Štirnera portrets
|             dz_gads =1806
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =25
|            dz_vieta =[[Baireita]],  [[Bavārijas karaliste]],
(tagad {{DEU}})
|              m_gads =1856
|           m_mēnesis =06
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]],
(tagad {{DEU}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =vēsturiski - [[jaunhēgelietis]],
mūsdienās tiek uzlūkots par [[anarhisms|individuālā anarhisma]], [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]], [[nihilisms|nihilisma]], [[postmodernisms|postmodernisma]] priekšteci
|           intereses =[[ētika]], [[politika]], [[īpašums]], [[vērtība (filozofija)|vērtība]]
|              idejas =[[egoisms]]
|          alma_mater =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
|           skolotājs =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Adams Smits]]
|          ietekmējis =[[Frīdrihs Engelss]], [[Kārlis Markss]], [[Bendžamins Takers]], [[Džons Henrijs Makejs]], [[Ernsts Jingers]], [[Pīters Lemborns Vilsons]]
|               darbi ="[[Cilvēks pats un viņam piederošais]]" (''Der Einzige und sein Eigentum'', 1844)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Litle Grebe - Tachybaptus ruficollis.jpg
 | att_nosaukums =[[Mazais dūkuris]] (''Tachybaptus ruficollis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Podicipediformes
 |      kārta_lv = Dūkurveidīgie
 |    dzimta = Podicipedidae
 | dzimta_lv = Dūkuru dzimta
 |     ģints = Tachybaptus
 |  ģints_lv = Mazie dūkuri
 |         binomial = Tachybaptus <small>([[Ludwig Reichenbach|L. Reichenbach]], 1853)</small>
 |   kategorijas = nē
|  iedalījums=
}}
'''Mazie dūkuri''' (''Tachybaptus'') ir viena no [[dūkuru dzimta]]s (''Podicipedidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas apvieno 5 maza auguma dūkuru [[suga]]s, no kurām viena - [[pundurdūkuris]] (''Tachybaptus rufolavatus'') 2010. gadā oficiāli pasludināta par izmirušu. Pēdējo reizi pundurdūkuris dabā novērots 1982. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/106003630/0 |title=Tachybaptus rufolavatus |access-date={{dat|2013|05|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|08|16||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/6IvRKFH2u?url=http://www.iucnredlist.org/details/106003630/0 }}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Faisa
|attēls              = Aerial image of Fais Island.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Fais''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 45 |lats= 40|latNS= N
|longd=140 |longm= 31 |longs= 00|longEW=E
|platība             = 2,6
|garums              = 2,7
|platums             = 1,3
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 18
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 294 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 113
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Čoičoi
|piezīme =
}}
'''Faisa''' ({{val|en|Fais}}) ir koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido atsevišķu minicipalitāti. Salas vienīgā apdzīvotā vieta ir Čoičoi salas dienvidos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences: '''Austrālijas lunāri''' ir kolekciju [[monēta]]s, kuras kaļ [[Austrālijas Karaliskā kaltuve]]. Tiek izgatavoti no dažādiem metāliem ([[zelts]], [[sudrabs]], [[bronza]]) un to sakausējumiem. Zelta monētas ar provi 999'9 ir viens no investīciju veidiem dārgmetālos. Uz katras no monētu sērijām tiek attēlots viens no 12 [[ķīniešu kalendārs|ķīniešu mēness kalendāra]] dzīvniekiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Neotibicen linnei.jpg
| att_nosaukums = [[Timabalcikādes|Timbalcikāde]] (''Tibicen linnei')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Auchenorrhyncha
| apakškārta_lv =Cikādes
| infrakārta =Cicadomorpha
| infrakārta_lv =Cikāžveidīgie
| iedalījums    =
*[[Cikāžu virsdzimta]] (''Cicadoidea'')
*[[Dzeloņcikāžu virsdzimta]] (''Membracoidea'')
*[[Putcikāžu virsdzimta]] (''Cercopoidea'')
| binomial=Cicadomorpha <small>([[John William Evans|Evans]], 1946)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Cikāžveidīgie''' (''Cicadomorpha'') ir [[blakšu kārta]]s (''Hemiptera'') infrakārta, kas aptver lielāko  daļu [[cikādes|cikāžu]] sugu, izņemot [[laterncikādes]], kas izdalītas otrā [[laterncikāžveidīgo infrakārta|laterncikāžveidīgo infrakārtā]] (''Fulgoromorpha''). Cikāžveidīgo infrakārtā ir apmēram 35 000 sugu, kas sastopamas visos pasaules kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=fcl>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fcla.edu/FlaEnt/fe88p502.pdf |title=Keys to the families of cicadomorpha and subfamilies and tribes |access-date={{dat|2013|06|27||bez}} |archive-date={{dat|2013|06|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130616193451/http://www.fcla.edu/FlaEnt/fe88p502.pdf }}</ref> Lielākā sugu dažādība mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=fcl/> Visas [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošās cikāžu sugas (231<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/posmkaaji/kukainhi/cikaades/ Cikādes (Cicadina)]</ref>) pieder pie cikāžveidīgo infrakārtas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Valters Sadovskis
| attēls              =Sadovskis Valters.PNG
| amats               =[[3. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1931]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1882|08|01}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Irlava|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1956|3|1|1882|7|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|VFR|Minhene|1s=Rietumvācija}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu demokrātu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Valters Kārlis Aleksandrs Sadovskis''' ({{val-de|Walter Karl Alexander Sadowsky}}; {{dat|1882|08|01|N|bez}} — {{dat|1956|03|01|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima]]s deputāts un [[Rīga]]s pilsētas galvas biedrs, pārstāvējis [[Vācbaltu demokrātu partija|Vācbaltu demokrātu partiju]].

sentences:
[[File:HTML5 logo and wordmark.svg|thumb|HTML5 logo]]
'''HTML5''' ir [[iezīmēšanas valoda]], kas paredzēta [[Vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmekļa]] satura strukturizēšanai un izrādīšanai. Šī ir [[HTML|hiperteksta iezīmēšanas valodas]] (HTML) piektā versija, iepriekšējā (ceturtā) versija tika standartizēta 1997. gadā. HTML5 galvenie mērķi ir uzlabot valodu ar jaunāko multimediju atbalstu, tajā paša laikā cenšoties to saglabāt viegli lasāmu cilvēkiem un nemainīgi saprotamu datoriem un dažādām ierīcēm.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Hellas Sat 3'' / ''Inmarsat S EAN''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Hellas Sat]]''
| KA_veids               = [[Sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000C4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]''), ''[[Inmarsat]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|6|28|SK}} 21:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[GSAT-17]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = ~ 2500 kg
| Pilna_masa             = 5780 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 12,7 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 39° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas Sat 2]]''
''[[GX4]]''
| KA_nāk                 = ''[[SGS-1 / Hellas Sat 4]]''
''[[GX5]]''
}}
'''''Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN''''' ir sakaru operatoru ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]'' meitas uzņēmums) un ''[[Inmarsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2017. gada jūnijā.

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex vulpina kz01.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex vulpina|autors=L.|suga_lv=Lapsu grīslis|suga=Carex vulpina|ģints_lv=Grīšļi}}'''Lapsu grīslis''' ({{val-la|Carex vulpina}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-vulpina-l/|title=lapsu grīslis - Carex vulpina L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-09}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|dievkalpojumu sastāvdaļu|pilsētu|Mesa (ASV)}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Apikāls līdzskanis''' ir [[skaņa]], ko izrunā gaisa plūsmu noslēdzot ar [[mēle]]s galiņu. Turpretī [[lamināls līdzskanis|laminālu līdzskani]] izrunā gaisa plūsmu noslēdzot ar mēles priekšējo lokano daļu.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Majons
| Nosaukums2       = ''Mayon''
| Photo            = Mayon Volcano as of March 2020.jpg
| Paraksts         = Majons 2020. gada martā
| Augstums         = 2463
| Relatīvais_augstums = 2447
| karte            = Filipīnas#Lusona#Albaja
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 15 |lats=24 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 41 |longs= 06 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Albaja}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023}}
| First ascent         = {{dat|1858}} Patons, Stjuarts
}}
'''Majons''' ({{val|fil|Bulkang Mayon}}, {{val|en|Mayon Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Mayon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Albaja]]s provincē. Majons ir aktīvākais Filipīnu vulkāns, pēdējo 500 gadu laikā izvirdis vairāk kā 52 reizes.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Mayon]</ref> Filipīniešu mitoloģijā tiek uzskatīts par svēto kalnu.

sentences: '''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Kyrre Gørvell-Dahll''
|Attēls           = Kygo (28481718120) (2).jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Kygo 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1991|9|11}}
|Vieta            = {{flaga|Norvēģija}} [[Norvēģija]], [[Bergena]]
|Žanrs            =
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]], ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://www.kygomusic.com/]
|         Dzimums = V
}}
'''''Kygo''''' ir [[Norvēģija]]s [[Diskžokejs|DJ]], ierakstu producents, mūziķis un mūzikas autors.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dislāpekļa oksīda molekulas modeļi

Dislāpekļa oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = slāpekļa(I) oksīds, slāpekļa oksiduls,
smieklu gāze, jautrības gāze,
slāpekļa(V) oksonitrīds
|           CAS numurs = 10024-97-2
|      ķīmiskā formula = N2O
|              molmasa = 44,013
|              blīvums = 1,977
|  kušanas temperatūra = −90,86 °C
| viršanas temperatūra = −88,48 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,15 g/100 ml (15 °C)
|                 citi =
}}
'''Dislāpekļa oksīds''' (N2O) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — viens no [[slāpekļa oksīdi]]em. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] dislāpekļa oksīds ir bezkrāsaina, nedegoša (degšanu uzturoša), par gaisu smagāka gāze ar vāju, patīkamu saldenu smaržu un piegaršu. Nav indīgs, bet ieelpojot rada reibinošu efektu, tādēļ tiek saukts par '''smieklu gāzi''' vai '''jautrības gāzi'''. Šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet nereaģē ar to (ir viens no retajiem [[sāļus neradošie oksīdi|sāļus neradošajiem oksīdiem]]). Šķīst arī [[etilspirts|etilspirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[sērskābe|sērskābē]]. 40 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienā istabas temperatūrā dislāpekļa oksīds kļūst šķidrs. Maisījumā ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], [[amonjaks|amonjaku]], ētera tvaikiem, [[ciklopropāns|ciklopropānu]] un citām degošām vielām var būt sprādzienbīstams.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands fon Vrangelis
|     vārds_orig = ''Ferdinand von Wrangell''
|         attēls = Vrangel_FP.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1870
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, valstsvīrs, polārpētnieks, ģeogrāfs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Pēteris Vrangelis, Doroteja fon Freimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete de Rosijona
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ferdinands Frīdrihs Georgs Ludvigs fon Vrangelis''' ({{val|de|Ferdinand Friedrich Georg Ludwig von Wrangell}}, {{val|ru|Фердинанд Петрович Врангель}}; dzimis {{dat|1796|12|29}}, miris {{dat|1870|5|25}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[polārpētnieks]], [[ģeogrāfs]] un valstsvīrs, admirālis, viens no Krievijas Ģeogrāfijas biedrības dibinātājiem, Jūras lietu ministrijas vadītājs, [[Krievijas Amerika]]s 6. gubernators.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .et
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|sponsors              = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|domātais-pielietojums = Ar [[Etiopija|Etiopiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Etiopijā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.telecom.net.et/EthioInternet/ServiceAgreement.pdf Service agreement]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telecom.net.et/ www.telecom.net.et]
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Arina Tanemura
 |       name_orig = 種村 有菜
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{ddv|1978|3|12}}
 |        location =
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places = {{JAP}}
 |     nationality = [[Japāņi|japāņu]]
 |           field = [[Manga]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = ''[[Kamikaze Kaitō Jeanne]]'', <br />''[[Furu Mūn o Sagashite]]''
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Arina Tanemura''' ({{val|ja|種村 有菜, Tanemura Arina}}; dzimusi 12. martā, 1978 gadā) ir populāra japāņu manga-ka (mākslinieks kas zīmē [[manga|mangu]]), kas pārsvarā rada ''[[shoujo]]'', mangu kura paredzēta meiteņu auditorijai. Viņas pirmais izdevums bija ''[[Ni Ban Me no Koi no Katachi]]'' (Otrās mīlestības forma). Šobrīd viņa vēl aizvien publicē savus darbus žurnālā ''Ribon'' un viņas darbi ir publicēti daudzās valstīs vairākās valodās.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pilosa6.JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex pilosa|autors=Scop.|suga_lv=Matainais grīslis|suga=Carex pilosa}}'''Matainais grīslis''' ({{val|la|Carex pilosa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi un disjunkti sastopama [[Eiropa]]s centrālajā un austrumu daļā, kā arī [[Austrumāzija|Austrumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] matainais grīslis ir sastopams ļoti reti, tikai valsts dienvidrietumu daļā. Ir idenfiticētas atradnes [[Lazdukalnu upīte]]s tuvumā<ref>[https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/69konference/prezentacijas/geomatika/Ilisko_Soms_Grislis.pdf Latvijas Universitātes 69. zinātniskā konference, ''Aizsargājamās augu sugas matainā grīšļa atradņu izvietojumu noteicošo faktoru ģeostatistiskā analīze ar ArcGIS''], 17., 18. lpp.</ref> un [[Zvirgzdenes ezera salas]] dabas liegumā.

sentences: '''"Zilā marmora bumbiņa"''' ({{val|en|The Blue Marble}}) ir [[Zeme]]s [[fotogrāfija]], ko {{dat|1972|12|7||bez}} plkst. 10.39 ([[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) no 45 tūkstošu kilometru liela attāluma uzņēma ''[[Apollo 17]]'' apkalpes dalībnieki.<ref name=Petsko>{{publikācijas atsauce|last=Petsko|first=Gregory A|title=The blue marble|journal=[[Genome Biology]]|volume=12|issue=4|pages=112|doi=10.1186/gb-2011-12-4-112|url=http://www.springerlink.com/content/f61183q243148q3w/|year=2011}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lieven''''' var būt:
* [[Anatols Līvens (virsnieks)]];
* [[Doroteja fon Līvena]];
* [[Līveni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janomamu valodas
  |region=[[Amazone]], [[Dienvidamerika]]
  |familycolor=American
  |family='''Janomamu'''
  |sil=17-3966
  |map=Yanomaman.svg
|map_caption=Janomamu valodas Venecuēlā.
<div style="text-align:left;">
{{legend|#ffccaa|Janomamö [guu]}}
{{legend|#ff9955|Ninamu [shb]}}
{{legend|#ff6600|Janomamu [wca]}}
{{legend|#aa4400|Sanumu [xsu]}}
{{legend|#552200|Jaroamu [yro]}}
</div>
}}
'''Janomamu''' (arī '''janomamanu''', '''janomámi''', '''šamataru''', '''širianu''') valodas ir [[Dienvidamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[valodu saime]], kurā runā ap 34 000 janomamu indiāņi dienvidu [[Venecuēla|Venecuēlā]] un ziemeļrietumu [[Brazīlija|Brazīlijā]] ([[Roraima]]s un [[Amazonasa]]s štatos).

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name =
|Article =[[Lihtenšteina]]s
|Image = Flag of Liechtenstein.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = {{dat|1982|07|30}}
|Design =
|Type =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Anklešvara
 | official_name            = અંકલેશ્વર, ''Ankleshwar''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = India
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Gudžarāta]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140839
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 21 | latm = 36| lats = | latNS = N
 | longd = 73 | longm = 00| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 393001
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Anklešvara''' ({{val-gu|અંકલેશ્વર}}, {{val|en|Ankleshwar}}) ir pilsēta [[Indija]]s rietumos [[Gudžarāta]]s štatā. Izvietojusies štata dienvidaustrumos Bharūčas distriktā [[Narmada]]s upes kreisajā krastā 225 km no štata galvaspilsētas [[Gāndhīnagara]]s. Ievērojams ķīmiskās rūpniecības un [[nafta]]s pārstrādes centrs.<ref>{{PZT|48}}</ref>

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par folkoru.
{{Commonscat|Folklore}}

sentences: '''Ievilkts leņķis''' ir [[Riņķis|riņķa]] iekšienē veidots [[leņķis]] no divām [[Horda (matemātika)|hordām]], kuras krustojas uz [[riņķa līnija]]s.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/planimetrija-ii-79330/ar-rinka-liniju-saistitie-lenki-un-nogriezni-79339/re-9dd2543b-783d-4e64-bd46-58beded147a3|title=Ievilkts leņķis. Pierādījums formulai — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/geometrijas-atkartojums-3062/re-20f27dea-b67c-44d3-80ea-27b6649d46ab|title=Leņķi un nogriežņi riņķa līnijā — teorija. Matemātika, 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref>

sentences: '''Periodiska funkcija''' ir [[funkcija]], kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas '''[[periods|periodu]]'''. Formāli, funkcija <math>f(x)</math> ir periodiska, ja eksistē tāds <math>T>0</math>, ka <math>f(x+T)=f(x)</math> visiem <math>x</math>. Mazākais <math>T</math>, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas <math>f(x)</math> periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir [[trigonometriskās funkcijas]], kuru periods ir 2''π'' vai ''π'' (piemēram [[sinuss]], [[kosinuss]] un [[tangenss]]), kā arī funkcija {''x''} ([[daļveida daļa]] no ''x''). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu [[svārstības]] un [[vilnis|viļņus]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 31
|             7. čaula =
|             6. čaula =
|             5. čaula =
|             4. čaula = 3
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ga
|             atommasa = 69,723
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gallija kristāls ar tīrību 99,999% un gallija pāreja no šķidruma cietā fāzē
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2, +1
|  elektronegativitāte = 1,81
|              blīvums = 5910
|  kušanas temperatūra = 302,9146 K (29,7646 °C)
| viršanas temperatūra = 2477 K (2204 °C)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Get a Job''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Get a Job Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Dilans Kids]]
 |  producents =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisije Šera]]
 |   scenārijs =
* [[Kails Penekemps]]
* [[Skots Turpels]]
 |     aktieri =
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Brendons T. Džeksons]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Kristians Moders]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Double Feature Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Premiere]]''
* ''CBS Films''
 |    izdošana = {{dat|2016|3|25||bez}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-job-video|title=Get a Job|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Get a Job''''' ir 2016. gada komēdija, kuras režisors ir [[Dilans Kids]]. Galvenās lomas atveido [[Mailzs Tellers]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons T. Džeksons]], [[Nikolass Brauns]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Elisona Brī]] un [[Brūss Deivisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|3|25||bez}}.

sentences: '''Daudznacionāla valsts''' jeb '''multinacionāla valsts''' ir [[valsts]], kuras teritorijā dzīvo dažādas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] — [[Nācija|nācijas]], [[Tauta|tautības]], nacionālās un [[Etnogrāfiskā grupa|etnogrāfiskās grupas]], kurām ir politiskā subjektivitāte.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Parka infokaste
| name            = Buenosairesas parks
| photo           = Աջափնյակ վարչական շրջան.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             =
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 40 | latm  = 11 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 44 | longm = 28 | longs = 14 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| area            = 2 ha
| elevation       =
| created         = 2012
| designer        =
| etymology       =
| operator        = [[Erevānas pilsētas dome]]
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = atvērts visu gadu
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Dienvidamerikas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Adipīnskābes struktūrformula

Adipīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=HOOC(CH2)4COOH
|molmasa=146,15
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=149 - 150 °C
|viršanas temperatūra=337 °C
}}
'''Adipīnskābe''' (heksāndiskābe, 1,4-butāndikarbonskābe, HOOC—(CH2)4—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Adipīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''adipinātiem''' (no {{val|la|adeps}} — '[[tauki]], [[speķis]]'). Adipīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Alfrēds Penivorts
| color         =
| series        =
| image         = Alfred Pennyworth (Alex Ross).jpg
| caption       = Alfrēds Penivorts 2009. gada marta komiksā
| first         = ''Batman'' (1943. gada aprīlis—maijs)
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Robinsons]]
* [[Bills Fingers]]
* [[Bobs Keins]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    = [[Brūss Veins|Brūsa Veina]] sulainis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
}}
'''Alfrēds Tadeuss Kreins Penivorts''' ({{val|en|Alfred Thaddeus Crane Pennyworth}}) ir tēls ''[[DC Comics]]'' publicētajos darbos, kino un televīzijas seriālos. Tēlu izveidoja Džerijs Robinsons, Bills Fingers un Bobs Keins. Penivorts pirmoreiz parādījās [[Betmens (komikss)|Betmena]] komiksa 16. numurā, kas iznāca 1943. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|latviešu tautas mūzikas instrumentu|Kokle (nozīmju atdalīšana)|Kokle}}
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Kokle
| image                 = Gunta Niedoliņa kokles.jpg
| image_size            = 300px
| caption               = Gunta Niedoliņa izgatavotas dažāda veida kokles
| background            = string
| names                 = Kokles, kūkles, kūkle ([[Latgale|Latgalē]])
| classification        = [[Strinkšķināmais stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 314.122
| hornbostel_sachs_desc = Diatonisks [[lauta|lautveida]] stīgu instruments
| inventors             = [[tautas mūzika]]s instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[Kankles]], [[kāndla]], [[kannele]], [[kantele]], [[gusļi]]
| musicians             = [[Mārtiņš Baumanis]], Latvīte Cirse, Līga Griķe (koncertkokle),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Koklētāja Līga Griķe iegūst pirmo vietu starptautiskā konkursā Londonā |date=2016. gada 1. marts |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://www.lsm.lv/lv/raksts/muzika/kultura/kokletaja-liga-grike-iegust-pirmo-vietu-starptautiska-konkursa-londona.a171607/ |accessdate= 2016. gada 22. aprīlī}}</ref> [[Nikolajs Heņķis]] (1864—1933),<ref name="Suitu novads">{{Tīmekļa atsauce |title= Muzicēšana |publisher= Biedrība „Suitu novads” |url= http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ |accessdate= 2015. gada 17. aprīlī |archive-date= 2015. gada 1. Maijs |archive-url= https://web.archive.org/web/20150501233656/http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ }}</ref> Namejs Kalniņš,<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Anete Stuce |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/kokletajs-namejs-kalnins-15-gadu-vecuma-prezente-savu-debijas-albumu.a302873/ |title=Koklētājs Namejs Kalniņš 15 gadu vecumā prezentē savu debijas albumu |date=2018. gada 13. decembris |publisher=[[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Etnovēstis |accessdate=2018. gada 16. decembrī}}</ref> [[Matīss Korāts]] (1900–1978),<ref name="Suitu novads"/> [[Pēteris Korāts]] (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> [[Māris Muktupāvels]], [[Valdis Muktupāvels]], [[Jānis Poriķis]] (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> [[Biruta Ozoliņa]], [[Laima Jansone]], Ansis Jansons,<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ansis Jansons no kokles spēles gūst adrenalīnu |date=2012. gada 31. janvāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/izklaide/archive/ansis-jansons-no-kokles-speles-gust-adrenalinu.d?id=42094302 |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kokles atzīšana. Koklētājs un topošais etnomuzikologs Ansis Jansons |author=Gita Lancere |date=2016. gada 22. aprīlis |publisher= [[Latvijas Radio 3]]. [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Odiseja |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/odiseja/kokles-atzisana.-kokletajs-un-toposais-etnomuzikologs-ansis-jans.a67211/ |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref> [[Aloizijs Jūsmiņš]] (koncertkokle)
| builders              = '''Tradicionālās kokles:'''
Jānis Atslēga, Uldis Austriņš, Viktors Černoglazovs,<ref name="kokļu meistari">{{Tīmekļa atsauce |title= Kokļu meistari |publisher= [[Latvijas Nacionālais kultūras centrs]] |work=Tautas mūzikas instrumenti Latvijā |url= https://www.tautasmuzikasinstrumenti.lv/meistari-skolotaji/meistari |accessdate= 2018. gada 22. martā}}</ref> [[Gunārs Igaunis]],<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Igauņu ģimene Latgalē darina mūzikas instrumentus |date=2009. gada 23. novembris |author=Sintija Lase |website=[[jauns.lv]] |url= http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/12370/igaunu-gimene-latgale-darina-muzikas-instrumentus |accessdate= 2015. gada 25. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ko darīt, ja sieva pie galda aizvelk dziesmu? Gunārs Igaunis atbildi zina... |date=2009. gada 23. novembris |author=Ieva Zeidmane |work=Mākslinieka darbistabā |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/makslinieka-darbistaba/ko-darit-ja-sieva-pie-galda-aizvelk-dziesmu-gunars-igaunis-atbil.a69755/ |accessdate= 2016. gada 12. augustā}}</ref> Nikolajs Heņķis (1864—1933),<ref name="Suitu novads"/> Māris Jansons, Eduards Klints,<ref name="kokļu meistari"/> Pēteris Korāts (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> Ģirts Laube, Krists Jānis Lazdiņš, Kārlis Lipors, Edgars Lipors, Guntis Niedoliņš,<ref name="kokļu meistari"/> Jānis Poriķis (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> Valters Reiznieks (cītarkokles), Andris Roze, Jānis Rozenbergs, Rihards Valters, Edgars Vilmanis-Meženieks, Voldemārs Tjuniņš,<ref name="kokļu meistari"/> [[Donāts Vucins]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Donāts Vucins – ne tikai kokļu meistars |date= 2015. gada 4. janvāris |author= Māra Vucina-Bērziņa |publisher= Latvijas Folkloras biedrība |url= http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |accessdate= 2015. gada 13. augustā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305065317/http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |archivedate= 2016. gada 5. Marts }}</ref>

sentences:
'''Aplokciems''' ir [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvja]] [[apkaime]]s austrumu daļa [[Rīga]]s pilsētas [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]]. Tas robežojas ar [[Mežaparks|Mežaparka]] un [[Trīsciems|Trīsciema]] apkaimēm (pa [[Mīlgrāvja tilts|Mīlgrāvja tiltu]]), bet pa ūdeni tai ir robežas ar [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] apkaimi [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pretējā krastā.
Aplokciema ziemeļu daļā atrodas golfa klubs “''Ozo Golf Club''”, bet pārējā daļā ir dzīvojamās ēkas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais vilciens
| operators =
| attēls = Mystery Train.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, antoloģija
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents = Džims Stārks
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Juki Kudo]]
* [[Masatoši Nagase]]
* [[Džejs Hokinss]]
* [[Sinke Lī]]
* [[Nikoleta Braski]]
* [[Elizabete Brako]]
* [[Džo Strummers]]
* [[Riks Eviless]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mystery Train''
| studija = * ''Mystery Train Inc.''
* ''Victor Company of Japan''
* ''MTI Home Video''
| montāža =
| izplatītājs = ''Orion Classics''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|5|13|[[Kannu kinofestivāls]]|1989|11|17|ASV|1989|12|23|Japāna}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{JAP}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais vilciens"''' ({{Val|en|Mystery Train}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[antoloģija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Juki Kudo]], [[Masatoši Nagase]], [[Džejs Hokinss]], [[Sinke Lī]], [[Nikoleta Braski]], [[Elizabete Brako]], [[Džo Strummers]], [[Riks Eviless]] un [[Stīvs Bušemi]].

sentences:
{| class="wikitable" align="right" width="250"
! colspan="2" bgcolor="#e7dcc3" |Pilnīgs Mēness aptumsums
 2007. gada 28. augusts
|-
| colspan="2" align="center" |
Skatīts no Vollongongas, Austrālijā, pulksten 9:48 UTC, īsi pirms kopsummas
|-
| colspan="2" align="center" |Mēness ceļš caur Zemes dienvidu ēnu.
|-
| align="center" bgcolor="#c0d0e0" | Sērija (un dalībnieks)
| 128 (40 no 71)
|-
| align="center" bgcolor="#c0d0e0" | Gamma
| -0.2145
|-
! colspan="2" align="center" bgcolor="#c0b0e0" | Ilgums (hr: mn: sc)
|-
| align="center" bgcolor="#b0a0e0" | Kopā
| 1:30:01
|-
| align="center" bgcolor="#c0a0e0" | Daļēji
| 3:32:12
|-
| align="center" bgcolor="#d0d0e0" | Penumbrala
| 5:27:17
|-
! colspan="2" align="center" bgcolor="#a0d0e0" | Kontaktpersonas ([[Universālais koordinētais laiks|UTC]])
|-
| align="center" bgcolor="#d0d0e0" | P1
| 7:53:40
|-
| align="center" bgcolor="#c0a0e0" | U1
| 8:51:16
|-
| align="center" bgcolor="#b0a0e0" | U2
| 9:52:21
|-
| align="center" bgcolor="#a0a0e0" | Lielākais
| 10:37:21
|-
| align="center" bgcolor="#b0a0e0" | U3
| 11:22:22
|-
| align="center" bgcolor="#c0a0e0" | U4
| 12:23:28
|-
| align="center" bgcolor="#d0d0e0" | P4
| 13:20:57
|-
| colspan="2" align="center" |Mēness stundas kustība pāri Zemes ēnai [[Ūdensvīrs|Ūdensvīra zvaigznājā]]
|}
'''2007. gada 28. augustā notika pilnīgs [[Mēness aptumsums]]''', kas ilga nedaudz vairāk par 90 minūtēm. [[Mēness]] ienāca [[Zeme]]s pusēnā pie 7:53:40 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. Pirmā daļējā fāze sākās pulksten 8:51:16 UTC, kad Mēness ienāca Zemes ēnā. Tas izgāja no pusēnas pulksten 13:20:57 UTC.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palea-Epidaura
 | official_name            = {{gree|Παλαιά Επίδαυρος}}
 | settlement_type          = ciemats
 | image_skyline            = Palea-Epidavros.jpg
 | image_caption            = Palea-Epidaura
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Nome
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = ap 1600. gadu p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 29.404
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1932
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37| latm = 38| lats =  | latNS = N
 | longd = 23| longm = 9| longs = 36| longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 11
 | website                  =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | footnotes                =
}}
'''Palea-Epidaura''' ({{val-el|Παλαιά Επίδαυρος}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]], [[Argolīdas nome|Argolīdas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsā]]. Izvietojusies [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Saroniks|Saronika līča]] piekrastē, 34 km. uz rietumiem no [[Nauplija]]s pilsētas. Neliela osta un apkārt esošās pludmales (Kalamaki, Vagionia u.c.) padara to par [[kūrortpilsēta|kūrortpilsētu]]. Palea-Epidaura atrodas senās Epidauras pilsētas teritorijā, apmēram 13 km. no Asklēpija kulta centra, kas mūsdienās tiek saukts par [[Epidaura|Epidauru]].

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Jemenā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Jemenas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences: '''Ogams''' ({{val-ga|Ogam}}, {{izrunā|ˈoːmˠ}} vai {{IPA|[ˈoːəmˠ]}}) ir [[alfabēts]], kuru [[viduslaiki|viduslaiku]] sākumā [[Britu salas|Britu salās]] galvenokārt [[ķelti]] un [[pikti]] izmantoja [[senā īru valoda|senās īru valodas]] pierakstīšanai. Ogams tiek saukts arī par "[[ķelti|ķeltu]] koka alfabētu" ({{val-en|Celtic Tree Alphabet}}). Rakstību izmantoja no 4. līdz 10. gadsimtam. Rakstības nosaukuma [[etimoloģija]] tiek saistīta ar [[īru mitoloģija]]s zināšanu un gudrības dievu [[Ogma|Ogmu]], lai gan šis apgalvojums nav pilnībā apstiprināts.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Šeinpflugs
|     vārds_orig = ''Theodor Scheinpflug''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Perisoreus canadensis mercier2.jpg
 | att_nosaukums = [[Kanādas bēdrozis]] (''Perisoreus canadensis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Perisoreus
 |      ģints_lv = Bēdroži
 |      binomial = Perisoreus <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Bēdroži''' jeb '''pelēkie sīļi''' (''Perisoreus'') ir [[zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo]] (''Passeriformes'') [[kārta]]s viena no [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas apvieno 3 [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2020]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Māra Plotniece |     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1967-1993),
[[Rīga]], Latvijas Vides aģentūra<ref name="meteo.lv">{{Cite web|url=https://www.meteo.lv/|title=Page redirect|website=www.meteo.lv}}</ref> (1993-2009)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Jauno tehnoloģiju ieviešana augu ģeogrāfijas izpētē un dabas aizsardzības administrēšanā
}}
'''Mg. biol. Māra Plotniece''', dzimusi '''Kope''' (1944) ir latviešu [[biologs|bioloģe]], [[botāniķis|botāniķe]]. Specializējusies augu taksonomijā, ģeogrāfijā un jauno tehnoloģiju ieviešanā datu apstrādei augu ģeogrāfijas izpētei un dabas aizsardzības administrēšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc valodas]]
[[Kategorija:Urdu]]

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Sturnus unicolor 014.jpg
 | att_nosaukums = Vienmuļais strazds vasaras sezonā
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Sturnus
 |      ģints_lv = Strazdi
 |          suga = Sturnus unicolor
 |       suga_lv = Vienmuļais strazds
 |      binomial = Sturnus unicolor <small>([[Temminck]], 1820)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: Normāls pieauguša [[cilvēka skelets]] sastāv no 206—208 vai vairāk [[kauli]]em (atkarīgs no skaitīšanas metodes). Bērniem kaulu var būt vairāk, jo dzīves laikā daudzi saaug un pārkaulojas.

sentences: '''Menisks''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] μηνίσκος — 'pusmēness') ir [[Šķidrums|šķidruma]] brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar [[Cietviela|cietu ķermeni]] vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada igauņu un krievu karagājiens uz Senlatviju
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Sakaliešu, ugauņu un krievu karagājiens virzījās pret letu un līvu novadiem.
|date=[[1223]]. gada marts
|place= [[Imera]]s, [[Trikāta]]s, [[Rozula]]s, [[Metsepole]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] zemes
|result=Tika nodedzināti visi šo letu un līvu novadu ciemi un [[katoļticība|katoļu]] baznīcas
|combatant1=[[Sakala]]s un [[Ugaunija]]s karavīri,
 Vīlandes, Tērbatas un Otepē krievu garnizoni
|combatant2=[[Rīga]]s [[krustneši]],
 [[līvi|līvu]] un [[leti|letu]] karavīri,
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
|commander1=Sakalas un Ugaunijas novadu vecākie,
[[Vīlande]]s krievu garnizona vadonis Varemārs†
|commander2=ordeņa mestrs [[Folkvīns]],
Turaidas, Metsepoles, Tālavas zemju vecākie
|strength1=
|strength2=
|casualties1= ap 600 nogalināto
|casualties2=
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Makss Frišs
| vārds_orig = ''Max Frisch''
| attēls = ETH-BIB-Max Frisch in der Galerie Erker, St. Gallen-Com A0900-0005.tif
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1991
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs, arhitekts, filozofs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Amoss Ozs
|     vārds_orig    = עמוס עוז
|         attēls    = Amos oz675.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1939
|     dz_mēnesis    = 5
|       dz_diena    = 4
|       dz_vieta    = [[Jeruzaleme]], [[Mandāta Palestīna]]<br>({{ISR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ebrejs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks un žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[ivrits]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
darbs "Slīkstošā meitene" (1963)]]
'''Popārts''' ({{val|en|pop art}}, saīsinājums no ''popular art'' — 'populārā māksla') ir [[avangards|avangarda]] [[tēlotāja māksla]]s kustība, kas radās [[1950. gadi|1950. gadu]] vidū [[Lielbritānija|Lielbritānijā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Abū Kīras līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = AbuQirBay.png
| paraksts     =
|vietaskarte         = Ēģipte
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{EGY}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Vidusjūra]]
| plat_d=31| plat_m= 18| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 30| gar_m= 10| gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 500-600
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 10-12
| Max_dziļums  = 18
| tilpums      = 5-6
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Abū Kīras līcis''' ({{val|ar|خليج أبو قير}}, ''Khalīj Abū Qīr'') ir līcis [[Vidusjūra]]s dienvidaustrumu daļā, [[Ēģipte]]s piekrastē uz austrumiem no [[Nīla]]s ietekas.<ref>{{PZT|12}}</ref>

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences:
— viens no svarīgākajiem anglosakšu literatūras darbiem]]
'''Anglosakši''' bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ([[angli|anglu]], [[sakši|sakšu]], [[jiti|jitu]], [[frīzi|frīzu]]) ciltis, kas no 5. līdz 6. gadsimtam ienāca [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]], padzenot [[briti|britu ciltis]] (5. gadsimta sākumā salu bija pametuši [[romieši]]).

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti [[sēne|sēnēm]] un [[mikoloģija|mikoloģiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Tallinas sinagoga
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_size              =
| map_label = Tallinas sinagoga
| position = left
| latd  = 59.438611  | latNS  = N
| longd = 24.766667  | longEW = E
| location              = {{Flag|Igaunija}}, [[Harju apriņķis]], [[Tallina]], [[Centrs (Tallina)|Centrs]]
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               = https://www.ejc.ee/
| architecture_style    =
| architect = ''[[KOKO architects]]''
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[2005]]
| year_completed        = [[2007]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Betmens
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         = Batmanlee.png
| caption       =
| first         = ''Detective Comics'' 1939. gada maijā
| last          =
| creator       = [[Bobs Keins]], [[Bills Fingers]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = ''Wayne Enterprises'' īpašnieks
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         = Vārds
| data21        = Brūss Veins
| lbl22         =
| data22        =
}}
{{citas nozīmes|tēlu|Betmens (nozīmju atdalīšana)|Betmens}}
'''Betmens''' ir [[supervaronis]] ''DC Comics'' komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Bobs Keins]] (''Bob Kane'') un rakstnieks [[Bills Fingers]] (lai gan oficiāli visi nopelni tiek Keinam).<ref>In his 1989 autobiography ''Batman & Me'' (Kane, Bob, and Tom Andrae, [[Eclipse Comics|Eclipse Books]], Forestville, Calif., {{ISBN|1-56060-017-9}}, p. 44), Kane acknowledged Finger as "a contributing force" in the character's creation. Comics historian [[Ron Goulart]], in ''Comic Book Encyclopedia'' ([[HarperCollins|Harper Entertainment]], New York, 2004, {{ISBN|0-06-053816-3}}) refers to Batman as the "creation of artist Bob Kane and writer Bill Finger".</ref> Stāstus par Betmenu publicē "[[DC Comics|Detective Comics, Inc.]]" kompānija un tas pirmo reizi parādījās "[[Detective Comics]]" 27. izdevumā 1939. gada maijā.

sentences: [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīgas Pasažieru stacijā]], 2008. gadā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellinīda ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|         binomial = Patellinidae <small>Rhumbler, 1906</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hergottellinae}}
* {{TaksoSaite|Patellininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellinīdas''' (''Patellinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta. Dzimtas izveidošana tiek piedēvēta vācu biologam [[Ludvigs Ramblers|Ludvigam Rambleram]] ar 1906. gadu (''nom. transl. ex subfamily Patellininae''), taču faktiski to izveidoja padomju paleontoloģes [[Tatjana Gorbačika]] un [[Valentīna Mancurova]] 1980. gadā.<ref>Т.Н. Горбачик, В.Н. Манцурова, О систематическом положении, ранге и объёме спириллинид (фораминиферы), ''Материалы VIII микропалеонтологического совещания "Систематика и морфология микроорганизмов" 21-24 октября 1980 года.'', Изд. "ЭЛМ", Баку, 1980. 36-37. lpp.</ref> Patellinīdas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences: '''Burāšana''' ir pārvietošanās ar vēja dzītu peldlīdzekli pa ūdens virsmu. Tas ir [[Olimpiskās spēles|Olimpiskais]] sporta veids. Atsevišķi pastāv arī sauszemes burāšana pa līdzenas sauszemes, līdzena sniega vai ledus virsmu. Burā ar: [[burinieks|buriniekiem]] un [[jahta|jahtām]]: kreiserjahtām, daudzkorpusu jahtām ([[katamarans|katamaraniem]], [[Trimarans|trimaraniem]]), švertjahtām, ledusjahtām (ledus-sniega blokartiem - ''ice-blokarts''), sauszemes blokartiem. Amatieru braucienos buru jahtas sāka lietot jau XVII gs. Holandē un Anglijā, kad ir arī pirmās ziņas par to sacīkstēm, bet pirmo tvaika jahtu 1827. gadā uzbūvēja Lielbritānijā.

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Normālā sadalījuma raksturlīknes
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Zons
|     vārds_orig = ''Wilhelm Sohn''
|         attēls = Wilhelm Sohn.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vilhelms Zons 1899. gadā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
'''Vilhelms Zons''' ({{val|de|Wilhelm Sohn}}; dzimis {{dat|1872}}, miris {{dat|1912|1|12|}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Igaunija]]s [[šahs|šahists]].<ref name=EDO>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.edochess.ca/players/p1408.html |title=Sohn, Wilhelm |accessdate=2020-08-08 |work= |publisher=edochess.ca |date= |language=en }}</ref>

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks
 | oriģinālnos = ''John Wick''
 |      attēls =  John Wick TeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Dereks Kostalds]]
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Maikls Naikvists]]
* [[Elfijs Alens]]
* [[Adriana Paliki]]
* [[Bridžita Moinahana]]
* [[Dīns Vinterss]]
* [[Ians Makšeins]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Vilems Defo]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Thunder Road Pictures''
* ''87Eleven Productions''
* ''MJW Films''
* ''DefyNite Films''
 | izplatītājs = ''Summit Entertainment''
 |    izdošana =
 |      ilgums = 102 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=John Wick |url=https://bbfc.co.uk/releases/john-wick-film |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2020|2|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191130164024/https://bbfc.co.uk/releases/john-wick-film |archivedate={{dat|2019|11|30||bez}} }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu, krievu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20–30 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce |title=John Wick |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1482524161/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2020|2|22||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name="mojo"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Džons Viks 2]]" (2017)
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks"''' ({{val|en|John Wick}}) ir 2014. gada filma, kuras režisors ir [[Čads Stahelski]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Chen-Ning Franklin Yang''
楊振寧
| attēls =CNYang.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1922
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Hefei]], [[Aņhui]], [[Ķīna]]
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība =[[Ķīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība =[[ķīnietis]]
| darba_vietas = [[Cjinhua Universitāte]],
[[Honkongas Ķīniešu universitāte]],
[[Stonibrūkas Universitāte]],
[[Padziļināto studiju institūts]]
| alma_mater =[[Cjinhua Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Edvards Tellers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[paritātes pārkāpums]] (''parity violation''),
[[kritērija teorija]] (''gauge theory''),
[[Janga-Bakstera vienādojums]]
| apbalvojumi =1957. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Paramore]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences: '''"Ciānas gudro protokoli"''' ({{val-ru|Протоколы сионских мудрецов}}) ir ar [[antisemītisms|antisemītiskiem]] mērķiem viltots dokuments, kas it kā atspoguļo kādu pasaules [[ebreji|ebreju]] līderu sanāksmi 19. gs. beigās, kurā tie it kā apspriež plānus par varas pārņemšanu pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Antisemitism: a reference handbook |last=Chanes |first=Jerome |authorlink= |coauthors= |year=2004 |publisher=ABC-CLIO |location= |isbn=9781576072097 |page=58 |url=http://books.google.com/books?id=ju7U83nRDt8C&printsec=frontcover&dq=Chanes,+Jerome+A.,+Antisemitism:+a+reference+handbook&hl=en&ei=p9OOTsu7Haik4ATFytixAQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCwQ6AEwAA#v=snippet&q=elders%20of%20zion&f=false |accessdate=2011. gada 7. oktobris|quote=The ''Protocols'' purports to reveal the minutes of a secret meeting held by world Jewish leaders, the "Elders of Zion," who are conspiring to take over the world.}}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis dokuments ir [[Moriss Žolī|Morisa Žolī]] (''Maurice Joly'') darba ''Dialogs ellē starp [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]] un [[Šarls Monteskjē|Monteskjē]]'' ({{Val-fr|Dialogue aux Enfers entre Machiavel et Montesquieu}}) [[plaģiāts]],<ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzProtocolsMain.htm "The protocols plagiarized the work of Maurice Joly's "Dialogues in Hell.""]</ref> literārs [[viltojums]]<ref>[http://skepdic.com/protocols.html Protocols of the Elders of Zion]</ref><ref>[http://www.h-net.org/~antis/doc/graves/graves.a.html The Truth about the Protocols: 1 of 6]</ref><ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzLinksBib.htm The Protocols of the Learned Elders of Zion Reviews]</ref><ref>[http://news.nationalgeographic.com/news/2006/09/060911-zion.html Anti-Semitic "Protocols of Zion" Endure, Despite Debunking]</ref><ref>[http://www.ushmm.org/wlc/article.php?lang=en&ModuleId=10007058 Protocols of the Elders of Zion]</ref> vai vienkārši [[joks]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ddickerson.igc.org/protocols.html |title=The Protocols of the Elders of Zion |access-date={{dat|2006|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060424122316/http://ddickerson.igc.org/protocols.html |archivedate={{dat|2006|04|24||bez}} }}</ref><ref>[http://www.straightdope.com/columns/read/1797/whats-the-story-with-the-protocols-of-the-elders-of-zion The Straight Dope: What's the story with the "Protocols of the Elders of Zion"?]</ref><ref>[http://www.publiceye.org/tooclose/protocol.html PublicEye.org - Apocalyptic Dualism & Conspiracism]</ref> Tas pirmo reizi tika publicēts 1903. gadā krievu melnsimtnieka Pavela Kruševana avīzē ''Знамя''. Šie teksti nav izturējuši autentiskuma pārbaudes, kas tika veiktas, lai norādītu uz to kā vēsturisku dokumentu.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu pie Baltijas jūras|pilsētu Maskavas apgabalā|Koroļova}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Karaļauči
| official_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Kaliningrad_Montage_(2016).png
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Kaliningrad.png
| image_shield = Kgd gerb.png
| shield_size = 70px
| image_map = Map of Russia - Kaliningrad Oblast (2008-03).svg
| pushpin_map = Krievija/Kaļiņingrada
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
| subdivision_name1 = [[Kaļiņingradas apgabals]]
| subdivision_type2 = Municipālais veidojums
| subdivision_name2 = Apgabala nozīmes pilsēta
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1286 (Altštate)
1327 (Kneiphofa)
| area_total_km2 = 215.7
| population_as_of = 2023
| population_blank1_title = etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[krievi]] (87.4 %)
[[ukraiņi]] (4.0 %)
 [[baltkrievi]] (3.8 %)
| population_total = 489735
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Eiropas laika zonas|USZ1]]
| utc_offset = +3
| latd = 54
| latm = 42
| lats = 32
| latNS = N
| longd = 20
| longm = 30
| longs = 28
| longEW = E
| elevation_m = 3
| website = {{URL|http://www.klgd.ru/}}
}}

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
, kurā attēlota informācija par zondes izcelsmi un kaila vīrieša un sievietes attēls. Mērķis ir sazināties ar [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes dzīvību]]]]
'''Saziņa'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sazi%C5%86a | title= Saziņa | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> vai '''saskarsme''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/saskarsme | title= Saskarsme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> arī '''sakari'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sakari | title= Sakari | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> un '''komunikācija'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/komunik%C4%81cija | title= Komunikācija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> ({{val|la|commūnicāre}} — 'dalīties'), ir [[informācija]]s apmaiņa starp vairākām [[persona|personām]] un/vai [[sabiedrība]]s grupām. Tas ir savstarpēji sociāls process. Saziņā nodot tālāk [[doma]]s, [[emocijas]] un cita veida informāciju gan verbāli, gan neverbāli. Tas var notikt [[runa]]s, [[žesti|žestu]], [[teksts|tekstu]], [[simbols|simbolu]], [[ķermeņu valoda]]s veidā. Liela loma plašām cilvēku masām informācijas nodošanā ir dažādiem [[plašsaziņas līdzekļi]]em. Parasti saziņa apzīmē cilvēku savstarpēju mijiedarbību, bet pastāv arī [[dzīvnieku saziņa]] (vēl plašākā skatījumā [[biosaziņa]] jeb biokomunikācija).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Magnuss Ferdinands fon Freimanis''' ({{val|de|Magnus Ferdinand von Freymann}}, {{val|ru|Фёдор Юрьевич фон Фрейман}}; 1725—1796) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālporučiks, [[Pugačova sacelšanās]] apspiedējs.

sentences:
[[Kategorija:Vikipēdija]]<!-- nepārvietot uz lapas beigām -->
{{shortcut|WP:AN|WP:ANI}}
{{arhīvi| search = yes}}
{{ombox | text = Šajā lapā [[WP:Administrācija|Vikipēdijas administrācijai]] vari pieprasīt, piemēram, lapu pārvietošanu (sekojot norādei neveiksmīgas lapu pārvietošanas gadījumā), masveida lapu dzēšanu, tiesību nomaiņu.}}
{{Pievienot jaunu tematu}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences: '''Emulsija''' ir [[Šķidrums|šķidrā vielā]] izkliedētas citu šķidru vielu daļiņas. Emulsijas rodas no rupjām [[Dispersā sistēma|dispersām sistēmām]], kurās daļiņu izmērs ir lielāks par 100 [[Nano|n]][[Metrs|m]]. Lai emulsija būtu stabila un neslāņotos divos atsevišķos šķidrumos, ir nepieciešams pievienot [[Emulgatori|emulgatoru]].

sentences: [[Programminženierija|Programminženierijā]] '''projektēšanas šablons''' ir vispārīgs atkalizmantojams risinājums biežai problēmai [[programmatūras projektējums|programmatūras projektējumā]]. Tas nav pabeigts risinājums, ko var tieši pārveidot [[izejas kods|izejas kodā]] vai [[mašīnkods|mašīnkodā]]. Tas ir apraksts vai paraugs tam, kā risināt problēmu, un to var izmantot daudzās dažādās situācijās. Projektēšanas šabloni ir formalizētas [[labā prakse|labās prakses]], kuras programmētāji var izmantot, lai risinātu biežāk sastopamās problēmas sistēmas vai lietotnes projektēšanas gaitā.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Zviedrijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Zviedrijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
.]]
'''Pussabrukšanas periods''' ir [[laiks]], kurā kādu nestabilu, eksponenciāli sadalošos objektu skaits samazinās divas reizes jeb laiks, kurā nestabila objekta sabrukšanas [[varbūtība]] ir 1/2. Visbiežāk pussabrukšanas perioda jēdzienu lieto [[kodolfizika|kodolfizikā]] attiecībā uz radioaktīvu [[izotops|izotopu]] [[atoma kodols|kodoliem]], lai novērtētu to [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]. Jo mazāks ir izotopa pussabrukšanas periods, jo tas ir radioaktīvāks.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Iedomātas (iedomātās) kopienas''' ir [[koncepts]], ko attīstījis [[Benedikts Andersons]] savā [[1983]]. gadā izdotajā grāmatā “Iedomātās kopienas”, lai izskaidrotu [[nācija|nāciju]] un [[nacionālisms|nacionālisma]] konceptu veidošanos. Tas paredz uztvert nācijas kā cilvēku grupu kolektīvi iedomātas politiskas, ierobežotas un suverēnas [[kopiena]]s.<ref>Anderson, B. 2006 [1991,1983] Imagined Communities, London, New York: Verso: 5-6</ref>

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Davao līcis
| attēls       = Gulf of davao.jpg
| paraksts     = Davao līcis pie Talikudas salas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Filipīnu jūra]]
| plat_d= 6 | plat_m= 40 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 125| gar_m= 50 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 6600
| platība_ha   =
| garums       = 125
| platums      = 75
| Vid_dziļums  = 17
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Samala]]
| pilsētas     = [[Davao]]
}}
'''Davao līcis''' ({{val|fil|Golpo ng Dabaw}}, {{val|en|Davao Gulf}}) ir [[Filipīnu jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas dienvidaustrumu piekrastē. Austrumos to norobežo Sanagustina pussala. Stiepjas 125 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Libuganona un Iho, kas ietek līča ziemeļu galā. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir [[Samala]] un Talikuda. Lielākā pilsēta krastā ir [[Davao]]. Informācijas tehnoloģiju nozarē līcis ieguvis iesauku «Silīcija līcis» — tā krastos Davao un piepilsētās apmetušies daudzi nozares uzņēmumi. Nozīmīgs zvejas rajons.

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''BogoMIPS''''' (no {{val|en|bogus}} — ‘neīsts’ un [[Instrukcijas sekundē|MIPS]]) ir nezinātnisks [[centrālais procesors|centrālā procesora]] ātrdarbības mērījums, ko palaišanas laikā veic ''[[Linux]]'' kodols. To mēdz definēt kā "cik miljonus reižu sekundē procesors var izdarīt neko".<ref name=esr>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catb.org/jargon/html/B/BogoMIPS.html |first=Eric S. |last=Raymond |title=Hackers Jargon File}}</ref> ''BogoMIPS'' izgudroja [[Līnuss Tūrvaldss]], tas parādījās ar ''Linux'' kodola versiju 0.99.11. Tas noderēja [[atkļūdošana|atkļūdošanā]], piemēram, lai noteiktu, vai datorā nav nospiesta [[turbo poga]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Wirzenius |first=Lars |title=Re: printing & BogoMips |url=http://groups.google.com/group/comp.os.linux/browse_thread/thread/589fc4eaa432f8b6/ea0df3ceaa8f129a}}</ref> Mērījumu var izmantot, lai salīdzinātu līdzīgas arhitektūras un paaudzes procesorus, mērījumu ietekmē procesora [[taktsfrekvence]] un [[kešatmiņa]]. Tas nav izmantojams, lai objektīvi salīdzinātu ļoti atšķirīgus procesorus.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences: '''Ziemeļukraina''' ({{val|uk|Північна Україна}}) ir kultūrvēsturiskais reģions, tajā ir iekļauti mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Kijivas apgabals|Kijivas]] un [[Žitomiras apgabals|Žitomiras]] apgabali, bieži arī [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Volīnijas apgabals|Volīnijas]] un [[Rivnes apgabals|Rivnes]] apgabali.

sentences:
[[Kategorija:Automašīnu detaļas]]
[[Kategorija:Riteņi]]
[[Kategorija:Gumija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Konstantinovs''' var būt:

sentences: '''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Eurostar''
| native_name      =
| logo             = 1280px-NewEurostarLogo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Eurostar_d'hiver_arrivant_à_Albertville_(2018).JPG
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Eurostar International Limited''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.eurostar.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 82
|             7. čaula =
|             6. čaula = 4
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pb
|             atommasa = 207,2
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Svina kubs un svina konteineri radioaktīvu vielu glabāšanai
|  oksidēšanas pakāpes = +4, '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,8
|              blīvums = 11340
|  kušanas temperatūra = 600,61 K (327,46 °C)
| viršanas temperatūra = 2022 K (1749 °C)
}}
'''Svins''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Pb''' un atomskaitli 82. Svins ir toksisks smagais [[metāls]] ar relatīvi labu [[korozija]]s izturību. Brīvā veidā svins dabā ir sastopams ļoti reti. Svins veidojas arī daudzu smago [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] sabrukšanas procesā. Lielu daļu svina iegūst no sulfīdu rūdas, ir sastopamas arī karbonātu un sulfātu rūdas (svina [[sulfāti|sulfāts]] ir mazšķīstošs). Lielu daļu svina iegūst arī, pārstrādājot nolietotus svina izstrādājumus. Viens no nozīmīgākajiem svina pielietojumiem ir [[akumulators|akumulatoros]]. Svinam savienojumos var būt oksidēšanas pakāpes +2 un +4.

sentences: '''Artemīdas templis''' bija grieķu [[templis]], kas tika veltīts medību un šķīstības dievietei [[Artemīda]]i. Tas atradās [[Efesa|Efesā]], mūsdienu [[Turcija]]s pilsētas [[Selsuka]]s teritorijā. Tempļa būvniecība tika pabeigta aptuveni 550. gadā p.m.ē. Tas bija 110x55 m liels; tempļa arhitekts bija Hersifons. Artemīdas templis ir viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]]. 356. gadā p.m.ē. [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] dzimšanas dienā to nodedzināja [[Hērostrats]]. Vēlāk templis tika atjaunots, taču [[268|268. gadā]] to izpostīja [[goti]]. No visām pusēm tas izskatījās līdzīgi. Tam kopumā bija 127 kolonas kuras bija 18 m augstas. Tanī arī bija 15 m augstā dieviete Artemīda kura tika veidota no tīra zelta.

sentences: '''Augu šūnas''' ir [[eikariots|eikariotiskas]] [[šūna]]s, kas daļēji atšķiras no citu eikariotisko organismu šūnām.<ref>[http://micro.magnet.fsu.edu/cells/plantcell.html Molecular Expressions Cell Biology: Plant Cell Structure<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Galvenās augu šūnas atšķirīgās sastāvdaļas ir:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vienādie
 | oriģinālnos = ''Equals''
 |      attēls = Equals Movie.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dreiks Doremuss]]
 |  producents =
* [[Maikls Prass]]
* [[Čips Diginss]]
* [[Anna Ruārka]]
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džejs Sterns]]
 |   scenārijs = [[Neitans Pārkers]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeki Vīvere]]
 |      mūzika =
* [[Saša Rings]]
* [[Dastins O'Hallorens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Route One Films]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Freedom Media]]''
* ''[[Infinite Frameworks Studio]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DirecTV Cinema]]''
* ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|5|20|Latvija|2016|5|26|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/equals-2015|title=Equals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=equals.htm|title=Equals (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vienādie"''' ({{val|en|Equals}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Nikolass Holts]], [[Gajs Pīrss]] un [[Džeki Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
(''Robert Plutchik'') emociju ritenis]]
'''Emocijas''' ({{val-fr|émotion}}, {{val-la|emovere}} — ‘satraukt’, ‘saviļņot’), arī '''jūtas''', ir cilvēku un dzīvnieku subjektīvas [[reakcija]]s uz iekšējo un ārējo kairinātāju iedarbību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/33637/mod_resource/content/0/emocijas_un_jutas.garastavoklis_un_stress2.ppt&wdOrigin=BROWSELINK|website=view.officeapps.live.com|access-date=2023-01-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/emocijas:1|title=emocijas {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-28}}</ref> Emocijas ir cieši saistītas ar indivīda aktuālajām vajadzībām. To psiholoģiskais pamats — daudzveidīgi iedzimti [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] un [[psihe]]s pašregulācijas mehānismi, kas vienkāršoti, stereotipiski atspoguļo [[indivīds|indivīda]] [[attieksme|attieksmi]] pret problēmsituācijām. Emocijas ļoti spēcīgi ierosina vai kavē centrālās nervu sistēmas un visa [[organisms|organisma]] enerģētisko un funkcionālo rezervju mobilizēšanu un izmantošanu indivīda aktuālo vajadzību apmierināšanai.

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiced palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Balsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}'''Balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas bieži tiek lietota vairākās valodās, to skaitā, [[albāņu valoda|albāņu]], [[ungāru valoda|ungāru]] un [[latviešu valoda|latviešu]] valodās. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar simbolu {{IPA|[ɟ]}}. Tā [[balsīgums|nebalsīgā]] versija ir [[nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[c]}}.
{{clear}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''[[Guerichosteus heterolepis|G. heterolepis]]'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv = Gīrihosteīdas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Guerichosteus|gīrihosteji}}
* {{TaksoSaite|Hariosteus|hariosteji}}
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteidae <small>Tarlo, 1962</small>
}}
'''Gīrihosteīdas''' ({{val|la|Guerichosteidae}}; no ''Guerich'' — G. Gīrihs (vācu paleontologs) un ''osteon'' — kauls) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] dzimta, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1964. gads|1964. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimtu veido divas vai trīs ģintis.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Savas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Храм_Светог_Саве_Сербског_у_Биограду.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Savas baznīca
| map_type              = Serbija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Svētā Savas baznīca
| position              = left
| latd                  = 44.798056
| longd                 = 20.468539
| location              = {{vieta|Serbija|Belgrada}}
| religious_affiliation = [[Serbu pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantijas stils]]
| architect             = Bogdans Nestorovičs un Aleksandrs Deroko
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1935
| year_completed        = 2004
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Savas baznīca" width=280 height=280 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q330385"
}
</mapframe>

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ikšķile
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Skolas iela, Ikšķile, 16.05.2013.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skolas iela Ikšķilē
 | image_flag               = Flag_of_Ikšķile.svg
 | flag_link                = Ikšķiles karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Ikšķile.svg
 | shield_link              = Ikšķiles ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd  = 56 | latm  = 50 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 46 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Ikšķiles pilsētas un Tīnužu pagasta pārvaldes vadītāja
 | leader_name              = Aiva Ormane
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Uexküll}}
{{val|liv|Ikškilā}}
 | area_total_km2           = 5.12
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ikšķile}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 20
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5052
 | website                  = {{URL|www.ikskile.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Ikšķile''' ({{val|liv|Ikškilā}}, no ''ikš'' — 'viens' un ''kīla'' — 'ciems') ir [[Latvijas pilsētas|pilsēta]] [[Ogres novads|Ogres novadā]], [[Vidzeme]]s dienvidrietumu daļā pie [[Daugava]]s. Ikšķile kļuva par [[Livonijas bīskapija]]s centru [[1185]]. gadā. Pilsēta atrodas izdevīgā ģeogrāfiskā stāvoklī, 28 kilometrus no Latvijas galvaspilsētas [[Rīga]]s un 7 km no [[Ogre]]s, to šķērso Rīgas—Daugavpils šoseja {{A ceļš|6}} un [[dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils]].

sentences: {{Citas nozīmes|pasaku būtni|Hobits (nozīmju atdalīšana)|hobits}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Bagobo
|attēls          =
|image_caption   = Bagobo tradicionālos tērpos Kadajavana svētkos
|native_name     = ''Bagobo''
|skaits          = 118 316 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[gjanganu valoda]]
[[tagabavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas=
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Bagobo''' (''Bagobo'') ir [[lumadi|lumadu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; dažkārt tiek pieskaitīta plašākajam [[manobo]] etnosam. Bagobo kopskaits ir ap 120 tūkstošiem un tie apdzīvo kalnainu apvidu ap [[Apo (kalns)|Apo]] vulkānu Mindanao dienvidu daļā [[Davao]] pilsētas administratīvajā teritorijā (51 174 cilvēki, 2,9 % no pilsētas iedzīvotāju kopskaita), kā arī [[Dienviddavao]] (39 594; 5,8 %) un [[Ziemeļkotabato]] (11 646; 0,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Bagobo iedalās vairākās cilšu grupās: atavi, eto, kailavani, langilani, manuvu, matigsalugi, tagaluro, tigdapaja.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ |title=Peoples of the Philippines: Bagobo |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221012233039/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ }}</ref> Bagobo runā divās valodās — [[gjanganu valoda|gjanganu]] un [[tagabavu valoda|tagabavu]], kas pieder dažādām [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] saimes apakšgrupām; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/bagobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Bagobo]</ref>

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences: {{Citas nozīmes|planētas Zeme atmosfēru|Atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gaujienas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Druvienas pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:ASV hokeja klubi]]
[[Kategorija:NHL klubi]]
[[Kategorija:Lasvegasa]]

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Ponpejiešu valoda
|nativename=''Pohnpei''
|familycolor=Austronēziešu
|region=[[Ponpeja]]
|speakers=29 000
|fam1=[[Austronēziešu valodas|Austronēziešu]]
|fam2=[[Malajiešu-polinēziešu valodas|Malajiešu-polinēziešu]]
|fam3=[[Okeānijas valodas|Okeānijas]]
|fam4=[[Mikronēziešu valodas|Mikronēziešu]]
|fam5=Kodola mikronēziešu
|fam6=[[Čūkiešu-ponpejiešu valodas|Čūkiešu-ponpejiešu]]
|fam7=[[Ponpejiešu valodas|Ponpejiešu]]
 |nation        = {{FSM}}<br/>{{FM-PNI}}
|script=[[Latīņu alfabēts]] (ponpejiešu ortogrāfija)
 |iso1          = —
 |iso2          = pon
 |iso3          = pon
|image=}}

sentences: '''Gāze''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs [[blīvums]], maza [[viskozitāte]], tās pieņem trauka formu, kurā tās atrodas. Gāzes paaugstinātā spiedienā ir viegli sašķidrināmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Tomašs Vavžeckis
|     vārds_orig = ''Tomasz Wawrzecki''
|         attēls = Tomasz Wawrzecki 1.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1759
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Vidzi]], [[Žečpospolita]]
([[Braslavas rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Vidzi]], [[Krievijas Impērija]]
([[Braslavas rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Tomašs Vavžeckis, Barbara Tīzenhauzena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Augsnes klasifikācija''' ir [[augsne|augšņu]] apvienošana grupās pēc to izcelsmes un īpašībām. Augsnes iedalīšana taksonomiskā vienībā un to salīdzināšana.

sentences:
{{Kalna infokaste
|            Nosaukums = Elbruss
|                Photo = Mount Elbrus May 2008.jpg
|           Photo size =
|             Paraksts =
|                karte = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija#Krievijas Eiropas daļa
| paraksta_izvietojums = right
|  latd=43 |  latm=20 |  lats=45 |  latNS=N
| longd=42 | longm=26 | longs=55 | longEW=E
|             Augstums = 5642
|      Atrašanās vieta = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Elbrusa rajons}}
|               Kāpums =
|  Relatīvais_augstums = 4741
|      Topographic map =
|                 Type = [[stratovulkāns]]
|          Kalnu grēda = [[Bokovoja grēda]], [[Lielais Kaukāzs]]
|                  Age =
|        Last eruption = ~{{dat|50}}
|         First ascent = {{dat|1874}}
|        Easiest route =
|              Listing =
}}

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|2=Šajos piemēros izteicējs ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# Tauriņi '''lido'''.
# Nedēļa '''ir patīkama'''.
# Šie ir '''daži no dejotājiem'''.{{ref label|Note1|a|a}}
# Tu '''esi viens no viņiem'''.{{ref label|Note1|a|a}}
# Kaimiņu Jānis '''ņēma kājas pār pleciem'''.{{ref label|Note1|a|a}}
# Māsa '''jūt''' sāpes.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hanss Knapertsbušs''' (''Hans Knappertsbusch'', dzimis 1888. gada 12. martā Elberfeldē, tagad [[Vupertāle]], miris 1965. gada 25. oktobrī [[Minhene|Minhenē]] ) - [[Vācija|vācu]] diriģents.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Hugo Bells
|         vārds_orig = ''Hugo Ball''
|             attēls = Hugoball.jpg
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1886
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Vācija|Pirmazensa}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1927
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Šveice|Santabondio}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācietis
|            dzimums = V
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[dadaisms]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Sony Ericsson Mobile Communications|Sony Ericsson}}

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Munich – The Edge of War''
| operators =
| attēls = Munich edge of war poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturisks trilleris
| režisors = [[Kristians Švohovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džordžs Makkejs]]
* [[Janniss Nīvēners]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Sandra Hillere]]
* [[Līva Līsa Frīsa]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Džesika Brauna Findleja]]
* [[Ulrihs Matess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Munich – The Edge of War''
| studija = ''Turbine Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|10|13}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Munich — The Edge of War''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Vācija]]s vēsturiska spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Kristians Švohovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džordžs Makkejs]], [[Janniss Nīvēners]], [[Džeremijs Aironss]], [[Sandra Hillere]], [[Līva Līsa Frīsa]], [[Augusts Dīls]], [[Džesika Brauna Findleja]] un [[Ulrihs Matess]]. Filma balstīta uz [[Roberts Heriss|Roberta Herisa]] 2017. gada romānu ''Munich''.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences: '''3. februāris''' ir gada 34. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 331 diena (332 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Asaru kauls |
  Latin        = Os lacrimale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray163.png |
  Caption      = Asaru kauls un [[deguna apakšējā gliemežnīca]] |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Stīvs Vozņaks
| vārds_orig = ''Steve Wozniak''
| attēls = Steve Wozniak.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1950
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 11
| dz_vieta = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| alma_mater = [[Kolorado universitāte Bolderā]] (izmests)
{{nowrap|[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]}}
(Zinātņu bakalaurs elektriskajā inženierijā un datorzinātnē (EECS), 1987)
| nodarbošanās = [[Programmēšana|programmētājs]], [[Elektrotehnika|elektronikas inženieris]], [[Filantropija|filantrops]], [[uzņēmējs]]
| ienākumi = 100 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.celebritynetworth.com/richest-businessmen/steve-wozniak-net-worth/|title=Steve Wozniak Net Worth|publisher=Celebrity Net Worth}}</ref>
| bērni = 3
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lovailenda
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietas karte         = Low-Island-location-map.png
|label               =Lovailenda
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|arhipelāgs          = [[Dienvidšetlendas salas]]
|latd=63|latm=17|lats=0|latNS=S |longd=62|longm=8|longs=0 |longEW=W
|platība             = 181,2
|garums              = 16
|platums             = 13,5
|krasta līnija       = 63,9<ref>[http://islands.unep.ch/INY.htm#23 UNEP Islands] {{en ikona}}</ref>
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]],
[[Argentīnas Antarktīda]],
[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      = 0
|valsts ciems     =
|piezīme          =
}}
'''Lovailenda''' vai '''Lova sala''' ({{val|en|Low Island}}, {{val|es|Isla Low}}), arī '''Bahas sala''' ({{val|es|Isla Baja}}; [[Argentīna]]s avotos), ir sala [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salu]] arhipelāgā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos, tā ir vistālāk dienvidos esošā sala. Ap {{nobr|28 km}} platais [[Osmaras šaurums]] ziemeļrietumos to šķir no [[Smita sala]]s.<ref>South Shetland Islands. Scale 1:200 000. BAS, Cambridge, UK 2008</ref> Salu klāj [[ledus]] vairogs, krasti roboti, piekrastē daudz nelielu saliņu un klinšu.

sentences:
[[Kategorija:Mārupe]]
[[Kategorija:Ielas Mārupes novadā|Mārupe]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Mārupe]]

sentences: '''Operācija ''Aderlass''''' (latviešu: Operācija "Asins nolaišana")<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-hopes-to-secure-information-on-cyclists-involved-in-blood-doping-investigation/|title=UCI hopes to secure information on cyclists involved in blood doping investigation|website=cyclingnews.com|access-date=15 May 2019|date=4 March 2019}}</ref> ir izmeklēšana [[Austrija|Austrijā]] un [[Vācija|Vācijā]] par iespējamu [[Dopings|dopinga lietošanu,]] ko organizēja vācu ārsts Marks Šmits no [[Erfurte]]s. Par iespējamiem Šmita klientiem nosaukti dažādu disciplīnu sportisti, kuri saņēma nelegālu [[Asins dopings|asins pārliešanu, lai uzlabotu sniegumu]], un vairāki no viņiem ir atzinušies.

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nīkrāces pagasts
| karte             = Nīkrāces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Nīkrāces pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Nīkrāces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Nīkrāces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Dzelda
| platība           = 130,51
| iedzīvotāji       = 710<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 710 / 130.51 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Brinkenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Бринкенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Auniņš Šons. Filma
| attēls                   = Shaun the Sheep MoviePoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shaun the Sheep Movie''
| žanrs                    = Animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Marks Bērtons]]
* [[Ričards Starzaks]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Aardman Animations]]''<br />''[[HiT Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|2|6|Apvienotā Karaliste|2015|2|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shaun-sheep-movie-2014|title=Shaun the Sheep Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 16, 2018|archive-date={{dat|2015|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150709134140/http://www.bbfc.co.uk/releases/shaun-sheep-movie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shaunthesheep.htm|title=Shaun the Sheep Movie (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = ''[[Auniņš Šons filma: Fermagedons]]''
| imdb                     =
}}
'''"Auniņš Šons. Filma"''' ({{val|en|Shaun the Sheep Movie}}) ir [[2015. gads|2015]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Marks Bērtons]] un [[Ričards Starzaks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]]. 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Auniņš Šons filma: Fermagedons]]".

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences: '''Siekalu dziedzeri''' ir ārējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]] [[mutes dobums|mutes dobumā]], kuri ražo [[siekalas]]. Mutes dobumā atveras triju lielo siekalu dziedzeru pāru izvadkanāli — [[pieauss siekalu dziedzeris|pieauss]], [[zemžokļa siekalu dziedzeris|zemžokļa]] un [[zemmēles siekalu dziedzeris|zemmēles]]. Bez tam mutes dobumā ir apmēram 600 mazo siekalu dziedzeru.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kerija Andervuda
|      Vārds_orig = ''Carrie Underwood''
|          Attēls = Carrie Underwood 2, 2012.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Kerija Andervuda 2012. gadā
|        Dz_vārds = Kerija Marija Andervuda
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|10}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Muskogī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[kantripops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore, aktrise
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, klavieres
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[19 Entertainment|19]], [[Arista Nashville]], [[Arista Records|Arista]]
|   Darbojies_arī = [[Brad Paisley]], [[Randy Travis]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.carrieunderwoodofficial.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Kerija Marija Andervuda''' ({{val|en|Carrie Marie Underwood}}; dzimusi {{dat|1983|3|10}} [[Muskogī]], [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa uzvarēja ASV televīzijas šova "[[Amerikāņu elks]]" ceturtajā sezonā 2005. gadā.<ref name="foxnews">{{ziņu atsauce|title= Carrie Underwood Is America's 'Idol'|url= http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|publisher= Fox News|date= May 26, 2005|accessdate= December 15, 2007|archiveurl= https://web.archive.org/web/20110906094306/http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|archivedate= {{dat|2011|09|06||bez}}}}</ref> K. Andervuda ir saņēmusi vairākas [[Grammy award|''Grammy'' balvas]]. Viņa izdevusi četrus albumus, ir devusies piecās tūrēs. Ir filmējusies vairākās filmās, no kurām lielākā daļa vēl nav iznākušas. Viņas pirmais albums ''[[Some Hearts]]'' tika sertificēts ar septiņkāršo platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas, tāpat tas ''[[Billboard]]'' vērtējumā tika atzīts par 2000. gadu dekādes labāko kantrimūzikas albumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 |title=Music Charts, Most Popular Music, Music by Genre & Top Music Charts |work=Billboard |date=December 31, 2009 |accessdate=January 6, 2011 |archive-date={{dat|2010|07|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100715151758/http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 }}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig = Martin Heidegger
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1889
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)
"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=
|valsts_lv=Augi
|ģints_lv=Pameldri
|autors=
|binomial=Eleocharis
|att_nosaukums=<i>Eleocharis obtusa</i>
|valsts=Plantae
|nodalījums=Magnoliophyta
|rinda=Poales
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Liliopsida
|attēls=Eleocharis obtusa NRCS-1.jpg
|klase_lv=Viendīgļlapji
|rinda_lv=Graudzāļu rinda
|dzimta=Cyperaceae
|dzimta_lv=Grīšļu dzimta
|ģints=Eleocharis
|sinonīmi=
}}
'''Pameldri''' (''Eleocharis'') ir [[grīšļu dzimta]]s ģints.

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences: '''FIFA Pasaules rangs''' ir [[FIFA]] un [[Coca-Cola]] veidots [[futbols|futbola]] nacionālo izlašu rangs. To apkopo kopš [[1993]]. gada [[augusts|augusta]]. FIFA/Coca-Cola pasaules reitingā ir iekļautas nacionālās izlases, kuras spēlē starptautiskas spēles, kā arī sieviešu nacionālās izlases, tomēr šie reitingi netiek skaitīti kopā.

sentences: '''10. oktobris''' ir gada 283. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (284. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 82 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Fagus crenata|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Fagus|ģints_lv=Dižskābarži|suga=Fagus crenata|suga_lv=Japānas dižskābardis|attēls=Fagus crenata fruits.jpg|attēls2=Fagus crenata (Mount Yokoyama).jpg}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Shrine Auditorium''
| owner = ''Al Malaikah Auditorium Company''
| website = {{URL|shrineauditorium.com}}
| publictransit =
| seating_capacity = {{sk|6300}} sēdvietas
| seating_type =
| cost = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| former_names =
| renovated = 2002. gadā
| image = The Shrine Auditorium - Al Malaikah Temple.JPG
| opened = 1926. gadā
| built = 1925. gadā
| pushpin_map =
| type = iekštelpu [[teātris]]
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa|V. Džefersona bulvāris 665|4s=nolink}}
| nickname =
| image_caption = ''Shrine Auditorium''
| embedded =
}}
'''''Shrine Auditorium''''' ir nozīmīga pasākumu norises vieta [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]. Tāpat šī ir ''[[Shriners]]'', [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] nodaļas, ''Al Malaikah Temple'' galvenā mītne. 1975. gadā ēkai tikai piešķirts [[Losandželosas vēsturiskais kultūras piemineklis|Losandželosas vēsturiskā kultūras pieminekļa]] statuss.

sentences: '''22. septembris''' ir gada 265. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (266. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 100 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #E53838
| nos             = ''FC Emmen''
| logo_links      = FC Emmen logo.svg
| logo_izm        = 140px
| pilns           = ''Football Club Emmen''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Emena}}
| līga            = ''[[Eerste Divisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 16. vieta ''[[Eredivisie]]'' {{decrease}}
| dib             = 1925
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 21
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Oude Meerdijk]]''
| ietilp          = 8301
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Nīderlande}} Ronalds Liberss
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Freds Grims
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://fcemmen.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_b1 = _emmen1314h
| pattern_ra1 =
| pattern_sh1 =
| pattern_s1 =
| leftarm1 = FF0000
| body1 = FF0000
| rightarm1 = FF0000
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
  pattern_la2=_whiteshoulders
| pattern_b2 = _stripesonblack2
| pattern_ra2 = _whiteshoulders
| leftarm2 = 000000
| body2 = 9900FF
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Marginopora vertebralis.png
|     att_nosaukums= Soritīna ''[[Marginopora vertebralis]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|         binomial = Soritinae <small>Ehrenberg, 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Amphisorus}}
* † {{TaksoSaite|Annulosorites}}
* † {{TaksoSaite|Macetadiscus}}
* † {{TaksoSaite|Mardinella}}
* {{TaksoSaite|Marginopora}}
* † {{TaksoSaite|Omanodiscus}}
* † {{TaksoSaite|Orbitolites}}
* † {{TaksoSaite|Pseudotaberina}}
* {{TaksoSaite|Sorites}}
* † {{TaksoSaite|Yaberinella}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Soritīnas''' (''Soritinae'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] apakšdzimta 	[[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo apakšdzimtu 1839. gadā aprakstīja vācu zoologs un dabaspētnieks [[Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] soritīnas ir zināmas no agrā [[Eocēns|eocēna]] ([[ipras laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Svalbāras Globālā sēklu glabātuve
| native_name         = ''Svalbard globale frøhvelv''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Svalbard seed vault.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ieeja sēklu glabātuvē
| altitude            = 130 m vjl
| building_type       = pazemes glabātuve
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = 45 000 000 [[Norvēģijas krona|NOK]]
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Longjērbīene]]
| location_country    = [[Svalbāra]], {{NOR}}
| pushpin_map         = Svalbāra
| latd  = 78 | latm  = 14 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 15 | longm = 29 | longs = 29 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Sēklu glabātuve
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2006
| start_date          =
| completion_date     = 2008
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 1
| floor_area          = 1000 m²
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|http://www.seedvault.no/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Svalbāras Globālā sēklu glabātuve''' ({{val|no|Svalbard globale frøhvelv}}) ir droša [[kultūraugi|kultūraugu]] [[sēkla|sēklu]] glabātuve. Izveidota [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra]]s arhipelāgā [[Arktika|Arktikā]], netālu no [[Longjērbīene]]s pilsētiņas. Glabātuve ierīkota speciāli izbūvētā tunelī 130 m virs jūras līmeņa un 120 m dziļumā. Šobrīd glabātuvē atrodas vairāk nekā miljons sēklu paraugu no 76 pasaules valstīm. Glabātuvi uz trīpusējas vienošanās pamata pārvalda Norvēģijas valdība, [[Vispasaules Kultūraugu daudzveidības fonds]] un [[Ziemeļvalstu Ģenētisko resursu centrs]].<ref>[https://www.newfoodmagazine.com/news/65063/seed-vault-marks-10th-anniversary/ Seed Vault marks 10th anniversary with 70,000 new samples]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Francija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Francija]]

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences: '''Līdztekas''' ir [[Sports|sporta]] rīks, kuru izmanto [[Sporta vingrošana|sporta vingrošanā]] ([[olimpiskie sporta veidi|olimpiskais sporta veids]]) un vispārīgi dažādu skeleta [[Muskuļi|muskuļu]] attīstīšanai. Tās sastāv no diviem paralēliem, vienādā augstumā novietotiem stieņiem.

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Vācu ordenis]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]
[[Kategorija:Livonijas Konfederācija]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences:
[[Kategorija:Urugvaja]]
[[Kategorija:Dienvidamerikas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences: '''"[[Dienvidparks]]"''' ({{val|en|South Park}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animēta [[situāciju komēdija]], kuru izveidojuši [[Mets Stouns]] un [[Trejs Pārkers]] televīzijas kanāla ''[[Comedy Central]]'' vajadzībām. Šajā televīzijā "Dienvidparks" pirmo reizi uz ekrāniem tika izrādīts [[1997]]. gadā. Tajā tiek stāstīts par četriem zēniem un viņu draugiem un paziņām, kuri visi dzīvo mazpilsētā ar nosaukumu Dienvidparks, [[Kolorādo]] štatā.

sentences: '''Nadruva''' ({{val|la|Nadrowia}}) jeb '''Nadrava''' ({{val|de|Nadrauen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes augštecē, robežojās ar [[Semba]]s un [[Notanga]]s (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Skalva]]s (ziemeļos) un [[Sudava (zeme)|Sudavas]] (austrumos) zemēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Valeiko''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = M
| attēls                   = M poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''M - Eine Stadt sucht einen Mörder''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Frics Langs]]
| producents               = Zeimours Nebencals
| scenārija autors         =
* Frics Langs
* Tea fon Harbou
* Pauls Falkensbergs
* Ādolfs Jensens
| galvenajās lomās         =
* [[Pēters Lorre]]
* Oto Vernike
* Gustafs Grīndgens
* Elena Vidmana
* Inge Landguta
* Teodors Loss
* Frīdrihs Gnass
| mūzika                   = [[Edvards Grīgs]]
| operators                = Frics Arno Vāgners
| montāža                  = Pauls Falkenbergs
| izplatītājs              =
* ''Vereinigte Star-Film GmbH''
* ''Paramount Pictures'' (ASV)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1931|5|11|Vācija|1933|5|3|ASV}}
| ilgums                   =
* 117 minūtes
* 99 minūtes (ASV)
| valsts                   = {{DEU}}
| valoda                   = [[vācu valoda|vācu]]
| imdb                     = 0022100
}}
{{atveidošana}}
'''"M"''' ir 1931. gada [[Vācija]]s trillera filma. Tās režisors un viens no [[Scenārijs|scenārija]] autoriem ir [[Frics Langs]]. Filma stāsta par sabiedrības reakciju uz vairākām [[Berlīne|Berlīnē]] notikušām bērnu [[Slepkavība|slepkavībām]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Velsas Prinča rags
|vietējais nosaukums =''Cape Prince of Wales''
|attēls              = BeringSt-close-VE.jpg
|attēla paraksts     = [[Beringa šaurums]] ar Velsas Prinča ragu austrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Beringa šaurums]]
|apskalo             =
|atdala              = [[Čukču jūra]]
|atdala1             = [[Beringa jūra]]
|latd=65|latm=38|lats= 24|latNS=N
|longd=168|longm=07|longs=12|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{ASV}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|piezīme =
}}
'''Velsas Prinča rags''' ({{val|en|Cape Prince of Wales}}) ir klinšains [[zemesrags]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Aļaska]]s pavalstī, [[Ziemeļamerika]]s kontinenta galējais rietumu punkts.<ref>{{PZT|752}}</ref> Izvietojies [[Sūarda pussala]]s galā [[Beringa šaurums|Beringa šauruma]] austrumu krastā. No [[Eirāzija]]s kontinenta galējā austrumu punkta [[Dežņova rags|Dežņova raga]] to šķir {{nobr|86 km}}.

sentences:
'''Mijiedarbojošās galaktikas''' ir [[galaktika]]s, kas atrodas tik tuvu viena otrai, ka to savstarpējie [[gravitācijas spēks|gravitācijas spēki]] ietekmē galaktiku formu un struktūru.
Tās var saplūst kopā, izveidojot vienu lielu galaktiku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rozes vārds
| operators =
| attēls = Name of rose movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska, misētrija
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Fjodors Šaļapins jaunākais]]
* [[Viljams Hikijs]]
* [[Maikls Lonsdeils]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Valentina Vargasa]]
| mūzika = [[Džeimss Horners]]
| oriģinālnos = ''The Name of the Rose''
| studija = * ''[[ZDF]]''
* ''[[France 3 Cinema]]''
* ''[[RAI]]''
* ''[[Constantin Film|Neue Constantin Film]]''
* ''Les Films De Ariane''
* ''Acteurs Auteurs Associés''
* ''Cristaldi Film''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Neue Constantin Film''
* ''Acteurs Auteurs Associés''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|19|ASV|1986|10|16|Rietumvācija|1986|10|17|Itālija|1986|12|17|Francija}}
| ilgums = 131 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|17,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|77,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rozes vārds"''' ({{Val|en|The Name of the Rose}}) ir 1986. gada [[Itālija]]s, [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www2.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b748f34a7|title=Der Name der Rose (1986)|website=BFI|access-date=2022-06-01|language=en|archive-date=2018-02-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20180203224225/http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b748f34a7}}</ref> vēsturiska mistērijas filma, kuras režisors ir [[Žans Žaks Ano]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Fjodors Šaļapins jaunākais]], [[Viljams Hikijs]], [[Maikls Lonsdeils]], [[Rons Pērlmans]], [[Kristians Sleiters]] un [[Valentina Vargasa]]. Filma ir balstīta uz [[Umberto Eko]] 1980. gada romāna ar [[Rozes vārds|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos''' ir [[EDSO]] amatpersona. Komisāra postenis ir veidots saskaņā ar EDSA 1992. g. samita lēmumu. Darba galvenā metode ir "klusā diplomātija", mērķis — agrīnā konfliktu novēršana un steidzama rīcība saspīlējuma pārejas konflikta fāzē novēršanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Aardman Animations''
| logo =
| company_type =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = {{dat|1972}}
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Bristole]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = Animācija
| products =
| production =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| parent =
| num_employees =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.aardmananimation.com/ aardmananimation.com]
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Aardman Animations''''' ir kinostudija, kas darbojas [[datoranimācija]]s žanrā. Atrodas [[Bristole|Bristolē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences: '''Ticējums''' ir laika gaitā pārbaudīta [[atziņa]], padoms, kas balstās uz dzīves [[novērojums|novērojumiem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 38. lpp.</ref> Dabas un cilvēka dzīves parādību un likumsakarības skaidrojums, kas veidojies dzīves pieredzē.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Ticējumi saistās ne tikai ar [[ticība|ticību]] vai [[reliģija|reliģiju]], bet arī ar praktiskiem paņēmieniem, [[zināšanas|zināšanām]], ko darīt, kā rīkoties, kā izzināt, lai labi klātos, lai viss atrisinātos pēc iespējas labāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|12|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235011/http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/# |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Vidējie Austrumi''' ir vēsturisks apzīmējums [[Āzija]]s dienvidrietumu daļai.
Jēdziens radies 19. gadsimta vidū un to lietoja teritorijas apzīmēšanai starp [[Osmaņu impērija|Osmaņu impēriju]] un [[Britu Indija|Britu Indiju]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Turīna
 | official_name            = ''Torino''<br />''Turin''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Turin Montage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Turin.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Turin coat of arms.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Pjemonta
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        =  [[Pjemonta]]
 | subdivision_name2        = [[Turīnas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 130.17
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|31||bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 847 033
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 04 | lats =  | latNS = N
 | longd = 7 | longm = 40 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10100, 10121-10156
 | area_code                = 011
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 239
 | blank_name               = Patrons
 | blank_info               = [[Jānis Kristītājs]]
 | website                  = {{URL|http://www.comune.torino.it}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Karamčakova''' var būt:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Tomass Hendriks Ilvess
| vārds_orģ = ''Toomas Hendrik Ilves''
| attēls = Thilves.JPG
| amats = [[Igaunijas prezidents]]
| term_sākums = {{Dat|2006|10|09|N}}
| term_beigas = {{Dat|2016|10|10|N}}
| priekštecis = [[Arnolds Rītels]]
| pēctecis = [[Kersti Kaljulaida]]
| premjers = [[Andruss Ansips]]
[[Tāvi Reivass]]
| dzim_dati = {{Dzimšanas datums un vecums|1953|12|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| partija = bezpartejisks, pirms tam [[Sociāldemokrātiskā partija (Igaunija)|Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = * Merija Buloka
* [[Evelīna Ilvesa]], dzimusi Inta-Lambota (2004—2015)
* [[Ieva Ilvesa]], dzimusi Kupče (2016—pašlaik)
| profesija = žurnālists, diplomāts
| alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]],
[[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences: '''Baltkrievu virtuve''' ({{val|be|беларуская кухня}}) ir [[baltkrievi]]em raksturīgo [[ēdiens|ēdienu]] un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

sentences: '''Peļņa''' ir [[nauda]]s summa, ko gūst pārdodot [[produkts|produktus]] pēc [[izmaksas|izmaksu]] atskaitīšanas (t.s. ''bruto peļņa''). Peļņa pēc [[Nodoklis|nodokļu]] atskaitīšanas ir ''neto'' jeb ''tīrā'' peļņa. Izšķir dažādus peļņas rādītājus. Tos regulē Starptautiskie (ES) un Latvijas [[grāmatvedība]]s standarti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fm.gov.lv/ |title=Latvijas Republikas finanšu ministrija |access-date={{dat|2006|09|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120325000805/http://fm.gov.lv/ |archivedate={{dat|2012|03|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO4]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.629 nε = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators =
| attēls = They horses.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
[[File:Juan Gris - Portrait of Pablo Picasso - Google Art Project.jpg|thumb|Kubists ''Juan Gris'' radījis [[Pikaso]] [[portrets|portretu]] ]]
'''Kubisms''' ir [[māksla]]s virziens, kas radās apmēram divus gadus pēc [[fovisms|fovisma]] kā savdabīgs tā pretmets. Līdzās citām tālaika norisēm mākslā kubisms izskatījās pats radikālākais - tas atteicās no [[Romantisms|romantisma]] atklātajām jūtu izpausmēm un vizuālā patiesīguma. Kubisms bija pirmais no protestējošiem virzieniem, kas izmantoja deformāciju formveides uzdevumu dēļ. Trīsdimensionālu kubveida elementu parādīšanās jaunajās gleznās arī deva virzienam nosaukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Irish Goat.jpg
|    att_nosaukums = [[Īrijas kaza]]s āzis
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
|             suga = C. aegagrus
|          suga_lv = Savvaļas kaza
|           pasuga = C. a. hircus
|        pasuga_lv = Mājas kaza
|         pasuga_r = Kaza
|         binomial = Capra aegagrus hircus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        sinonīmi = ''Capra hircus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bieriņi
|attels             =
|paraksts           = [[Bieriņu muiža]] pēc pārbūves par īres namu (1928)
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Mārupe (Rīga)|Mārupe]]
[[Ozolciems]]
[[Petriņciems]]
|platiba            = 4,274 km²
|iedzivotaju_skaits = 9 443 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]] [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25.]] [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bierini/ apkaimes.lv] un [http://www.marupite.lv]
}}

sentences: '''SECAM''' ({{val-fr|'''Sé'''quentiel '''c'''ouleur '''a'''vec '''m'''émoire}} — krāsu secīgums ar atmiņas iekārtu) ir [[analogā televīzija|analogās televīzijas]] krāsu kodējuma standarts. Iekārtas, kas darbojas tikai SECAM sistēmā, vairs netiek ražotas (parasti tās spēj darboties arī [[PAL]] un/vai [[NTSC]] sistēmās).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{atsauces+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Talecris''''' ir [[ASV]] [[farmācija]]s uzņēmums, kas koncentrējas uz plazmas produktu ražošanu imūndeficīta slimību un plaušu slimību, tostarp [[hemofilija]]s, ārstēšanai. ''Talecris'' atrodas ''Research Triangle Park''. 2008. gadā ''Talecris'' strādāja aptuveni 4500 darbinieku un pārdošanas apjoms bija 1,5 miljardi USD. ''Talecris'' galvenokārt strādā ar plazmas imūnglobulīnu izpēti, izstrādi un ražošanas tehnoloģiju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūkēdāji
| attēls                   = Cake eaters ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cake Eaters''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marija Stjuarte Māstertone]]
| producents               =
* [[Alens Beins]]
* [[Elīza Pugliēze]]
| scenārija autors         = [[Džeiss Bārtoks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ārons Stenfords]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Elizabete Ešlija Mirjama Šora]]
* Džeiss Bārtoks
| mūzika                   = [[Dankans Šeiks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[7-57 Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|29|Tribekas filmu festivāls|2009|3|13|ASV|}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cake-eaters-2007|title=The Cake Eaters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūkēdāji"''' ({{val|en|The Cake Eaters}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore ir [[Marija Stjuarte Māstertone]]. Galvenās lomas atveido [[Ārons Stenfords]], [[Kristena Stjuarta]], [[Brūss Derns]], [[Elizabete Ešlija Mirjama Šora]] un [[Džeiss Bārtoks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|29||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{novec|Igaunijas krona pie novecojušiem kodiem}}
'''ISO 4217''' ir starptautisks standarts, kas ar trīs burtu kodu palīdzību apraksta [[nauda]]s vienības. Standartu noteikusi [[ISO|Starptautiskā standartizācijas organizācija]] un tas ir saistošs [[banka|banku]] biznesā visā pasaulē. Šim standartam ir piešķirts arī Latvijas nacionālā standarta statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/lb-valutu-kursi/latvijas-bankas-koteto-valutu-nosaukumu-un-kodu-saraksts |title=Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts |access-date={{dat|2014|05|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140404222309/http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/lb-valutu-kursi/latvijas-bankas-koteto-valutu-nosaukumu-un-kodu-saraksts |archivedate={{dat|2014|04|04||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140404222309/http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/lb-valutu-kursi/latvijas-bankas-koteto-valutu-nosaukumu-un-kodu-saraksts |date={{dat|2014|04|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lvs.lv/lv/products/11769|title=LVS ISO 4217:2003|publisher=SIA "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs" Standartizācijas birojs}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
]]
[[Sīrija]]s [[kristieši]] veido aptuveni 10% no iedzīvotājiem. Valsts lielākā kristīgā konfesija ir [[Antiohijas patriarhāts|Antiohijas Grieķu pareizticīgā baznīca]]. Mazākumā ir arī [[Protestantisms|protestantu]], kā arī [[Asīrijas Austrumu baznīca]]s un [[Haldejiešu katoļu baznīca]]s pārstāvji. [[Haleba|Halebā]] pilsētā pastāv lielākā kristiešu kopiena Sīrijā. 2010. gadā, pirms [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu kara]] sākuma, Sīrijā bija aptuveni 1,2 miljoni kristiešu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Fernando Koda Markess
|     vārds_orig = ''Fernando Codá Marques''
|         attēls = Coda-Marques.png
| att_nosaukums = Fernando Koda Markess 2012. gadā
|      dz_dat_alt   = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|8}}
|       dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Sankarlusa}}
|    apbalvojumi = [[Veblena prēmija ģeometrijā]] (2016)<br />[[Fermā prēmija]] (2021)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Emperia Holding S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1990. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Varšava]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība, nekustamie īpašumi, [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://emperia.pl emperia.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Emperia Holding S.A.''''' (līdz 2007. gadam ''Eldorado S.A.'') ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības un ar to saistīto uzņēmumu [[pārvaldītājsabiedrība]]. Tās galvenais meitas uzņēmums ir veikalu ķēde ''[[Stokrotka]]''. Galvenais birojs atrodas [[Varšava|Varšavā]]. Uzņēmums dibināts 1990. gadā. ''Emperia Holding'' 93,66 % kapitāldaļu turētājs ir Lietuvas tirdzniecības uzņēmums ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kajetura ūdenskritums
| photo          = GuyanaKaieteurFalls2004.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Gajāna#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 10 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 59 | longm = 28 | longs = 56 | longEW = W
| region         =
| location       = {{GUY}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 251
| height_longest = 226
| number_drops   = 1
| width          = 90—105
| average_width  =
| watercourse    = [[Potaro]]
| average_flow   = 660 m³/s
| world_rank     = 123
}}
'''Kajetura ūdenskritums''' ({{val|en|Kaieteur Falls}}) ir [[ūdenskritums]] [[Potaro]] upē [[Gajāna|Gajānā]].<ref>{{PZT|316}}</ref> Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem pēc ūdens plūsmas ({{nobr|660 m³/s}}) viena kritiena ({{nobr|226 m}}) ūdenskritumiem pasaulē.<ref>[https://www.worldwaterfalldatabase.com/index.php/waterfall/Kaieteur-Falls-114 World Waterfall Database. Kaieteur Falls]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Kazahstāna]]
[[Kategorija:Kazahstāna]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Landers
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl Ivanovich Lander (1883-1937).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vērgales pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, vēsturnieks, valsts darbinieks, čekists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Par '''summu''' sauc [[skaitlis|skaitli]], [[monoms|monomu]] vai [[polinoms|polinomu]], kas ir iegūts [[saskaitīšana]]s rezultātā. Piemēram, izteiksmes 3 + 2 summa ir 5. Summa [[matemātika|matemātikā]] parasti tiek apzīmēta ar simbolu "Σ" ([[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] lielais burts [[sigma]]) vai "S" (no vārda "summa"). Saskaitīšanai pretējās darbības [[atņemšana]]s rezultātu sauc par [[starpība|starpību]].

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences:
[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

sentences: '''Mēbeles''' ir jebkurš [[priekšmets]], ar kuras palīdzību tiek iekārtotas apdzīvojamās telpas, un tām ir praktiska nozīme, piemēram, [[krēsls|krēslus]] izmanto sēdēšanai, [[galds|galdus]] — pārtikas novietošanai un ēšanai un tā tālāk. Mēbeles, īpaši dekoratīvās mēbeles, ir arī kā [[interjers|interjera]] elements.

sentences:
{{Komponista infokaste
|       platums =
|         vārds = Arams Hačaturjans
|    vārds_orig = ''Արամ Խաչատրյան''
|        attēls = Aram Khachaturian 1971.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Arams Hačaturjans 1971. gadā
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1903
|    dz_mēnesis = 6
|      dz_diena = 6
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tbilisi|td=Gruzija}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1978
|     m_mēnesis = 5
|       m_diena = 1
|       m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = Armēnis
|       dzimums = V
|      paraksts = Aram Khachaturian signature.svg
|         stils =
|         žanrs =
|       tehnika =
|         grupa =
|      mācījies =
|     skolotāji =
|     skolnieki =
|   apbalvojumi =
|      piezīmes =
|   kategorijas = nē
}}
'''Arams Hačaturjans''' ({{val|ru|Арам Ильич Хачатурян}}; {{val|hy|Արամ Խաչատրյան}}; dzimis {{dat|1903|6|6}}, miris {{dat|1978|5|1}}) bija [[armēņi|armēņu]] komponists un diriģents. Tiek uzskatīts par vienu no vadošajiem padomju komponistiem.<ref name="Huang"/><ref name="Encyclopedia of Music in the 20th Century"/>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27832215}}
'''2017. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 18. martā. Tā bija 108. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences: '''Hiperoni''' (no grieķu ''hyper'' - pāri, virs) ir [[subatomāra daļiņa|subatomāras daļiņas]] ([[barioni]]), kas ir smagākas par [[nukloni]]em un kam piemīt tā saucamā [[dīvainība]], jo tie satur [[s kvarks|s kvarku]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kazubrenči
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Kozu Brenci
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="kozu" />
| population_total         = 14
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 51 | longs = 03 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Kazubrenči
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Kazubrenči''' (agrāk '''Kozubrenči''') ir [[mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]]  [[dienvidi|dienvidu]] daļā,  [[Jēkabpils]]—[[Antuži|Antužu]] [[ceļš|ceļa]] labajā pusē.

sentences:
[[Kategorija: Latvijas mūziķi]]
[[Kategorija: Latviešu_reperi]]

sentences: '''Kolmens''' (''Coleman'') ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada novembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2011-10-03_Porphyrellus_porphyrosporus_crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints = Porphyrellus
| ģints_lv = Tumšbeku ģints
| suga =P. porphyrosporus
| suga_lv =Raupjā tumšbeka
| binomial = Porphyrellus porphyrosporus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''29. oktobris''' ir gada 302. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (303. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 63 dienas.

sentences: Par vielas '''molāro siltumietilpību''' (C) sauc [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], ko viens [[mols]] vielas uzņem vai atdod, sasilstot vai atdziestot par 1 K ([[kelvins|kelvinu]]).

sentences: '''Debess sfēra''' [[astronomija|astronomijā]] un [[navigācija|navigācijā]] ir iedomāta [[sfēra]] ar patvaļīgi izvēlētu [[rādiuss|rādiusu]], kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais [[horizonts]], [[debess ekvators]], [[debess meridiāns]], [[ekliptika]] un Galaktikas [[ekvators]]; galvenās līnijas ir [[vertikālā līnija]], [[pasaules ass]], [[ekliptikas ass]] un [[Galaktikas ass]].<ref name="ZTV"/>

sentences:
'''Kreilība''' ir parādība, kurā ikdienas darbību veikšanai, piemēram, [[rakstīšana]]i, priekšroka tiek dota kreisajai rokai. Kreilība pasaulē ir maz izplatīta. 7—10% no pieaugušajiem cilvēkiem ir kreiļi.
Kreilība ir sekas [[smadzenes|smadzeņu]] labās puslodes dominancei pār kreiso smadzeņu puslodi.

sentences:
[[Dievišķā komēdija|Dievišķās komedijas]] ilustrācijā (Gustava Dorē gravējums).]]
'''Sātans''' [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] ir [[dēmons]], ļaunuma un Dieva ienaidnieka [[simbols]], kas kristīgā [[mitoloģija|mitoloģijā]] tiek saistīts ar [[Lucifers|Luciferu]], Antikristu, [[pūķis|pūķi]] un velnu. Sātans aprakstīts un gleznots kā Dieva pretinieks, [[Kritušie eņģeļi|kritušais eņģelis]], kas padzīts no debesīm. [[reliģija|Reliģiskās tradīcijas]] vairākās formās pieņem Sātanu kā pārdabisku būtni, baznīcas varas un [[Dievs|Dieva]] ienaidnieku, arī [[Jūdaisms|jūdaistu]], [[Kristietība|kristiešu]] un [[Islāms|islamistu]] [[kanons|kanona]] pretinieku. Sātans saistīts ar [[Sātanisms|sātanismu]], [[ķecerība|ķecerību]] un [[okultisms|okultismu]]. Sātanisti godina vai pielūdz Sātanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Kahler-Krempling-Paxillus-involutus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| dzimta = Paxillaceae
| dzimta_lv = Mieteņu dzimta
| ģints = Paxillus
| ģints_lv = Mietenes
| suga = P. involutus
| suga_lv = Kailā mietene
| binomial = Paxillus involutus (Batsch) Fr. 1838
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}
i, taču atšķiras ar piensulas trūkumu]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences:
{| class="infobox" style="width: 315px; border-spacing: 2px;"
|-
! colspan="2" style="{{WPMILHIST Infobox style|header_color}}; text-align: center;" | {{{name|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if:{{{attēls|}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" {{!}} {{{attēls|}}}
{{{virsraksts|}}}
}}
|-
{{#if:{{{tips|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} [[Ieroča patrona|Patronas]] tips:
{{!}} {{{tips|}}}
}}
|-
{{#if:{{{valsts|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Valsts:
{{!}} {{{valsts|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ieroča tips|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Ieroču tipi, kurā izmanto šo patronu:
{{!}} {{{ieroča tips|}}}
}}
|-
{{#if:{{{konstruktors|}}}{{{izveidošanas laiks|}}}{{{ražotājs|}}}|
! colspan="2" style="{{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Vēsture:
}}
|-
{{#if:{{{konstruktors|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Konstruktors:
{{!}} {{{konstruktors|}}}
}}
|-
{{#if:{{{izveidošanas laiks|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Izveidošanas laiks:
{{!}} {{{izveidošanas laiks|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ražotājs|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Ražotājs:
{{!}} {{{ražotājs|}}}
}}
|-
! colspan="2" style="{{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" | Tehniskie parametri:
|-
{{#if:{{{masa|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} [[Masa]], [[Grams|g]]:
{{!}} {{{masa|}}}
}}
|-
{{#if:{{{garums|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Garums, [[Milimetrs|mm]]:
{{!}} {{{garums|}}}
}}
|-
{{#if:{{{lodes masa|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Lodes masa, [[Grams|g]]:
{{!}} {{{lodes masa|}}}
}}
|}<noinclude>
== Paraugs ==

{{Ieroča patronas īsā infokaste
| attēls =
| virsraksts =
| tips =
| valsts =
| ieroča tips =
| konstruktors =
| izveidošanas laiks =
| ražotājs =
| masa =
| garums =
| lodes masa =
}}

[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: '''Steroīdi''' (no termina '[[holesterīns]]') ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] vai, retāk, [[augi|augu]] izcelsmes, kā arī sintētiski iegūtas bioloģiski aktīvas vielas. Dabā steroīdi veidojas no [[izoprenoīdi|izoprenoīdiem]] (triterpenoīda [[lanosterols|lanosterola]], kas savukārt rodas no [[skvalēns|skvalēna]] oksīda). Visu steroīdu ķīmiskās struktūras pamatā ir tetracikliska ogļūdeņraža sistēma — [[sterāns]] jeb gonāns. Sterāna molekulā [[fenantrēns|fenantrēna]] trim sešlocekļu gredzeniem pievienojies [[ciklopentāns|ciklopentāna]] pieclocekļu gredzens un visas saites piesātinātas ar ūdeņradi (ciklopentānperhidrofentantrēns).<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 146.—147. lpp.</ref> Dažādiem steroīdiem sterāna kodols var būt daļēji nepiesātināts, tam var būt pievienotas dažādas funkcionālās grupas, galvenokārt [[alkilgrupa]]s, [[hidroksilgrupa]]s, [[karbonilgrupa]]s vai [[karboksilgrupa]]s. Pie steroīdiem pieskaita arī [[D vitamīns|D vitamīnu]], kam sterāna B cikls ir atvērts starp 9. un 10. atomu.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nikraces pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lēberehts Ēregots Punšels
|     vārds_orig = Johann Leberecht Ehregott Punschel
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Ērenfrīdersdorfa]], [[Saksijas karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Liezēre]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Frīdrihs Punšels
māte - Konkordija (dzim. Baslere)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anete Juliāna (dzim. Pleske, no [[Cēsis|Cēsīm]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Ķengarags
| attels =
| paraksts = Latgales iela Ķengaragā
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 5,190 km²
| iedzivotaju_skaits = 44 084 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes = [[Daugava]]
 [[Ķengaraga dīķis]]
| parki = [[Ķengaraga parks]]
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31|49|60}}
| trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|15}}
| tramvajs = {{Rīga sab|t=tr|7}}
| mikroautobuss =
| cits = Elektrovilciens, Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
| pasta_indekss = LV-1019
LV-1057
LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kengarags/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
[[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''sāls''' ir [[gadījuma skaitļu ģenerators|nejauši]] dati, ko izmanto kā papildu ievaddatus [[vienvirziena funkcija|vienvirziena funkcijā]], kas [[hešfunkcija|hešo]] [[parole|paroli]] vai [[ieejas frāze|ieejas frāzi]].{{efn|Sāls ir cieši saistīta ar kriptogrāfijas [[vienreizējais kods|vienreizējā koda]] principu.}} Sāls galvenā funkcija ir aizsardzība pret [[vārdnīcas uzbrukums|vārdnīcas uzbrukumiem]] paroļu hešiem un pret iepriekš izskaitļotu [[varavīksnes tabula|varavīksnes tabulu]] uzbrukumiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Klupanodonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C22H34O2
|molmasa=330,50
|blīvums=941
|kušanas temperatūra=<-78 °C
|viršanas temperatūra=236 °C pie 5 mmHg
}}
'''Klupanodonskābe''' (''cis,cis,cis,cis,cis''-7,10,13,16,19-dokozānpentaēnskābe, DPA, C21H33COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar piecām divkāršajām saitēm molekulā (''omega-3'' [[taukskābe]]). Klupanodonskābe ir iedzeltens eļļains šķidrums. Klupanodonskābei ir izomērs - adrēnskābe (''cis,cis,cis,cis,cis''-4,7,10,13,16-dokozānpentaēnskābe), kam ir citāds dubultsaišu novietojums molekulā un kas pieder pie ''omega-6'' taukskābēm.

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Al Asads''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Pumpuri}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Pumpuri
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Pumpuru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Pumpuru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Karlsbāde, ''Karlsbad I'',
 Melluži, Melluži I
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 36.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 44 | longs = 12.03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (3 km)
[[Sloka (stacija)|Sloka]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaundubulti (stacija)|Jaundubulti]] (1 km)
[[Melluži (stacija)|Melluži]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 28
}}

sentences:
{{Informācijas izklāsts}}
'''Starpvietņu skriptošana'''<ref name="LZA Terminoloģijas komisija"/> ({{val|en|Cross Site Scripting}}), arī '''XSS''', ir datoru drošības ievainojamību paveids, kas, visbiežāk, skar tīmekļa [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammas]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Rejs Evrijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Raymond "Ray" Clarence Ewry''
 |              attēls = Ray Ewry 1908b.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Reimonds "Rejs" Klerenss Evrijs
 |              dz_dat = {{dat|1873|10|14}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Indiāna|Lafajete}}
 |             mir_dat = {{dat|1937|9|29}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 1.85 m
 |               svars = 79 kg
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = augstlēkšana, tāllēkšana un trīssoļlēkšana no vietas
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]], [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]] un [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|''1906 (neof.)'']]
 |          os_medaļas = 8 zelta + ''2 zelta (1906 (neof.))''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[ASV Olimpiskā slavas zāle]] <br/> [[Nacionālā vieglatlētikas slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Amels Tuka
 |      vārds_orig = ''Amel Tuka''
 |          attēls = 083 800m series tuka (32505894374) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Amels Tuka 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Bosnijas un Hercegovinas SR|Kakaņa|2s=Bosnija un Hercegovina|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BIH}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=187}}
 |           svars = {{mērv|kg=77}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[800 metri|800 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''AK Zenica''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]| 800 m}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]| 800 m}}
{{MedalCompetition|U-23 Eiropas čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada U-23 Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Tampere 2013]]| 800 m}}
}}
'''Amels Tuka''' ({{val|bs|Amel Tuka}}; dzimis {{dat|1991|1|9}}) ir [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] [[vieglatlēts]], vidējo distanču skrējējs, divu [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātu]] medaļnieks [[800 metri|800 m]] skrējienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.european-athletics.org/athletes/group=t/athlete=150262-tuka-amel/index.html |title=AMEL TUKA |accessdate=2019-04-02 |work= |publisher=european-athletics.org |date= |language=en }}</ref> Viņš ir vienīgais Bosnijas sportists, kas ieguvis medaļas lielākajās starptautiskajās vieglatlētikas sacensībās.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
'''Lodāmurs''' ir rokas instruments, ko izmanto [[Lodēšana|lodēšanā]], lai izkausētu [[Lodalva|lodalvu]], kas izplūstot un sacietējot fiziski savieno divus metāliskus elementus, nodrošinot elektrisko vadāmību.
Vienkāršākais lodāmurs sastāv no metāliska, uzsildāma uzgaļa un roktura ar siltuma izolāciju. Uzgalis parasti tiek uzsildīts, izmantojot strāvu, kas izplūst cauri pretestības tipa sildelementam.<ref>{{Cite web|url=https://electrical-engineering-portal.com/resistive-heating-explained-in-details|title=Resistive heating explained in details|first=EEP-Electrical Engineering|last=Portal|date=2011. gada 27. jūl.}}</ref> Retāk uzgalis tiek uzsildīts ar gāzi, izmantojot katalītisko gāzes sildītāju.
Lodāmurus pārsvarā izmanto elektronikā, lodējot vai pārlodējot komponentes uz iespiestās plates. Lielie lodāmuri tiek izmantoti, lai savienotu metāliskas plāksnes.
Tirgū ir pieejami lodāmuri ar jaudām no 5W līdz 550W.<ref>{{Cite web|url=https://skailoks.lv/shop/c32/lod%C4%81murs/&l=lv|title=Lodāmurs|website=skailoks.lv}}</ref> Lodāmurus ar jaudu zem 30W izmanto ļoti smalku detaļu lodēšanai elektronikā, pulksteņu un fotokameru remontam. 30 līdz 80W jaudas lodāmurus izmanto pārsvarā elektronisko komponenšu lodēšanai. Lieljaudīgos lodāmurus izmanto metālisko lokšņu lodēšanai. Praktiski lodāmura izvēli nosaka katra atsevišķa lietotāja ieradumi un vēlmes. Teorētiski prasības pret lodāmura jaudu nosaka nepieciešamais [[siltuma daudzums]], lai uzkarsētu un izkausētu lodalvu vēlamā laikā. Piemēram, lai izkausētu vienā sekundē lodalvu SN60Pb40 ar masu <math> m = 0,1g\ </math>, īpatnējo siltumietilpību <math> c = 185,02\frac{J}{kg \cdot K}\ </math><ref>{{Cite web|url=https://www.engineersedge.com/materials/specific_heat_capacity_of_metals_13259.htm|title=Specific Heat Capacity of Metals Table Chart | Engineers Edge | www.engineersedge.com|website=www.engineersedge.com}}</ref>, sākuma temperatūru <math> t_1 = \ </math>25°C, kušanas temperatūru <math> t_2 = \ </math>191°C<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.interflux.com/sites/default/files/documents/en/TD%20IF%2014-06-09-14.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date=2016-10-03 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160819201939/http://interflux.com/sites/default/files/documents/en/TD%20IF%2014-06-09-14.pdf# |archivedate=2016-08-19 }}</ref> un īpatnējo kušanas siltumu <math> \lambda = 4,4 \cdot 10^4 \frac{J}{kg}\ </math><ref>{{Cite web|url=https://www.engineeringtoolbox.com/latent-heat-melting-solids-d_96.html|title=Latent Heat of Melting for some common Materials|website=www.engineeringtoolbox.com}}</ref>, ir nepieciešami 6,47 W. Prasības pret jaudu par 30 - 50 W var palielināt siltuma noplūdes uz pašu lodējamo komponenti, metāliskiem korpusiem un siltuma novadītājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences:
futbola komanda 1905. gadā]]
'''Futbola komanda''' ir [[futbols|futbola]] spēlētāju kopums, kas kopīgiem spēkiem cīnās par uzvaru, sacenšoties ar citām futbola komandām.

sentences:
[[Kategorija:Zooloģiskie dārzi pēc valsts|Lietuva]]
[[Kategorija:Lietuva]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = [[File:Equisetum arvense nf.jpg|Tīruma kosa|thumb|center]]
|           valsts = plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Pteridophytes
|   apakšvalsts_lv = Sporaugi
|       nodalījums = Pteridophyta
|    nodalījums_lv = Paparžaugi
|         apakšnod = Equisetophyta
|      apakšnod_lv = Kosveidīgie
|            klase = Equisetopsida
| klase_lv =Kosu klase
| klase_r =Kosas
| rinda =Equisetales
| rinda_lv =Kosu kārta
| rinda_r =Kosas
| dzimta =Equisetaceae
| dzimta_lv =Kosu dzimta
| dzimta_r =Kosas
| ģints =Equisetum
| ģints_lv =Kosas
|             suga = Equisetum arvense
|          suga_lv =  Tīruma kosa
|        izplatība =<!-- Brīvs teksts -->
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =<!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
|      kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Samoa]]
[[Kategorija:Samoa]]

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Kavite (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kavite
| official_name = ''Cavite''
| image_skyline = Corregidor DN-ST-86-01667.JPEG
| imagesize =
| image_caption = Korregidoras sala [[Manilas līcis|Manilas līcī]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-CAV Flag.png
| image_shield = Cavite seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Cavite in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1614
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1574.17
| population_total = 4344829
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =16 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm =52 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
Adm. centrs
| seat = [[Imusa]]
[[Tresemartiresa]]
| capital =
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''8 pilsētas'''
| p2 = [[Bakoora]]
| p3 = [[Karmona (pilsēta)|Karmona]]
| p4 = [[Kavite (pilsēta)|Kavite]]
| p5 = [[Dasmariņasa]]
| p6 = [[Heneraltriasa]]
| p7 = [[Imusa]]
| p8 = [[Tagajtaja]]
| p9 = [[Tresemartiresa]]
| p10 = '''15 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAV
| website                  = {{URL|http://www.cavite.gov.ph/}}
}}
'''Kavite''' ({{val|en|Province of Cavite}}) vai '''Kabite''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kabite}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 8 pilsētās un 15 municipalitātēs un sīkāk 803 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Imusa]], faktiskais administratīvais centrs — [[Tresemartiresa]], bet lielākā pilsēta — [[Dasmariņasa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet ir nozīmīgas [[visaji|visaju]] un [[bikoli|bikolu]] minoritātes. Izplatītākā ir [[tagalu valoda]], bet ap 30 tūkstošiem joprojām sadzīvē lieto [[spāņu valoda|spāņu]] [[kreoliskās valodas|kreolisko]] [[čavakano]] valodu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Cyanocorax cristatellus(m)P5051282.JPG
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Cyanocorax
 |      ģints_lv = Cekulsīļi
 |          suga = Cyanocorax cristatellus
 |       suga_lv = Sprogainā cekula sīlis
 |      binomial = Cyanocorax cristatellus
([[Temminck]], 1823)
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Vocalists by country|Dziedātāji pēc valsts}}

sentences: '''PSRS Literatūras fonda republikas nodaļa (Litfonds)''' bija organizācija ar uzdevumu uzlabot [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s (RS) biedru sadzīves un materiālo stāvokli, sniedzot tiem palīdzību dažādos jautājumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei.|last=Ilgonis|first=Bērsons|publisher=|year=1980|isbn=|location=Rīga: Liesma|pages=58}}</ref> [[PSRS Literatūras fonds|Literatūras fondā]] glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Ābiķe-Kondrāte|first=Agija|date=2016-08-17|title=LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā|url=https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vdkkomisija/070_AbikeKondrate_2015gads_VDK-un-represivo-instituciju-darbiba-rakstnieku-veselibas-un-atputas-nodrosinasanaPSRSLiteraturasfonds.pdf|journal=VDK Izpēte|publisher=VDK izpētes komisija, LU}}</ref> Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Das Staatliche Bauhaus''''', plašāk zināms vienkārši kā '''''Bauhaus''''', bija mākslas virziens [[Vācija|Vācijā]], kas bija vērsts uz kombinēto [[amatniecība|amatniecību]] un [[tēlotāja māksla|tēlotājmākslu]]. Tās pamatideja bija apvienot arhitektu, mākslinieku un amatnieku radošos spēkus un zināšanas. Šo virzienu 1918. gadā izveidoja vācu arhitekts [[Valters Gropiuss]]. Mākslas virziens darbojās līdz 1933. gadam, kad to slēdza [[Trešais reihs|Trešā reiha]] radītā spiediena dēļ. Līdz 1925. gadam ''Bauhaus'' virziens tika attīstīts [[Veimāra|Veimārā]], no 1925. līdz 1932. gadam — [[Desava|Desavā]], bet pēdējos divus gadus [[Berlīne|Berlīnē]].

sentences:
naktī ar izgaismotām debesīm]]
'''Gaismas piesārņojums''' ir debesu izgaismojums naktī no mākslīgajiem gaismas avotiem, kuru gaisma izkliedējas [[atmosfēra]]s zemākajos slāņos.

sentences: '''Injekciju adatas dūriena uzbrukums'''{{nepieciešama atsauce}} ir [[hipotēze|hipotētisks]] uzbrukums citai personai, sadurot to ar injekciju adatu, uz kuras ir kādu bīstamu infekciju, piemēram, [[HIV]], saturošas [[asinis]]. Lai arī ir zināmi gadījumi, kad notiek uzbrukumi citām personām ar injekciju adatām vai [[šļirce|šļircēm]], tas, ka [[AIDS]] slimnieki apzināti šādi uzbruktu citām personām ar mērķi tās inficēt, tiek uzskatīts par [[mūsdienu teika|mūsdienu teiku]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nokia Bell Labs''
| native_name      =
| logo             = Nokia Bell Labs 2023.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Attēls:Nokia Bell Labs Murray Hill, NJ.jpg
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1925. gadā (kā ''Bell Telephone Laboratories, Inc.'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = ''Murray Hill'', [[Ņūdžersija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Markuss Veldons
| industry         = [[telesakari]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = [[AT&T Corporation|AT&T]] (1925–96)
[[Western Electric]] (1925–83)
[[Lucent]] (1996–2006)
[[Alcatel-Lucent]] (2006–16)
''[[Nokia]]'' ({{FIN}}) (2016–tagad) ,
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.bell-labs.com}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Upīts
| vārds_orig =
| attēls = Andrejsupits.png
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 04
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Skrīveri|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1970
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 17
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s, [[Latvijas Republika]]s, [[Padomju Savienība|PSRS]]
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = Mārtiņš Upīts
| māsas = Anna
| dzīvesbiedrs = Olga Tīrumniece
| bērni = Kārlis
| paraksts = Andrejs Upīts signature.png
| pseidonīms = Tāravas Anniņa
| nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[literatūrzinātnieks]], [[politiķis]], [[kolaboracionists]], [[LPSR Augstākā Padome|Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija loceklis]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = ''Zaļā zeme'', ''Plaisa mākoņos'', ''Sūnu ciema zēni''
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi = Staļina prēmijas laureāts (1946), [[Sociālistiskā Darba varonis]], [[LPSR Tautas rakstnieks]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Upīts''' ({{dat|1877|12|04|N}} — {{dat|1970|11|17|N}}) bija latviešu [[rakstnieks]], kritiķis, [[literatūrzinātnieks]], [[Literatūras vēsture|literatūrvēsturnieks]], [[sociālistiskais reālisms|sociālistiskā reālisma mākslas]] teorētiķis, [[LPSR Augstākā Padome|Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija loceklis]],<ref name="Dzirkstele 1970">"Miris Andrejs Upīts", ''Dzirkstele'', Nr. 138, 1970, 21. novembris, 1. lpp.</ref> [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1967).

sentences: '''A tipa gripas vīruss''' jeb '''A gripas vīruss''' ir [[patogēns]], kas izraisa [[Gripa|gripu]] putniem un dažiem [[Zīdītāji|zīdītājiem]], tostarp cilvēkiem. Tas ir ''[[Orthomyxoviridae]]'' dzimtas [[Ribovīrusi|RNS vīruss]], kura apakštipu [[Epidemioloģija|epidemioloģijas]] centrālais elements ir savvaļas putni, it sevišķi [[zosveidīgie]] un [[tārtiņveidīgie]]''.'' A tipa gripas vīruss ir izolēts no vairāk nekā 105 putnu sugām divdesmit sešās dažādās [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]], un ir novērots, ka savvaļas putni uztur lielu vīrusa apakštipu daudzveidību.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wille|first=Michelle|last2=Tolf|first2=Conny|last3=Latorre-Margalef|first3=Neus|last4=Fouchier|first4=Ron A M|last5=Halpin|first5=Rebecca A|last6=Wentworth|first6=David E|last7=Ragwani|first7=Jayna|date=27 August 2022|title=Evolutionary features of a prolific subtype of avian influenza A virus in European waterfowl|url=https://academic.oup.com/ve/article/8/2/veac074/6700668|journal=Virus Evolution,|volume=Volume 8, Issue 2|pages=1-11|doi=10.1093/ve/veac074|access-date=18.02.2023}}</ref> Reizēm vīruss tiek pārnests no savvaļas putniem uz [[Mājputni|mājputniem]], un tas cilvēkiem var izraisīt smagas saslimšanas, lokālus slimības uzliesmojumus vai [[Gripa|gripas]] pandēmijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/influenza-(avian-and-other-zoonotic)|title=Influenza (Avian and other zoonotic)|website=www.who.int|access-date=2023-02-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Kenhī Universitāte
|native_name   = 경희대학교
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1949
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.59675 | latNS  = N
| longd = 127.051889 | longEW = E
| academic_staff    = 1407 (2020)
| administrative_staff  = 594 (2020)
|students          = 33373 (2020)
|postgrad          = 7498 (2020)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Kyung_Hee_University_Logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Saraustītie lietus slāņmākoņi''' ''Fractonimbus'' (Frnb) ir tumši pelēki [[mākoņi]], kuri izskatās arī ar dzeltenīgu vai zilganu nokrāsu. Nokrišņu laikā mākoņu slānis izskatās vienveidīgs, bet kad nokrišņu nav, var manīt to viļņveidīgumu. Mākoņi aizsedz visas debesis bez vietām, kur nav mākoņu. Mākoņu augstums 100—1000 m, bet biezums 2—3 km, bet dažreiz arī 5 km. [[Saule]] un [[Mēness]] caur Frnb nespīd un pat aptuveni nav iespējams noteikt Saules atrašanās vietu debesīs. [[Nokrišņi]] izkrīt mērena lietus vai sniega veidā, dažreiz ar pārtraukumiem. Galvenais mākoņu veidošanās iemesls ir augšupejošās gaisa plūsmas atdzišana [[atmosfēras fronte]]s tuvumā.

sentences:
{{ExamplesSidebar|30%|
:Aprikoze, cepure, māllēpe, upe, zvaigzne
;Kopdzimtes vārdi
* Bende, balamute {{small|(sugas vārdi)}}
* Egle, Priede, Lange {{small|(uzvārdi)}}
}}
'''Piektā deklinācija''' jeb '''''-ei'' deklinācija''' ir viena no sešām lietvārdu deklinācijām [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Pie piektās deklinācijas pieder [[dzimte (lietvārds)|sieviešu dzimtes]] lietvārdi, kam [[skaitlis (lietvārds)|vienskaitļa]] [[nominatīvs|nominatīvā]] ir galotne ''-e'', savukārt vienskaitļa [[datīvs|datīvā]] — ''-ei''. Ja ar kopdzimtes lietvārdu tiek attiecināts uz vīriešu kārtas objektu, tad vienskaitļa datīvā lietojama galotne ''-em''.

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Siksts III
| vārds_orģ           =
| attēls              = Pope-Sixtus-III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|432|7|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|440|8|18|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|440|8|18}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Siksts III''' (miris {{dat|440|8|18}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 432. gada jūlija līdz nāvei 440. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Baltkrievijas milicija
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption =
| logo = Belarus_militia_logo.png
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1991. gada 1. martā
| formedmonthday =
| preceding1 = PSRS milicija
| dissolved =
| superseding =
| employees = 87 000 (2017)
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Baltkrievija}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Minska]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype =
| minister1name =
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.mvd.gov.by/|mvd.gov.by}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Baltkrievijas Republikas milicija''' ({{val|be|Міліцыя Рэспублікi Беларусь}}; {{val|ru|Милиция Республики Беларусь}}) ir [[Baltkrievija|Baltkrievijas]] tiesībsargājošā iestāde, kas atbild par regulāru [[Policija|policijas]] darbu valstī.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Law Enforcement Agencies of Belarus: Militsiya, Belarusian Auxiliary Police, State Security Committee of the Republic of Belarus|url=https://books.google.com/books?id=89i_bwAACAAJ|publisher=General Books LLC|date=2010-07-26|isbn=978-1-158-41346-1|first=L. L. C.|last=Books}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences: '''Čells''' (no {{val-it|violoncello}} — 'violoniņš') ir vijoļu ({{val-it|viola-da-braccio}}) grupas [[lociņinstruments]]. Tas ir daudz lielāks par [[vijole|vijoli]], un to spēlē, turot vertikāli starp sēdoša muzikanta kājām, balstot to pret zemi ar metāla kājiņu. To parasti spēlē ar lociņu.

sentences: '''Vienādmalu''' jeb '''regulārs trijstūris''' ir [[trijstūris]], kam visas malas ir vienādas.

sentences: '''Komposts''' (no {{val|la|compositus}} — ‘saliktais’) ir organisks [[augsne]]s  ielabošanas līdzeklis, kuru pievieno augsnei, lai saglabātu un uzlabotu tās fizikālās un ķīmiskās īpašības un bioloģisko aktivitāti. Kompostu iegūst, kompostējot bioloģiski sadalāmos [[atkritumi|atkritumus]]. Komposts tiek izmantots kā augsnes auglības uzlabotājs dārzkopībā, apkārtnes labiekārtošanā, pilsētu apzaļumošanā un organiskajā lauksaimniecībā, samazinot atkarību no komerciāliem, ķīmiskiem mēslojumiem.<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=US EPA |title=Composting At Home |url=https://www.epa.gov/recycle/composting-home |website=www.epa.gov |language=en |date={{dat|2013|4|17||bez}}}}</ref> Kompostēšana ir nozīmīga atkritumu pārvaldības sastāvdaļa, jo 20% atkritumu ir kompostējami materiāli.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Do Biodegradable Items Degrade in Landfills? |url=https://www.thoughtco.com/do-biodegradable-items-really-break-down-1204144 |language=en}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |last1=US EPA |title=Reducing the Impact of Wasted Food by Feeding the Soil and Composting |url=https://www.epa.gov/sustainable-management-food/reducing-impact-wasted-food-feeding-soil-and-composting |website=www.epa.gov |language=en |date={{dat|2015|8|12||bez}}}}</ref> Kompostēšana labāka par izmešanu atkritumu poligonos, jo tiek samazināta metāna izdalīšanās.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Composting to avoid methane production – Western Australia |url=https://www.agric.wa.gov.au/climate-change/composting-avoid-methane-production |website=www.agric.wa.gov.au |language=en}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=Compost |url=https://regeneration.org/nexus/compost |website=Regeneration.org |language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ienaidnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4149315073/weekend/|title=Enemy (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|10|27}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{CAN}}
* {{ESP}}
| ilgums = 90 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2013|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2014|3|14|Kanāda}}
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Alfa Pictures''
| studija = * ''Pathé''
* ''Entertainment One''
* ''Mecanismo Films''
* ''micro_scope''
* ''Rhombus Media''
* ''Roxbury Pictures''
| operators = [[Nikolā Boldiks]]
| oriģinālnos = ''Enemy''
| mūzika = * [[Daniels Bensi]]
* [[Sonders Juriānss]]
| aktieri = * [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Melānija Lorāna]]
* [[Sāra Gadona]]
* [[Izabella Roselīni]]
| scenārijs = [[Havjers Guljons]]
| producents = * [[Migels Anhels Faura]]
* [[Nivs Fičmans]]
| režisors = [[Denī Vilnēvs]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Enemy poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Ienaidnieks"''' ({{Val|en|Enemy}}) ir 2013. gada [[Kanāda]]s un [[Spānija]]s psiholoģiska drāma. Filmas režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Filma ir balstīta uz [[Portugāļi|portugāļu]] rakstnieka [[Žuze Saramagu]] 2002. gada romāna ''[[O Homem Duplicado]]''. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džeiks Jillenhols]], [[Melānija Lorāna]], [[Sāra Gadona]] un [[Izabella Roselīni]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences:
{{Warbox
|conflict=Konstantinopoles aplenkums
|partof=[[Osmaņu impērijas kari Eiropā]]
|image=
|caption=Stambulas aplenkums (1499).
|date=[[2. maijs|02.05.]]—[[29. maijs|29.05.]][[1453]].
|place=[[Konstantinopole]]
|result=Izšķiroša Osmaņu uzvara
|combatant1=[[Bizantijas impērija]]
|combatant2={{OTA}}
|commander1=[[Konstantīns XI]]†
[[Loukas Notaras]]
[[Džovanni Džustiniani]]†
|commander2=[[Mehmeds II]]
|strength1=<10’000
|strength2= 80’000 [http://militaryhistory.about.com/cs/medievalmilitary/a/fallconstantino.htm] — 150’000
|casualties1=nezināms
|casualties2=nezināms
|notes=
}}

sentences:
[[File:Arabic Numerals.svg|thumb|Arābu skaitļi]]
[[File:EuropeanFormOfArabianDigits.png|thumb|Agrīnie eiropiešu rakstītie arābu cipari]]
'''Arābu skaitļi''' ir [[skaitļi|skaitļu]] sistēma, kurā tiek izmantoti desmit [[cipari]]: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Šī ir mūsdienās populārākā skaitļu simboliskās attēlošanas metode.

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
{{Commonscat|Human sexuality}}
[[Kategorija:Seksoloģija]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Seksualitāte]]

sentences: '''Difija-Helmana atslēgu apmaiņa''' jeb '''DH''' ({{val-en|Diffie–Hellman key exchange}}) ir kriptogrāfisks algoritms/protokols (jo tur ir iesaistītas vismaz 2 puses) simetrisko atslēgu apmaiņai (ģenerēšanai) izmantojot nedrošu (kuru noklausās) kanālu. Šī metode pirmo reizi tika publicēta 1976. gadā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas karaliste
|sugasvārds             = karaliste
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Königreich Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = monarhija
|
|gads_sākums            = 1570
|gads_beigas            = 1578
|
|event_start            = Nodibināta [[Krievijas cariste]]s iekarotajā [[Livonijas Konfederācija]]s teritorijā
|date_start             =
|event_end              = Atjaunota [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = LIVONIAE_NOVA_DESCRIPTIO_1573-1578.jpg
|image_map_caption      = Livonijas karte [[1573]]. gadā of (Joann Portantius).
|
|galvaspilsēta          = [[Peltsamā]] un [[Cēsis]] (1577)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[luterisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Livonijas karalis
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas karaliste''' ({{val|de|Königreich Livland}}, {{val|ru|Королевство Лифляндия}}) bija monarhija, kas pastāvēja [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilnitrīta molekulas modelis

Amilnitrīta struktūrformula
|       citi nosaukumi = izoamilnitrīts, 3-metilbutilnitrīts,
 nitramils
|           CAS numurs = 110-46-3
|      ķīmiskā formula = C5H11ONO
|              molmasa = 117,15 g mol−1
|              blīvums = 872
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 99 °C
| šķīdība ūdenī        = zema
|                 citi =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vatu jūra
|attēls=13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-19.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 53 |latm = 32 |lats =  |latNS = N
 |longd = 6 |longm = 53 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība=10 000
|garums=450
|platums=30—40
|Max_dziļums=
|valstis={{DNK}}
{{NED}}
{{DEU}}
|pilsētas=[[Amsterdama]]
[[Brēmerhāfene]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Vatu jūra, Austrumfrīzu Vatu jūra un Dollarts (Wattenmeer, Ostfriesisches Wattenmeer & Dollart)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 121 620 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/82 82]
}}
}}
<mapframe text="Vatu jūra" width=300 height=300 zoom=6 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q26080"
}
</mapframe>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Jonijas jūra
|attēls=JonijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 38 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 19 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=169 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=5121
|Vid_dziļums = 2083
|valstis={{ALB}}
{{GRE}}
{{ITA}}
|pilsētas=[[Katānija]] (Itālija)
[[Patras]] (Grieķija)
[[Sirakūzas]] (Itālija)
[[Taranto]] (Itālija)
}}
'''Jonijas jūra''' ({{val|sq|Deti Jon}} — ‘mūsu jūra’, {{val|el|Ιόνιο Πέλαγος}}, {{val|it|Mare Ionio}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Balkānu pussala|Balkānu pussalu]] un [[Apenīnu pussala|Apenīnu pussalu]]. Ziemeļos [[Otranto šaurums]] to savieno ar [[Adrijas jūra|Adrijas jūru]].<ref>{{PZT|310}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''"Laipa"''' ir mākslas galerija [[Valmiera|Valmierā]]. Tā darbojas kopš [[1993]]. gada. Galerija izstāda dažādu mākslas stilu un dažādu mākslas veidu darbus.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Kūdra (nozīmju atdalīšana)|Kūdra}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kūdra
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Kūdras stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Kūdras stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1951
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 1
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 43.29 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 32 | longs = 45.10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sloka (stacija)|Sloka]] (5 km)
 [[Ķemeri (stacija)|Ķemeri]] (4 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (8 km)
[[Smārde (stacija)|Smārde]] (14 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 40
}}

sentences:
{{Infobox Christian leader
|type             = Pope
|honorific-prefix = Pāvests
|name             = Lūcijs I
|Latin name       = Lucius I
|image            = Lucius I.jpg
|image_size       = 220px
|birth_name       =
|term_start       = {{dat|253|6|25|N|bez}}
|term_end         = {{dat|254|3|5|N|bez}}
|predecessor      = [[Kornēlijs]]
|successor        = [[Stefans I]]
|birth_date       = ap [[200. gads|200]]. gadu
|birth_place      = [[Roma]], [[Romas impērija]]
|death_date       = {{dat|254|3|5}} (aptuveni 54 gadu vecumā)
|death_place      = [[Roma]], [[Romas impērija]]
|other            = Lūcijs
|coat_of_arms     =
|nationality      =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
{{Citas nozīmes|galda spēli|Šahs (nozīmju atdalīšana)|Šahs}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus holoschoenus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=SCIRPUS HOLOSCHOENUS - IB-998 (Jonc boval).JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus holoschoenus|autors=L.|suga_lv=Melnceru meldrs|sinonīmi=- Holoschoenus vulgaris <i>Link</i>;

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

sentences: '''Ķīniešu kalendārs''' ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā ([[Saule]]s), gan [[Lunārais kalendārs|lunārā kalendāra]] ([[Mēness]]) elementi. Kalendāram seko ne tikai [[Ķīna]]s, bet arī citas [[Āzija]]s kultūras.<ref>[http://afgen.com/calendars_time.html Calendars, Time, & Numerology - Egyptian Roots & Mathematical Precision of Our Modern Calendar], afgen.com {{en ikona}}</ref> Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]], tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, [[Ķīniešu Jaunais gads|Ķīniešu Jauno gadu]].

sentences:
'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

sentences:
, kurā attēlots Serbu ērgis]]
'''Serbu ērglis''' ir [[divgalvainais ērglis|divgalvainais]] [[ērglis (heraldika)|heraldiskais ērglis]], kas ir vēsturisks [[Serbija]]s [[heraldika]]s un [[veksiloloģija]]s simbols. Divgalvainais ērglis un [[Serbu krusts]] ir galvenie valsts heraldiskie simboli, kas cauri vairākiem gadsimtiem simbolizē serbu tautas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]]. Ērgļa simbols aizgūts no viduslaiku [[Nemanjiču dinastija]]s ģerboņa. Kopš 1882. gada, kad [[Serbijas karaliste]] ērgli ar krustu uz krūtīm sāka izmantot savā ģerbonī, tā tas tiek izmantots arī [[Serbijas ģerbonis|Serbijas valsts ģerbonī]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Mokša
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Мокша
  | citvaloda1        = mdf
  | oriģinālnosaukums1= Йов
  | attēls            = Mouth of Tsna river.jpg
| attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Cnas ieteka Mokšā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Pievolgas augstiene
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Oka]]
  | baseina_valstis   = Krievija
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 656
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 51 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=41 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
}}
{{citas nozīmes|upi|Mokša (nozīmju atdalīšana)|Mokša}}
'''Mokša''' ({{val|ru|Мокша}}) jeb '''Jova''' ({{val|mdf|Йов}}) ir [[Oka]]s labā krasta pieteka, kas plūst caur [[Penzas apgabals|Penzas]], [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas apgabaliem]] un [[Mordvija|Mordviju]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].
Pilsētas upes krastos atrodas [[Krasnoslobodska (Mordvija)|Krasnoslobodska]], [[Temņikova]].

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: {{Commons category|Sports in Africa|Sports Āfrikā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Votkinsa
|     vārds_orig = ''Jessica Watkins''
|         attēls = Jessica Watkins Official NASA Portrait in 2021 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Votkinsa 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1988
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Geitersbērga]], [[Mērilenda]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 170 d 13 h 3 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]`
| kos_kuģi = ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[ģeoloģija]]
|                grāds = doktors
|         darba_vietas =
|           akad_amats =
|           alma_mater = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Džesika Andrea Votkinsa''' (''Jessica Andrea Watkins''; dzimusi {{dat|1988|5|14}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ģeoloģija|ģeoloģe]]. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi [[regbijs|regbiju]].

sentences:
{{Cita nozīme|jēdzienu bioloģijā|automašīnu marku|Audi (auto)}}
 audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
'''Audi''' ir [[šūna|šūnu]] un [[starpšūnu viela]]s kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: [[segaudi]], [[balstaudi]], [[vadaudi]] un citi) un [[veidotājaudi|veidotājaudos]] (augiem: [[meristēma]]s). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu [[eikarioti|eikariotos]]. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī [[histoloģija]]. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido [[orgāns|orgānus]].

sentences: '''Aleirīti''' (no sengr. ''ἄλευρον'' - "milti") ir irdeni [[drupu ieži |drupu ieži]], kas sastāv pārsvarā no [[Kvarcs|kvarca]], [[Laukšpats|laukšpata]] un [[vizla]]s graudiņiem, kuru izmērs ir 0,1 — 0,01 [[Milimetrs|mm]] (pēc citas klasifikācijas 0,05 — 0,005 mm)<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref>, tādējādi [[granulometrija|granulometriski]] ierindojoties starp [[māli]]em un [[Smiltis|smiltīm]]. Tie tiek dalīti rupjgraudainos (0,1 — 0,05 mm), vidēji graudainos (0,05 — 0,025 mm) un smalkgraudainos (0,025 — 0,01 mm) aleirītos, bet pēc piemaisījumu sastāva mālainos, vizlainos un citos aleirītos. Šie ieži veidojas [[Jūra|jūrās]], krasta [[zemūdens nogāze|zemūdens nogāžu]] apakšdaļā, [[Ledājs|ledāju]] kušanas ūdeņu [[Ezers|ezeros]], dažu [[Upe|upju]] [[Paliene|palienēs]] un citur. [[Litifikācija]]s procesā no aleirītiem var izveidoties [[aleirolīti]]. Aleirīti ir plaši sastopami Latvijas [[Kvartārs|kvartāra]] [[Limnoglaciālie nogulumi|limnoglaciālajos nogulumos]]. Praktiski aleirīti var tikt izmantoti [[Cements|cementa]] ražošanā.

sentences:
[[Abrahams Linkolns|Abrahamu Linkolnu]] 1865. gadā. Mākslinieka zīmējums]]
'''Atentāts''' ir sabiedriska darbinieka [[slepkavība]] vai tās mēģinājums ({{val-la|attentatum}} no ''ad-temptāre'' - "mēģinājums izdarīt").  Atšķirībā no citu veidu slepkavībām, atentāts parasti tiek veikts ar [[ideoloģija|ideoloģisku]] vai [[politika|politisku]] pamatojumu. Parasti atentātus veic vairāku cilvēku grupējumi vai arī [[garīga slimība|garīgi slimi]] cilvēki. Vēl bez ideoloģiskajām un politiskajām motivācijām, par atentāta izdarīšanas iemeslu var būt [[nauda]] ([[pasūtīta slepkavība]]), [[atriebība]] vai arī [[militāra operācija]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pauciflora flower (23).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex pauciflora|autors=Lightf.|suga_lv=Mazziedu grīslis|suga=Carex pauciflora}}'''Mazziedu grīslis''' ({{val|la|Carex pauciflora}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tas ir plaši sastopams [[Eiropa]]s ziemeļu un kalnu apvidos, kā arī [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]] tuvās teritorijās. Reti sastopams visā [[Latvija]]s teritorijā, kur tas aug pārejas un sūnu [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-pauciflora-lightf/|title=mazziedu grīslis - Carex pauciflora Lightf. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-30}}</ref>

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Apvienotās Karalistes daļu|Īrija (nozīmju atdalīšana)|Īrija}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|        vietējais_nosaukums = ''Tuaisceart Éireann
Norlin Airlann''
|              karoga_attēls = Flag of the United Kingdom.svg
|           karoga_nosaukums = Ziemeļīrijas karogs
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Northern Ireland.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ziemeļīrijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 86px
|                      motto =
|              kartes_attēls = Northern Ireland in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts = Ziemeļīrija Eiropas kartē
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
[[Īru valoda|Īru]]
''[[Olsteras skotu valoda|Olsteras skotu]]''{{Smallsup|1}}
|           valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|              galvaspilsēta = [[Belfāsta]]
|latd=54 |latm=35.456 |latNS=N |longd=5 |longm=50.4 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = [[Belfāsta]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|[[Konstitucionālā monarhija]]}}
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       neatkarības_iegūšana =
|       neatkarības_notikums = 1920. gada Īrijas valdības akts
|         neatkarības_datums = {{dat|1921|5|3|n|bez}}
|              platība_rangs =
|                platība_km2 = 13843
|area_sq_mi         = 5345
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 1 862 442<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html |title=Population Clock Northern Ireland (an assumption of population change after 30 June 2014) |publisher=Northern Ireland Statistics and Research Agency (NISRA) |accessdate=2016-06-23 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304200145/http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|population_census        = 1 810 863
|population_census_year   = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 131
|population_density_sq_mi = 315
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|            etniskās_grupas = 99,15% baltādainie (91,0% Ziemeļīrijā dzimušie, 8,15% citi baltie), 0,41% aziāti, 0,10% ''Irish Traveller'', 0,34% citi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |title=Northern Īrija Census 2001 Commissioned Output |publisher=[[NISRA]] |year=2001 |accessdate=8 December 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110716024827/http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |archivedate={{dat|2011|07|16||bez}} }}</ref>
|                    IKP_PPP = £33,2 miljardi
|               IKP_PPP_gads = 2002
|         IKP_PPP_per_capita = £19,603
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|country_code       = UKN
|                 laika_zona = GMT
|drives_on          = left
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{Smallsup|2}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Ziemeļīrijā nav oficiālo valsts valodu.
|                   piezīme2 = Arī [[.ie]], kopā ar Īriju, un [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ruskoje Ustje
| oriģinālnosaukums    = ''Русское Устье''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}/{{URS}}
| latd=71| latm=01| lats= | latNS=N
| longd=149| longm=00| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1929
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1939
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 6<ref>[http://climatebase.ru/station/21849 Climatebase.ru Русское Устье, Саха (Якутия) респ., Российская федерация #21849]</ref>
| vid_t                = -15,7
| vas_t                = 28,9
| ziem_t               = -51,0
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ruskoje Ustje»''' ({{val|ru|Полярная станция «Русское Устье»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies 18 km uz dienvidiem no [[Ruskoje Ustje]]s ciema tā vecajā atrašanās vietā [[Indigirka]]s upes grīvā pie Ruskoustjiskas attekas lejpus [[Berelēha]]s ietekas tajā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Serial Mom''
| operators =
| attēls = Serial mom.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Džons Voterss]]
| producents = * Džons Fīdlers
* Marks Tarlovs
| scenārijs = Džons Voterss
| aktieri = * [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Rikija Leika]]
* [[Sūzena Samersa]]
* [[Metjū Lilards]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Serial Mom''
| studija = ''Polar Entertainment Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''Savoy Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|4|13}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1601078785/weekend/|title=
Serial Mom |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Serial Mom''''' ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Voterss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ketlīna Tērnere]], [[Sems Voterstons]], [[Rikija Leika]], [[Sūzena Samersa]] un [[Metjū Lilards]].

sentences: '''Pielaide''' [[Inženierija|inženierijā]] ir [[Atņemšana|starpība]] starp lielāko un mazāko novirzes robežvērtību. Novirze ir reālās [[Parametrs (tehnika)|parametra]] vērtības atšķirība no uzdotās parametra vērtības: nominālā izmēra, masas vai citiem parametriem. Pielaide var tikt uzstādīta izstrādājumu ģeometriskajiem izmēriem — ģeometriskā pielaide, kā arī mehāniskajām, fiziskajām, ķīmiskajām īpašībām — funkcionālā pielaide. Pieļaujama ir jebkura parametra vērtība, kas ietilpst ar pielaidi noteiktajā intervālā. Parasti ar pielaides jēdzienu saprot ģeometrisko pielaidi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences: '''Ciānfuksīndzeltenmelnais''' jeb '''CMYK krāsu modelis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=CMYK |title= Akadēmiskā terminu datubāze — CMYK |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 13. februārī}}</ref> (no {{val|en|cyan-magenta-yellow-black}}) ir [[krāsu modelis]], kurā visas krāsas ir aprakstītas kā četru krāsu — ciāna, fuksīna (madžentas), [[dzeltena krāsa|dzeltenas]] un [[melna krāsa|melnas]] sajaukums. CMYK krāsu modeli izmanto krāsainu dokumentu drukāšanai ofseta iespiedtehnikā.

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts, kad debesis krita
| operators =
| attēls = NightHeavenFell.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Rožē Vadims]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Stīvens Boids]]
* [[Alīda Valli]]
* [[Fernando Rejs]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Les bijoutiers du clair de lune''
| studija = ''Iéna Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures|Columbia Films S.A.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1958|4|16|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nakts, kad debesis krita"''' ({{Val|fr|Les bijoutiers du clair de lune}}) ir 1958. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Rožē Vadims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Stīvens Boids]], [[Alīda Valli]] un [[Fernando Rejs]]. Šī bija otrā Vadima filma pēc "[[Un Dievs radīja sievieti]]" (1956), kurā galveno lomu atveidoja viņa tā brīža sieva Bardo.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Life''
| attēls                   = Lifefilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Antons Korbijns]]
| producents               =
* [[Īeins Kenings]]
* [[Kristīne Piovesana]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Benito Millers]]
* [[Volfgangs Millers]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stella Šnābele]]
* [[Alesandra Mastronardi]]
* [[Deins Dehāns]]
| mūzika                   = [[Ouens Palets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barry Films Production]]''
* ''[[First Generation Films]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Cinedigm]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|9|Berlīnesfilmu festivāls|2015|9|9|Francija|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-2015|title=Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809211021/https://www.bbfc.co.uk/releases/life-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{CAN}}
* {{DEU}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10-15 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Life''''' ir 2015. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Antons Korbijns]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Džoels Edžertons]], [[Bens Kingslijs]], [[Stella Šnābele]], [[Alesandra Mastronardi]] un [[Deins Dehāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Cynosurus echinatus.jpg
| att_nosaukums = ''Cynosurus echinatus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Cynosurus
| ģints_lv = Sekstaines
| kategorijas = nē
| binomial = Cynosurus
| autors =
}}'''Sekstaines''' ({{val|la|Cynosurus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kura ir izplatīta [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Eiropa|Eiropā]], no [[Vidusjūra]]s reģiona līdz [[Centrālāzija|Vidusāzijai]] un [[Himalaji|Rietumhimalajiem]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:17838-1|title=Cynosurus L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-22|language=en}}</ref> bet dažas sugas ir ievestas [[Austrālija|Austrālijā]], kā arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://herbarium.usu.edu/webmanual/info2.asp?name=Cynosurus&type=treatment|title=CYNOSURUS L.|website=web.archive.org|access-date=2023-01-22|date=2011-06-11|archive-date=2011-06-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20110611122959/http://herbarium.usu.edu/webmanual/info2.asp?name=Cynosurus&type=treatment}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=108998|title=Cynosurus in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-22}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://plants.usda.gov/java/ClassificationServlet?source=profile&symbol=CYNOS2&display=31|title=USDA Plants Database|website=plants.usda.gov|access-date=2023-01-22}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = M Zauneidechse1 Edit1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lacerta_agilis|Sila ķirzaka}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Lacertilia
| apakškārta_lv = Ķirzakas
|      sinonīmi = ''Sauria''
|      binomial = Lacertilia <small>([[Günther]], 1867)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Noķeriet sīko
 | oriģinālnos = ''Catch That Kid''
 |      attēls = CatchThatKidMovie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
 |    režisors = [[Bārts Frendlihs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Ūve Skots]]
 |   scenārijs =
* [[Dereks Hāss]]
* [[Maikls Brandts]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korbins Blū]]
* [[Makss Terjē]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Sems Robardss]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|2|6||bez}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/catch-kid-2004|title=Catch That Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 2, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=catchthatkid.htm|title=Catch That Kid (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 2, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Noķeriet sīko"''' ({{val|en|Catch That Kid}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Bārts Frendlihs]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Korbins Blū]], [[Makss Terjē]], [[Dženifere Bīlsa]] un [[Sems Robardss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|6||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Gustavs fon Renne
|     vārds_orig = ''Karl Gustav von Rönne''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1720. gadi
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei
| attēls                   = Spider-Man- Across the Spider-Verse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Across the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Žuakins Duš Santušs]]
* [[Kemps Pauerss]]
* Džastins K. Tompsons
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* Kristīna Šteinberga
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
* [[Deivids Kalahems]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šamiks Mūrs]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Isa Reja]]
* [[Denjels Kaluja]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lorēna Velesa]]
* [[Grēta Lī]]
* [[Reičela Dreča]]
* [[Jorma Takouni]]
* [[Šejs Vigems]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika                   = [[Denjels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Arad Productions]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|6|2|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 140 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Couch |first=Aaron |date=May 25, 2023 |title=The Widening Web of Phil Lord and Chris Miller |work=The Hollywood Reporter |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |dead-url=no|access-date=May 25, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230525155902/https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |archive-date=May 25, 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|689,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spider-Man: Across the Spider-Verse (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9362722/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"''' ({{val|en|Spider-Man: Across the Spider-Verse}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[datoranimācija]]s filma. Filmas režisori ir [[Žuakins Duš Santušs]], [[Kemps Pauerss]] un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Šamiks Mūrs]], [[Heilija Steinfelda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Isa Reja]], [[Denjels Kaluja]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lorēna Velesa]], [[Grēta Lī]], [[Reičela Dreča]], [[Jorma Takounei]], [[Šejs Vigems]] un [[Oskars Aizeks]].

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alise šeit vairs nedzīvo
| operators =
| attēls = Alice Doesn't Live Here Anymore.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Elena Bērstina]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Alfreds Luters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Alice Doesn't Live Here Anymore''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|9}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alise šeit vairs nedzīvo"''' ({{Val|en|Alice Doesn't Live Here Anymore}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elena Bērstina]], [[Kriss Kristofersons]], [[Alfreds Luters]], [[Billijs Bušs]], [[Daiena Lada]], [[Viks Teibeks]], [[Džodija Fostere]] un [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Revolūcijas ceļš
| attēls                   = Revolutionary road.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Revolutionary Road''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Skots Radins]]
* [[Džons Hārts]]
* Sems Mendess
| scenārija autors         = [[Džastins Heitss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Neal Street Productions]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|15|ASV|2009|1|30|Apvienotā Karaliste|2009|2|6|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/revolutionary-road-2008|title=Revolutionary Road|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=revolutionaryroad.htm|title=Revolutionary Road (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Revolūcijas ceļš"''' ({{val|en|Revolutionary Road}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Sems Mendess]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Keita Vinsleta]], [[Maikls Šenons]], [[Ketrīna Hāna]], [[Deivids Harbors]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Braiena dzīve
| oriģinālnos = ''Monty Python's Life of Brian''
| attēls = Lifeofbrianfilmposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Terijs Džonss]]
| producents = [[Džons Goldstons]]
| scenārijs = * [[Greiems Čepmens]]
* [[Džons Klīzs]]
* [[Terijs Giljams]]
* [[Ēriks Aidls]]
* Terijs Džonss
* [[Maikls Peilins]]
| aktieri = * Greiems Čepmens
* Džons Klīzs
* Terijs Giljams
* Ēriks Aidls
* Terijs Džonss
* Maikls Peilins
| mūzika =
| operators = [[Pīters Bizinu]]
| montāža =
| studija = * ''Python (Monty) Pictures''
* ''HandMade Films''
| izplatītājs = ''Cinema International Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1979|8|17|ASV|1979|11|8|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0079470/|title=
Life of Brian (1979) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Braiena dzīve"''' ({{Val|en|Life of Brian}}) ir 1979. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] komēdijas filma, kuras autori un aktieri ir humora trupas ''[[Monty Python]]'' dalībnieki ([[Greiems Čepmens]], [[Džons Klīzs]], [[Ēriks Aidls]], [[Terijs Giljams]], [[Terijs Džonss]] un [[Maikls Peilins]]). Filmas režisors ir Terijs Džonss.

sentences:
'''Biomedicīna''' ir [[medicīna]]s daļa, kas balstās uz [[bioloģija]]s, [[fizioloģija]]s un citu [[dabaszinātnes|dabaszinātņu]] principu pielietošanu [[Klīniskā prakse|klīniskajā praksē]]. Biomedicīna dominē [[Rietumu pasaule|Rietumvalstu]] [[veselība]]s aprūpes sistēmās un laboratoriskajā [[Medicīniskā diagnostika|diagnostikā]] jau kopš 20. gadsimta sākuma, tomēr mūsdienās tiek meklētas jaunas paradigmas, piemēram, [[personalizētā medicīna]] un [[integratīvā medicīna]].<ref>Do biomedical models of illness make for good healthcare systems? BMJ 2004; 329</ref><ref>Suzanne Bennett Johnson. Medicine's paradigm shift: An opportunity for psychology. 2012, Vol 43 (8), p. 5</ref><ref>George L. Engel. The Need for a New Medical Model: A Challenge for Biomedicine. Science 1977, Vol. 196, pp. 129-136</ref>
Kopš 2013. gada biomedicīna, medicīnas tehnoloģijas, biofarmācija un biotehnoloģijas, tāpat kā zināšanu ietilpīga bioekonomika ir atzītas par divām (no piecām)  Latvijas Viedās specializācijas stratēģijas jomām.<ref>[http://www.ris3.lv/pazinojumi-un-jaunumi/17decembramksedeizskatitaslatvijasviedasspecializacijasstrategijasjomas MK sēdē izskatītas Latvijas Viedās specializācijas stratēģijas jomas un akceptēts rīcības modelis tautsaimniecības stratēģiskai attīstībai]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 skaits procentos no kopējā [[Austrālija]]s iedzīvotāju skaita (2011)]]
'''Islāms Austrālijā''' ir viena no [[Reliģija|reliģijām]] valstī. Saskaņā ar 2021. gada tautas skaitīšanas datiem [[Austrālija|Austrālijā]] kopējais cilvēku skaits, kuri sevi identificēja kā [[Musulmaņi|musulmaņus]], bija 813 392 jeb 3,2 % no kopējā Austrālijas iedzīvotāju skaita.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ornithopus sativus flower, serradelle bloem.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ornithopus
| ģints_lv = Seradellas
| suga = Ornithopus sativus
| suga_lv = Sējas seradella
| binomial = Ornithopus sativus
| kategorijas =
| autors = Brot.
}}'''Sējas seradella''' (''Ornithopus sativus'') ir augu suga [[Seradellas|seradellu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s apgabala rietumdaļā, taču kā [[Nezāles|nezāle]] un kultivēts augs tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. Suga ir arī sastopama [[Latvija|Latvijā]] kā ļoti rets dārzbēglis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ornithopus-sativus-brot/|title=sējas seradella - Ornithopus sativus Brot. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-11}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Felss''' var būt:

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =Республикæ Хуссар Ирыстон
სამხრეთი ოსეთი
Республика Южная Осетия
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidosetijas Republika
|            valsts_nosaukums = Dienvidosetija
|               karoga_attēls = Flag of South Ossetia.svg
|            karoga_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =National Emblem of the Republic of South Ossetia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 150px
|             nacionālā_himna = [[Dienvidosetijas himna]]
|               kartes_attēls =Europe_Location_South_Ossetia.svg
|               galvaspilsēta = [[Chinvala]]
|              valsts_valodas = [[Osetīnu valoda|Osetīnu]], [[Gruzīnu valoda|gruzīnu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|             etniskās_grupas =  osetīni (66,5%), gruzīni (28,3%), krievi (1,6%)
|        etniskās_grupas_gads = 1970
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = prezidents
|                valsts_galva = [[Anatolijs Bibilovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = premjerministrs
|               valsts_galva2 = Eriks Puhajevs
|        neatkarības_iegūšana = No [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = {{dat|1991|11|28}}
|                 platība_km2 = 3900
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 53 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Dienvidosetija''' ({{val|os|Хуссар Ирыстон}}, ''Khussar Iryston''; {{val|ka|სამხრეთ ოსეთი}}, ''Samxret Oseti''; {{val|ru|Южная Осетия}}, ''Yuzhnaya Osetiya'') ir [[Gruzija]]s reģions, kas pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] pasludināja neatkarību, ko neatzīst lielākā daļa pasaules valstu.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Dzērves purvs
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57.866236  |  latNS = N
 | longd =24.871129  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=488}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Soul Plane''
| attēls                   =  Soul Plane poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džesijs Terero]]
| producents               =
* [[Deivids Skots Rabins]]
* Džesijs Terero
| scenārija autors         =
* [[Čaks Vilsons]]
* [[Bo Zenga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Method Man]]
* [[Snoop Dogg]]
| mūzika                   =
* [[RZA]]
* [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Boz Productions]]''
* ''[[Turbo Productions]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|5|28||bez}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/soul-plane-2004-3|title=Soul Plane|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018|archive-date={{dat|2018|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181229030041/http://www.bbfc.co.uk/releases/soul-plane-2004-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=soulplane.htm|title=Soul Plane (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|14,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Soul Plane''''' ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džesijs Terero]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Kevins Hārts]], [[Method Man]] un [[Snoop Dogg]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|5|28||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ruskoje Ustje
 | official_name            = ''Русское Устье, Русскай Устье''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Станчиковая церковь.jpg
 | image_caption            = Baznīca vecajā ciema vietā
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Allaijahas uluss]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēts
 | established_date         = 1638
 | established_title2       = Pārcelts
 | established_date2        = 1942
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 128
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 71| latm = 08| lats = 00| latNS = N
 | longd = 149| longm = 16| longs = 49| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|mēnesi|Jūlijs (nozīmju atdalīšana)|Jūlijs}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
'''Jūlijs''' ({{val|la|Julius}}) ir [[gads|gada]] septītais [[mēnesis]]. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''liepu''' vai '''siena mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''liepinis'' vai ''šienavimo mėnuo'', bet mūsdienās — ''liepa''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=BA-3
|        attēls=
|    virsraksts= BA-3
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 4,825 m
|       platums= 1,963 m
|      augstums= 2,494 m
|          masa= 5,82 t
|        bruņas= 4 – 9 mm
|     primārais= 45 mm lielgabals (20K) (60 lādiņi<ref name="army">[http://army.lv/ru/ba-3/1505/500 Bruņuautomobilis BA-3] {{Ru ikona}}</ref>)
|   sekundārais= 2x 7,62mm [[DT-29]] [[ložmetējs]] (3402 patronas<ref name="army" />)
|       dzinējs= GAZ-A
| dzinēja_jauda= 40 zs (30 kW)
|ātrums_uz ceļa= 57 km/h
| zs_koeficents= 7-8 zs/t
|maks. attālums= 248 km (pa ceļiem),143 km (pa beczeļiem)
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kleonas
| native_name    = {{gree|Κλεωναί}}
| image          = Kleonai2.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Hērakla templis Kleonās|Hērakla tempļa]] drupas senajās Kleonās
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 49| lats = 28| latNS = N
| longd = 22| longm = 46| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kleonas''' (sengr. ''Κλεωναί'') bija pilsēta senajā [[Peloponēsa|Peloponēsā]], kuru [[Senā Roma|Romas perioda]] autori aprakstīja kā pilsētu [[Argolida|Argolīdā]], kaut arī tā [[Senā Grieķija|senās Grieķijas]] vēstures periodā nekad nebija iekļauta Argejas jeb [[Argosa]]s teritorijā. Kleonas atradās uz ceļa starp Argosu un [[Senā Korinta|Korintu]], 120 stadijas no Argosas un 80 stadijas no Korintas. Tur bija šaura pāreja. Kleonas bija sengrieķu pilsēta 13 km uz dienvidrietumiem no Korintas un, domājams, bija apdzīvota no [[Hellādas kultūra|vēlā Hellādas perioda]]. Tā atrodas apmēram 1,6 km uz austrumiem no mūsdienu [[Arheakleone]]s ciema. Pilsētā 4. gadsimta pr.Kr. sākumā dzīvoja ap 8000 iedzīvotāju, un līdz neatkarības zaudēšanai 4. gadsimtā pr.Kr. tā kontrolēja ceļu no [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšauruma]] uz Peloponēsas iekšējiem rajoniem. Kleonas bija [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] dibinātājas un organizētājas, līdz to iekaroja Argosa. Līdz mūsdienām ir saglabājušās akmeņlauztuves, no kurām tika ņemts materiāls Kleonu un [[Nemeja]]s svētnīcas celtniecībai. Ir saglabājušās arī tempļa drupas pašās Kleonās, kas varētu būt bijušais [[Diodors|Diodora]] pieminētais [[Kleonu Hērakla templis|Hērakla templis]].

sentences: {{Commonscat|Military of Hungary|Militārisms Ungārijā}}

sentences: Šajā sarakstā parādās raksti, uz kuriem ir visvairāk vikisaišu Vikipēdijas rakstu vārdtelpas rakstu vikitekstā. Saraksts atjaunināts [https://dumps.wikimedia.org/lvwiki/20231201/ 2023. gada 1. decembrī].

sentences:
{| class="infobox" width="280" style="font-size: 88%;"
!style="color: #FFCC33; background-color: #993399; font-size: 130%" align="center" colspan="3" |'''{{{vārds}}}'''
|-
{{#if: {{{tituls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} ''{{{tituls}}}''
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tugras-attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{tugras-attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{valdīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Valdīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{valdīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{investitūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Investitūra'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{investitūra}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{priekštecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Priekštecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{priekštecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{mantinieks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''{{{pēctecības-veids|}}}'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{mantinieks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pēctecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pēctecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pēctecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pilns vārds|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pilns vārds'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pilns vārds}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{citi tituli|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tituli'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{citi tituli}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apgraizīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apgraizīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apgraizīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dzimš. datums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}{{#if:{{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}||'''Dzimš. v.'''}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Miršanas dat.'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apglabāšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apglabāts (-a)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apglabāšanas vieta}}}{{#if: {{{apglabāšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}{{!}}, {{{apglabāšanas datums}}}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-sultan|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sieva sultāne'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-sultan}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-kadin|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sievas'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-kadin}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ikbal|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Konkubīnes'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ikbal}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{has-odaliks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{has-odaliks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{gozde|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Izraudzītās'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{gozde}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{atvases|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Atvases'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{atvases}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{karaļnams|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Nams'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{karaļnams}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dinastija|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dinastija'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dinastija}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{himna|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Himna'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{himna}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{devīze|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Devīze'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{devīze}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tēvs|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tēvs'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tēvs}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{māte|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Sultāne māte|Māte]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{māte}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{lielvezīri|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Lielvezīrs (-i)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{lielvezīri}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>

sentences: '''Klimatogramma''' ir grafiks, kurā [[Attēls|attēlo]] kādas noteiktas vietas [[Gaisa temperatūra|gaisa temperatūras]] un [[Nokrišņi|nokrišņu]] sadalījumu noteiktā laika periodā, piemēram, nedēļā, mēnesī, gadā.<ref>Izzini pasauli! Dabaszinības 6. klasei. Zvaigzne ABC, 2007. 160. lpp.</ref> Parasti klimatogramma parāda vidējā gaisa temperatūru un nokrišņu daudzumu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuku kari 2
| attēls                   = Daddy's Home 2.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Daddy's Home 2''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Džons Moriss
* Šons Anderss
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Džons Sina]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Mels Gibsons]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|11|5|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|10|ASV|2017|11|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017|title=Daddy's Home 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190203083814/http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|title=Daddy's Home 2 (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=February 10, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190514195153/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|archivedate={{dat|2019|05|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|180,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Tētuku kari]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuku kari 2"''' ({{val|en|Daddy's Home 2}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Marks Volbergs]], [[Linda Kardelīni]], [[Džons Sina]], [[Džons Litgovs]] un [[Mels Gibsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|5||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Tētuku kari]]".

sentences:
{{cita nozīme|komiksu tēlu|2019. gada filmu|Džokers (2019. gada filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Džokers
| color         =
| series        =
| image         = Manwholaughs.jpg
| caption       =
| first         = ''Batman'' (1940. gada aprīlis)
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Robinsons]]
* [[Bills Fingers]]
* [[Bobs Keins]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
}}
'''Džokers''' ({{val|en|The Joker}}) ir tēls, [[ļaundaris]] ''[[DC Comics]]'' publicētajos darbos, kino un televīzijas seriālos. Tēlu izveidoja Džerijs Robinsons, Bills Fingers un Bobs Keins. Džokers pirmoreiz parādījās Betmena komiksa pirmajā numurā, kas iznāca {{dat|1940|4|25||bez}}. Sākotnēji autori bija plānojuši, ka tēls nomirs jau tā pirmajā parādīšanās reizē, tomēr pašlaik tas ir kļuvis par galveno [[Betmens|Betmena]] pretinieku.

sentences: '''Nitrēšana''' ir [[nitrogrupa|nitrogrupu]] ievadīšana molekulās (parasti [[organiskās vielas|organiskajos savienojumos]]). Nitrējot iegūst [[nitrosavienojumi|nitrosavienojumus]] un [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]]. Šādā veidā iegūtās vielas parasti vai nu ir [[sprāgstviela]]s, vai arī tās var izmantot par sprāgstvielu komponentiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Polygala vulgaris 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta =
| kārta_lv =
| dzimta = Polygalaceae
| dzimta_lv = Ziepenīšu dzimta
| binomial = Polygala vulgaris
| kategorijas = jā
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| autors = [[Linnaeus]]
| ģints_lv = Ziepenītes
| ģints = Polygala
| suga = Polygala vulgaris
| suga_lv = Parastā ziepenīte
}}'''Parastā ziepenīte''' (''Polygala vulgaris'') ir [[Ziepenītes|ziepenīšu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], atmatās, skrajos krūmājos, ceļmalās un sausās nezāļainās vietās ar skraju veģetācijas segumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygala-vulgaris-l/|title=parastā ziepenīte - Polygala vulgaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-29}}</ref>

sentences: Ir aprakstīts daudz '''[[ozolu mūķene]]s''' [[Parazitoīdi|parazitoīdu]], [[Plēsējs|plēsēju]], [[Infekcija|infekciju]] un citu dabisko [[Dabisks ienaidnieks|ienaidnieku]].

sentences: '''Ķekavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 105 [[iela]]s [[Ķekava|Ķekavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ķekava, Ķekavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Krodznieks
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Jeru pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Vēsture]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jānis Krodznieks''' (dzimis {{dat|1851|4|10}}, miris {{dat|1924|10|1}}), īstajā vārdā '''Jānis Krīgers''', bija [[latvieši|latviešu]] [[vēsturnieks]]. Pirmais akadēmiski izglītotais latviešu vēsturnieks<ref name="hist">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.historia.lv/raksts/krodznieks-krigers-janis-pirmais-akademiski-izglitotais-latviesu-vesturnieks|title=Krodznieks (Krīgers) Jānis|publisher=historia.lv|accessdate={{dat|2016|1|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160415192221/http://www.historia.lv/raksts/krodznieks-krigers-janis-pirmais-akademiski-izglitotais-latviesu-vesturnieks|archivedate={{dat|2016|04|15||bez}}}}</ref> un latviešu [[historiogrāfija]]s pamatlicējs. Darbojies [[jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustībā.<ref name="lat">{{LAT e|3|522}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mella
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Möll
| attēls            = Rafting_Moell.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mella pie Raplahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Pasterce]]s ledājs
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=39 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=38 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 84,2
| iztekas_augstums  = 2500
| ietekas_augstums  = 549
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1100,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Protekcionisms''' ir valsts [[ekonomiskā politika]], kas vērsta uz [[iekšējais tirgus|iekšējā tirgus]] aizsardzību pret [[imports|importu]]. To realizē ar [[nodoklis|nodokļiem]], [[importa kvota|kvotām]], [[subsīdija|subsīdijām]] un citām valstiskām regulēšanas metodēm, kas nostāda pašmāju ražotājus izdevīgākā stāvoklī par ārvalstu ražotājiem.

sentences:
<pre><nowiki>
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks =
| kos_iesaukums =
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
kur:
 kos_veids = te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts
 d_pakāpe =  dienesta pakāpe
 kos_koplaiks = kopējais laiks, pavadīts kosmosā
 kos_kuģi = ar kādiem kugiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot)

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pasienes pagasts
| karte             = Pasienes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pasiene
| platība           = 120,36
| iedzīvotāji       = 604<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 604 / 120.36 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Посиньская
| ref_krievu        =
}}

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences: Jēdzienu '''karnevāla kultūra''', runājot par [[viduslaiki|viduslaiku]] un [[renesanse]]s [[karnevāls|karnevālu]], šo laikmetu oficiālās un tautas kultūras attiecībām un smieklu kultūru, ir ieviesis [[krievi|krievu]] [[literatūrzinātnieks]] [[Mihails Bahtins]] darbā "Fransuā Rablē daiļrade un viduslaiku un renesanses tautas smieklu kultūra"<ref>Михаил Бахтин. ''Творчество Франсуа Рабле и народная культура средневековья и Ренессанса'', 1965</ref>. Šis jēdziens un ar to saistītās Bahtina idejas ir aktuālas arī mūsdienu literatūrzinātnē, [[kulturoloģija|kulturoloģijā]], [[filozofija|filozofijā]], runājot par, piemēram, oficiālās kultūras un tautas kultūras pretstatu vai [[postmodernisms|postmodernisma]] [[literatūra]]s karnevalizāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Pieminekļa infokaste
|          nosaukums = Latvijas stāvstrops brīvībai
|vietējais_nosaukums =
|             attēls =
|    attēla_paraksts =
|          map_image = Beļģija
|           map_text =
|          map_width =
|latd  = 51 | latm  = 8 | lats  = 22 | latNS  = N
|longd = 3 | longm = 8 | longs = 43 | longEW = E
|    atrašanās_vieta = {{vieta|Beļģija|Zedelgema}}
|             autors = [[Kristaps Gulbis]]
|        arhitektūra =
|              veids =
|          materiāls =
|            platība =
|             garums =
|            platums =
|           augstums =
|              sākts =
|           pabeigts =
|            atklāts = 2018
|       pārvaldnieks = Zedelgemas pašvaldība<br>[[Latvijas Okupācijas muzejs]]
|            veltīts =
|        apmeklētāji =
|     public_transit =
|              extra =
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Leopolds Auers
|          vārds_orig =
|              attēls = Leopold Auer Project Gutenberg.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1845
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 07
|            dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Vesprēma}}
|              m_gads = 1930
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Vācija|Lošvice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = klasiskā mūzika
|            mācījies =
|           skolnieki = [[Jaša Heifecs]], [[Miša Elmans]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}
'''Leopolds Auers''' ([[ungāru valoda|ungāru]]: ''Auer Lipót''; dzimis {{dat|1845|06|7}} [[Ungārija|Ungārijā]], miris {{Dat|1930|07|15}} [[Vācija|Vācijā]]) bija [[ungāri|ungāru]] [[vijolnieks]], [[pedagogs]], [[diriģents]] un [[komponists]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Dano''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 25. stunda
| attēls                   =  25th Hour Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''25th Hour''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Džūlija Česmena]]
* [[Džons Kiliks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         = Deivids Beniofs
| galvenajās lomās         =
* [[Edvards Nortons]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Berijs Pepers]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Braians Kokss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšārds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[25th Hour Productions]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Gamut Films]]''
* ''[[Industry Entertainment]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|16|Ņujorka|2002|12|19|ASV|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/25th-hour-2002-0|title=25th Hour|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 16, 2019|archive-date={{dat|2019|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191016162136/https://bbfc.co.uk/releases/25th-hour-2002-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=25thhour.htm|title=25th Hour|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"25. stunda"''' ({{val|en|25th Hour}}) ir 2002. gada drāma, kas balstīta uz Deivida Beniofa romānu ''The 25th Hour''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Edvards Nortons]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Berijs Pepers]], [[Rosario Dosone]], [[Anna Pakvina]] un [[Braians Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|16||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''"Aulejas Žepers"''' ir [[Latgalieši|latgaliešu]] četrpāru jeb Krusta [[dancis]] pēc Prankusejas (Franksēzes) parauga.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{organizācijas infokaste
| name          = ''Moneyval''
| image         =
| location      = {{vieta|Francija|Strasbūra}}
| formation     = 2002 (nosaukuma maiņa)<br />1997 (izveide)
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = Antons Bartolo, [[Malta]]<ref name=council>[http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/About/MONEYVAL_in_brief_en.asp Moneyval in brief], Eiropas Padomes tīmekļa vietne</ref>
| purpose       = Novērtēšanas iestāde
| motto         =
| website       = {{URL|http://www.coe.int/moneyval}}
}}
'''''Moneyval''''' ir oficiālais nosaukums [[Eiropas Padome]]s ekspertu komitejai [[naudas atmazgāšana]]s novēršanas pasākumu un [[terorisms|terorisma]] finansēšanas novērtējumam.<ref name=resol>[http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/About/Res(2010)12_en.pdf Resolution CM/Res(2010)12]
on the Statute of the Committee of Experts on the Evaluation of Anti-Money Laundering Measures
and the Financing of Terrorism (MONEYVAL), adopted by the Committee of Ministers on 13 October 2010 at the 1095th meeting of the Ministers’ Deputies</ref> Tajā ir 47 dalībvalstis un tā ir padota [[Eiropas Padomes ministru komiteja]]i.<ref name=fatf-gafi/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = ''Pan European Game Information''
|image        = PEGI logo.svg
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      = PEGI logotips
|abbreviation = PEGI
|motto        =
|formation    = {{dat|2003|4|9}}
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      = videospēļu klasifikācija
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = Eiropa, Kanāda (tikai Kvebeka), Izraēla
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization = [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|www.pegi.info}}
|remarks      =
}}
'''''Pan European Game Information''''' (saīsināti '''PEGI''') ir Eiropas [[videospēļu satura novērtēšanas sistēma]], kas izveidota, lai palīdzētu patērētājiem Eiropā pieņemt apzinātus lēmumus, pērkot videospēles vai programmas, izmantojot vecuma ieteikumus un satura apzīmējumus. Šo sistēmu 2003. gada aprīlī izveidoja [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]] (''Interactive Software Federation of Europe'', saīsināti ISFE), un tā apvienoja vairākas reģionālās vecuma ierobežojumu sistēmas vienā kopīgā sistēmā. PEGI sistēmu mūsdienās izmanto vairāk kā trīsdesmit valstīs, un tā ir balstīta uz noteiktu kodeksu — noteikumu kopumu, kas ļauj katram izdevējam izmantot PEGI sistēmu. PEGI sistēma iedalās piecās vecuma grupās un astoņos satura raksturojumos, kas vēsta par piemērotību un spēles saturu noteiktai patērētāju vecuma grupai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/ |title=PEGI Website |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728144723/http://www.pegi.info/en/ |archivedate={{dat|2011|07|28||bez}} }}</ref> Vecuma ierobežojums nenorāda spēles grūtības pakāpi, kā arī nepieciešamās iemaņas tās spēlēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/index/id/33 |title=PEGI Pan European Game Information – What do the labels mean? |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110807040750/http://www.pegi.info/en/index/id/33 |archivedate={{dat|2011|08|07||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Triangula bastions''' ("Trijstūra bastions") bija viens no [[Rīgas nocietinājumi|Rīgas nocietinājumu]] bastioniem, kuru [[Daugava]]s labajā krastā uzbūvēja pēc [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] beigām 1727. gadā. Tā pamatus atraka 2000. gadā un mūsdienās tā paliekas apskatāmas zem biroju ēkas [[11. novembra krastmala|11. novembra krastmalā]].
<gallery>
Attēls:16 Century wall in 21 Century building.jpg|Bastiona paliekas zem biroju ēkas pamatiem
Attēls:Triangula Bastion 1.JPG|Biroju ēka 11. novembra krastmalā
</gallery>

sentences: . "[[Mona Liza]]", viena no pazīstamākajām gleznām. Portrets. Eļļas krāsu tehnika.]]

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences: '''Iekšējā jūra''' ir ar [[sauszeme|sauszemi]] gandrīz pilnībā noslēgta [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa. Iekšējās jūras ūdens apmaiņa ar pārējā okeāna ūdeni notiek vāji un jūras straumju režīmu nosaka pašas iekšējās jūras temperatūru un sāļuma atšķirības.

sentences: '''Mozambikas ģerbonis''' ir nacionālais [[Mozambika]]s republikas simbols, kas pieņemts [[1990]]. gadā, konstitūcijas 194. pantā. Ģerbonī attēlots mehānisma rats, kas ieskauts [[kukurūza]]s un [[Cukurniedre|cukurniedru]] vainagā. Pa vidu atrodas sarkana saule un zili viļņi, automāts [[AK-47]] un kaplis, kas sakrustoti virs atvērtas grāmatas. Vainagam apvīta sarkana lente, uz kuras uzrakstīts valsts nosaukums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Suillus bovinus P20.jpg
| att_nosaukums=
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Suillaceae
| dzimta_lv = Sviestbeku dzimta
| ģints = Suillus
| ģints_lv = Sviestbeku ģints
| suga = S. bovinus
| suga_lv = Govju sviestbeka
| binomial = Suillus bovinus
| kategorijas = nē
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada janvārī,}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skudra Z
| attēls                   = Antz-Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Antz''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Ēriks Darnels]]
* [[Tims Džonsons]]
| producents               =
* [[Breds Lūiss]]
* [[Ārons Vorners]]
* [[Petija Vūtone]]
| scenārija autors         =
* [[Pols Veics]]
* [[Kriss Veics]]
* [[Tods Alkots]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vudijs Allens]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Anna Bankrofta]]
* [[Džeina Kērtina]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Džons Mahonijs]]
| mūzika                   =
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|19|Toronto kinofestivāls|1998|10|2|ASV|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998|title=Antz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190418161712/http://www.bbfc.co.uk/releases/antz-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|105 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antz.htm|title=Antz|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Infobox military unit
| unit_name                     = Senās Romas armija
''Exercitus Romanus''
| image                         = [[Image:Vexilloid of the Roman Empire.svg|130px]]
| caption                       = ''[[Vexillum]]'' karogs ar impērijas ''[[Akvila (simbols)|akvilu]]''
| dates                         = 753 gads p.m.ē. – 1453 m.ē.
| country                       = [[Romas ķēniņvalsts]]
[[Romas Republika]]
[[Romas impērija]]
[[Rietumromas impērija]]
[[Austrumromas impērija]]
| allegiance                    =
| size                          = 28–50 leģioni
| command_structure             =
| garrison                      = [[Akvinka]]
[[Bonna]]
[[Lauriakuma]]
[[Iska Augusta]]
[[Aleksandrija]]
[[Singara]]
[[Rēgensburga]]
[[Novija]]
[[Busra]]
| motto                         = 'Gloria Exercitus'
| patron                        =
| garrison_label                = Galvenā mītne
| colors_label                  =
| colors                        =
| march                         =
| battles                       = [[Roman–Gallic wars]]
[[Samnite Wars]]
[[Pyrrhic War]]
[[Punic War]]
[[Macedonian Wars]]
[[Jugurthine War]]
[[Mithridatic War]]
[[Gallic Wars]]
[[Roman civil wars]]
[[Roman invasion of Britain]]
[[Roman–Germanic wars]]
[[Domitian's Dacian War]]
[[Trajan's Dacian Wars]]
[[Roman–Parthian War of 58–63]]
[[Jewish–Roman wars]]
[[Bellum Batonianum|The Great Illyrian Revolt]]
| commander1_label              = Commander-in-chief
| commander1                    = [[Romas imperators|Imperators]]
(''de facto''; 27 gads p.m.ē.–1453 m.ē.)
[[Konsuls (Roma)|Konsuls]]
(''de jure''; 27 gads p.m.ē.–1453 m.ē., 509 gads p.m.ē.–27 m.ē.)
[[Senās Romas karalis|Karalis]]
(753 gads p.m.ē.–509 m.ē.)
| commander2_label              = Notable commanders
| commander2                    = [[Marks Fūrijs Kamills]]
[[Scīpions Afrikānis]]
[[Gajs Marijs]]
[[Jūlijs Cēzars]]
[[Ģermāniks]]
[[Flāvijs Stilihons]]
[[Flāvijs Belisārijs]]
| identification_symbol         =
| identification_symbol_label   =
| identification_symbol_2       =
| identification_symbol_2_label =
}}
s mūsu ēras 2. gadsimtā.]]
 (mūsdienu rekonstrukcija Itālijā, 2007. gads).]]
'''Senās Romas armija''' ({{val|la|Romanus exercitus}}) sevī ietvēra visas [[Senā Roma|Senās Roma]]s sauszemes un jūras [[Karaspēks|karaspēka]] sastāvdaļas, kas galvenokārt pastāvēja [[Romas ķēniņvalsts|ķēniņvalsts]], [[Romas Republika|republikas]] un [[Romas impērija|impērijas]] laika posmā no aptuveni 753. gada [[Anno Domini|pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) līdz 476. gadam. Turpretim aprakstu par [[Austrumromas impērija]]s (395.–1453. gads) bruņotajiem spēkiem skatīt sadaļā [[Bizantijas armija]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{vikisaites+}}
{{apšaubīts}}
'''Fiskālā politika''' [[ekonomika]]s teorijā ir valdības pamatnostādņu un lēmumu komplekss, kas nosaka to, kā tiek veikti valsts finanšu tēriņi un to, kā tie tiek segti. Fiskālā politika ir [[nodoklis|nodokļu]] un budžeta politika, ar kuras palīdzību tiek iegūta lielākā daļa no valsts budžeta.

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences: '''Efedra''' parasti ir [[kailsēkļi|kailsēkļu]] grupas auga ''[[Ephedra sinica]]'' cits nosaukums. ''Ephedra sinica'' ticis izmantots tradicionālajā ķīniešu medicīnā jau vairāk nekā 5000 gadus kā līdzeklis pret [[astma|astmu]], [[drudzis|drudzi]], kā arī pret [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]]. Dažādas citas augu sugas, kas pieder ''Ephedra'' ģintij, tiek tradicionāli izmantotas dažādos medicīniskos nolūkos. [[Indiāņi]] un [[mormoņi|mormoņu]] pionieri dzēra uz efedrām uzlietas tējas, ko sauca par mormoņu vai indiāņu tēju.

sentences: '''Avia BH-21''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] vienvietīgais [[iznīcinātājs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Vidzemes priekšpilsēta|Rīgas Vidzemes priekšpilsētā]].

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Lubāna}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Lubāna
| tips                = stacija
| attēls              = Lubānas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Bijusī Lubānas dzelzceļa stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna|Madona—Lubāna]]
| atvērta             = 1935
| slēgta              = 1990
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2           = J. Šarlovs
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 54 | lats  = 19.2 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 26.7 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Meirāni (stacija)|Meirāni]] (10 km; slēgta)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] (6 km; slēgts)
| attālums_līdz_Rīgai = 192
}}

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences: '''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aiviekstes pagasts
| karte             = Aiviekstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Kriškalni
| platība           = 144,84
| iedzīvotāji       = 829<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 829 / 144.84 round 1}}
| izveidots         = 1922
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Aiviekstes pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām tā austrumos, [[Aiviekste]]s un [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Pļaviņas|Pļaviņu]] pilsētu un [[Klintaines pagasts|Klintaines]], un [[Vietalvas pagasts|Vietalvas pagastiem]], [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Kalsnavas pagasts|Kalsnavas pagastu]] un pa Aivieksti ar [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils]] un [[Variešu pagasts|Variešu]] pagastiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1835. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[būvniecība]]
| products         =
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
ir populārs ar saviem radošajiem darbiem]]
'''Radošums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Lēmums Nr. 33. Par angļu termina ''creativity'' atbilsmi latviešu valodā |date= 2004. gada 31. augusts |publisher= [[Latvijas Zinātņu akadēmija]] |work=Terminoloģijas Jaunumi |url= http://termini.lza.lv/article.php?id=126 |accessdate= 2016. gada 7. jūlijā}}</ref> jeb '''kreativitāte''' (no {{val-la|creō}} — 'radīt') ir spēja radīt jaunas [[ideja]]s vai [[koncepts|konceptus]]. No [[zinātne|zinātniska]] viedokļa, radošas domas rezultātā rodas gan oriģināla, gan piemērota ideja. Ikdienas uztverē radošums vienkārši ir māka radīt ko jaunu. Lai gan vairāki cilvēki uzskata, ka radošums ir iedzimts, citi apgalvo, ka to var iemācīt.

sentences: {{Atjaunot|to, ka mūsdienās lipīdus definē savādāk}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seklais kaps
| operators =
| attēls = Shallow Grave 1994 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = [[Endrū Makdonalds (producents)|Endrū Makdonalds]]
| scenārijs = [[Džons Hodžs]]
| aktieri = * [[Kerija Foksa]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Jūens Makgregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shallow Grave''
| studija = * ''PolyGram Filmed Entertainment''
* ''Channel 4 Films''
* ''Glasgow Film Fund''
* ''Figment Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Rank Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]|1995|1|6|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4001|title=SHALLOW GRAVE (1995) |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seklais kaps"''' ({{Val|en|Shallow Grave}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Foksa]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Jūens Makgregors]]. "Seklais kaps" ir Boila pirmā režisētā filma.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmā tikšanās 2020/2021 gadā
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 26-08-2021 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2021|8|26}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Sveiks, Švejk!
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kemira Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1920. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = ķīmiskās vielas papīra un celulozes ražošanai, ūdens attīrīšanai, naftas un kalnrūpniecībai
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 4900
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.kemira.com/ kemira.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = PacificLoon24.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia pacifica
 | suga_lv = Klusā okeāna gārgale
 |         binomial = Gavia pacifica <small>([[George Newbold Lawrence|Lawrence]], 1858)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =
 | sinonīmi =
}}
'''Klusā okeāna gārgale''' (''Gavia pacifica'') ir vidēji liels [[gārgaļu dzimta]]s (''Gaviidae'') migrējošs ūdens putns, kas ligzdo [[Ziemeļamerika]]s Arktiskajā reģionā un ziemo galvenokārt [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] piekrastēs.<ref name=pet/> Nesenā pagātnē Klusā okeāna gārgale un [[melnkakla gārgale]] tika klasificētas kā viena suga. Abām sugām izplatības areāli pārklājas [[Aļaska]]s rietumdaļā un [[Sibīrija]]s austrumos. Pie [[Japāna]]s krastiem bieži var novērot abu sugu jauktus ziemojošos barus.<ref name=all/>

sentences:
'''Kirī''' var būt:
* [[Pjērs Kirī]] (''Pierre Curie''), franču fiziķis (1859—1906);
* [[Marija Sklodovska-Kirī]] (''Maria Skłodowska-Curie''), poļu izcelsmes franču zinātniece (1867—1934);
* [[Irēna Žolio-Kirī]] (''Irène Joliot-Curie''), franču ķīmiķe (1897—1956);
* [[Frederiks Žolio-Kirī]] (''Jean Joliot-Curie''), franču fiziķis (1900—1958);
* [[kirī]] - ārpussistēmas [[radioaktivitāte]]s mērvienība.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Igaunijas Jūras muzejs
| native_name         = ''Eesti Meremuuseum''
| image               = Fat margo.JPG
| imagesize           =
| caption             = Muzeja galvenā ēkā - tornis "Resnā Margarēta"
| alt                 =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| map_label = Igaunijas Jūras muzejs
| latd  = 59.442591 | latNS  = N
| longd = 24.749644 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1935. gads
| location            = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| type                = [[Tehnikas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|http://meremuuseum.ee}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Tayanna''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Tayanna 2018.jpg
|         Att_izm = 180px
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Tetjana Mihailivna Rešetņaka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1984|9|29}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2006–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[Гарячий шоколад]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Šepings
|     vārds_orig = ''Otto Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk/Отто Дмитриевич Шеппинг''
|         attēls = Shepping.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Šepings ap 1860. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]], [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], māte - Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vecdaugava
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Vecdaugavas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Vecdaugavas pieturas punkta ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1964
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 3| lats  = 31.75194| latNS  = N
| longd =24 | longm = 6| longs = 24.99834| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (6 km)
 [[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
 [[Vecāķi (stacija)|Vecāķi]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Kalngale (stacija)|Kalngale]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 17
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Vēždūka
|attēls=Vezduka.jpg
|paraksts=Vēždūka Gārzdes ciemā
|garums=30,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=satekot [[Modes grāvis|Modes grāvim]] un [[Māteru grāvis|Māteru grāvim]]
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=36 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Vandas ezers
| attēls       = Lake Vanda Landsat 7 image.jpg
| paraksts     = ''Landsat'' satelītattēls
| vieta        = {{ATA}}
| vieta2       = [[Rosa Teritorija]]
| plat_d=77 | plat_m=33 | plat_s=55 | plat_NS=S
| gar_d=161 | gar_m=11 | gar_s=26 | gar_EW=E
| platība      = 5,2
| garums       = 8
| platums      = 2
| Vid_dziļums  = 30,8
| Max_dziļums  = 75
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 50
| izteka       =
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  =
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 11
| pilsētas     =
}}
'''Vandas ezers''' ({{val-en|Lake Vanda}}) ir beznoteces ezers [[Raita ieleja|Raita ielejā]] [[Antarktīda]]s [[Rosa Teritorija|Rosa Teritorijā]]. Nosaukta Viktorijas Universitātes antarktiskās ekspedīcijas izpētes partijas vadītājam Ballam (''C. Bull'') [[Grenlande]]s ekspedīcijas laikā piederējušā [[suns|suņa]] vārdā.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=115:3:8650131620951283::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:15864%2CVanda%2C%20Lake Antarctica Feature Detail. Vanda, Lake]</ref> Ezerā ietek Antarktīdas garākā upe [[Oniksa]]. Pie upes ietekas no 1968. līdz 1995. gadam pastāvēja [[Jaunzēlande]]s [[polārstacija]] [[Vanda (polārstacija)|Vanda]]. Ezera pretējā krastā iepretī vecajai stacijas vietai ierīkota vasaras nometne Leikvanda (''Lake Vanda Hut'') un automatizēta [[meteoroloģiskā stacija]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lendžu pagasts
| karte             = Lendžu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Lendžu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Lendžu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Lendži
| platība           = 64,6
| iedzīvotāji       = 675<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 675/ 64.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.lendzi.lv
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{Grāmatas infokaste v2
| author = [[Rainis]]
| release_date = 1909
| pages = 120 <ref name=zvaigzne/>
}}
'''"Zelta zirgs"''' ir luga, kas ir viena no [[Rainis|Raiņa]] visvairāk izrādītajām lugām pēc [[Igauņi|igauņu]] pasakas motīviem.<ref name=zvaigzne>[http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/2921-zelta_zirgs.html zvaigzne.lv], izdevniecības Zvaigzne ABC mājaslapa</ref> Lugas pamatā ir izmantota igauņu tautas pasaka vācu tulkojumā par ķēniņmeitu, kas septiņus gadus gulējusi vienā miegā. Luga “Zelta zirgs” tapusi [[1909. gads Latvijā|1909. gadā]], pēc [[Jaunais Rīgas teātris|Jaunā Rīgas teātra]] vadības lūguma radīt uz [[Ziemassvētki]]em jaunu lugu bērniem. Ir arī iestudētas [[Teātris|teātra]] izrādes pēc lugas motīviem.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 68. lpp.</ref> [[2014. gads Latvijā|2014. gadā]] iznāca animācijas filma "[[Zelta zirgs (animācijas filma)|Zelta zirgs]]" pēc lugas motīviem, kuras režisors ir [[Reinis Kalnaellis]].<ref>[http://www.forumcinemas.lv/Event/301423/ forumcinemas.lv] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141124133458/http://www.forumcinemas.lv/Event/301423/ |date={{dat|2014|11|24||bez}} }}, Forum Cinemas Zelta Zirga lapa</ref>

sentences: '''Amsterdamas metro''' ({{val|nl|Amsterdamse metro}}) ir jaukta tipa [[metro]] un vilciena sabiedriskā transporta sistēma [[Nīderlande]]s galvaspilsētā [[Amsterdama|Amsterdamā]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1977. gadā. Amsterdamas metro pieder Amsterdamas pilsētai.

sentences:
s krasta]]
'''Malasledus''' ir nekustīgs, pie [[krasts|krasta]] nostiprinājies [[ledus]] [[jūra|jūru]] un [[okeāns|okeānu]] piekrastēs.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621049&q=malasledus&cid=792950&&g=2 letonika.lv]</ref> Veidojas [[ūdens]] sasalšanas periodā ledus masai nostiprinoties pie krasta, [[sēklis|sēkļa]] vai pie uz sēkļa nostiprināta [[aisbergs|aisberga]]. Var veidoties kā ūdenim sasalstot uz vietas, tā arī piesalstot [[dreifs|dreifējošam]] ledum. Malasledus var stiepties līdz pat vairākus simtus kilometru no krasta un saglabāties vairākus gadus, sasniedzot {{nobr|10-20 m}} biezumu. [[Paisums|Paisuma]] vai [[vējš|vēja]] ietekmē malasledus var sadalīties un veidot [[pakledus|pakledu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences: '''Salnas gliemezene''' ({{val-la|Hygrophorus hypothejus}}) - [[sēne]]. Cepurīte neliela, līdz 6 cm plata, iedzeltena vai iesārta, pārklāta ar biezu, brūnganu [[Gļotas|gļotu]] kārtu. Kātiņš dzeltenīgs, dažreiz ar sīkām, brūnganām zvīņām. Lapiņas jaunām sēnēm gaiši pelēkas, vēlāk iedzeltenas vai dzeltenīgi sārtas. Atrodama [[oktobris|oktobrī]], [[novembris|novembrī]], skuju koku mežos. Ēdama, bet nav garšīga. Pirms cepšanas jānoņem gļotas un jānovāra. Ņemot vērā, ka šīs sēnes ir nelielas un samērā reti atrodamas, turklāt vēlu rudenī, tās var arī nevākt. Ne mazāk gļotainas ir arī citas gliemezenes, tās atrodamas samērā reti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ferrari''''' jeb '''Ferrāri''' ({{val-it|Ferrari}}) ir [[itāļi|itāļu]] uzvārds, kas tulkojumā nozīmē "[[kalējs]]".

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Kravcovs''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences: '''Krūšturis''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kas aptver, atbalsta un paceļ [[krūtis]]. 19. gadsimta beigās krūšturis aizstāja korseti kā visplašāk izmantoto metodi, kā atbalstīt krūtis. Mūsdienās tiek ražoti dažādiem mērķiem paredzēti krūšturi.

sentences: '''Supermoto''' ir [[Motosports|motosporta]] veids, kas ietver sevī braukšanu pa dažāda tipa seguma trases daļām. Supermoto iedalās sporta un ielas moto klasēs. Ar sporta [[Motocikls|motociklu]] ir iespējams braukt tikai trasēs, savukārt [[iela]]s supermoto ir paredzēts braukšanai satiksmē, tas ir aprīkots ar visu nepieciešamo, lai izietu [[Tehniskā apskate|tehnisko apskati]]. Supermoto sākotnēji bija tikai kā zvaigžņu šovs, kur labākie braucēji no dažādākajiem motocikla veidiem pārkāpj uz supermoto un mērojas saviem spēkiem speciāli izveidotā trasē. Šobrīd supermoto ir pieejams pilnīgi visiem, kam ir pietiekoši līdzekļi un finanses.

sentences: '''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

sentences:
{{Infobox stadium
| stadium_name = Lūseilas stadions
| native_name = ملعب لوسيل الدولي
| logo_image =
| map_type = Katara
| latNS = N
| latd = 25
| latm = 25
| lats = 15,1
| longEW = E
| longd = 51
| longm = 29
| longs = 25,4
| location = {{vieta|Katara|Lūseila}}
| built = 2017—2021
| renovated =
| surface = zāle
| construction_cost =
| seating_capacity = 80 000
| tenants = [[2022. gada FIFA Pasaules kauss]]<br/>[[Kataras futbola izlase]]
| image =
}}
'''Lūseilas stadions''' ({{Val|ar|ملعب لوسيل الدولي}}) ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Lūseila|Lūseilā]], [[Katara|Katarā]]. Stadionā ietilpība ir 80 000 skatītāji. Stadionā tika aizvadīti [[2022. gada FIFA Pasaules kauss|2022. gada FIFA Pasaules kausa]] seši grupu turnīra mači, viens astotdaļfināls, ceturtdaļfināls un pusfināls, kā arī finālmačs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.stadiumguide.com/lusail-stadium/|title=Lusail Stadium - Qatar - 2022 World Cup - The Stadium Guide|access-date=2022-11-14|language=nl}}</ref>

sentences:
Kategorijas raksts: [[Melanēzija]]
{{Commonscat|Melanesia}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Reinholds fon Klots
|     vārds_orig = ''Gustav Reinhold von Klodt''
|         attēls = KlotsGustavs.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Višņijvoločeka]], [[Tveras apgabals|Tveras guberņa]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Burhards Ernests fon Klots (no Veidu muižas, armijas majors); māte - Eba Klota (no [[Puikule]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Frederīke (dzimusi fon Fēgezaka, no Roperbeķu muižas)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Евгений Понасенков''
| attēls = Ponasenkov 2021.jpg
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[publicistika|publicists]], [[vēsturnieks]], [[režisors]], [[videoblogs|videoblogeris]]
| dzimums = V
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Telma
| operators =
| attēls = Thelma (2017 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Joahims Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = * Joahims Trīrs
* [[Eskils Fogts]]
| aktieri = * [[Eili Harboa]]
* [[Kaja Vilkinsa]]
* [[Henriks Rafaelsens]]
* [[Ellena Dorita Petersena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thelma''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|8|20}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{NOR}}
* {{SWE}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets = {{Eiro|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2960216581/|title=Thelma
 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Telma"''' ({{Val|no|Thelma}}) ir 2017. gada [[Norvēģija]]s, [[Zviedrija]]s, [[Dānija]]s un [[Francija]]s kopražojuma trillera filma, kuras režisors ir [[Joahims Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eili Harboa]], [[Kaja Vilkinsa]], [[Henriks Rafaelsens]] un [[Ellena Dorita Petersena]].

sentences: Šis ir saraksts ar pasaules lielākajām politiskajām partijām. Par partijas biedru skaitu, parasti, ziņo pašas partijas, līdz ar to dati var būt neobjektīvi.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences: '''Bikini'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ir mazs, divdaļīgs sieviešu [[peldkostīms]]. Viena peldkostīma daļa aizsedz krūtis, bet otra cirksni un dažreiz sēžamvietu.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čehijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Čehijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          =Bristol.zoo.livfruitbat.arp.jpg
| att_nosaukums   = Livingstona augļēdājsikspārnis [[Bristoles zoodārzs|Bristoles zoodārzā]]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| virsklase       =
| virsklase_lv    =
| infraklase      =
| infraklase_lv   =
| virskārta       =
| virskārta_lv    =
| kārta           = Chiroptera
| kārta_lv        = Sikspārņi
| apakškārta      = Megachiroptera
| apakškārta_lv   = Dižsikspārņi
| infrakārta      =
| infrakārta_lv   =
| virsdzimta      =
| virsdzimta_lv   =
| dzimta          = Pteropodidae
| dzimta_lv       = Augļēdājsikspārņi
| apakšdzimta     = Pteropodinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints           = Pteropus
| ģints_lv        =
| suga            = Pteropus
| suga_lv         = Livingstona augļēdājsikspārnis
| binomial        = Pteropus livingstonii, <small>([[Džons Edvards Grejs|Gray]]), 1866)</small>
| izplatība       =
| kategorijas = nē
| sinonīmi=
* ''Pteropus livingstonei''
}}
'''Livingstona augļēdājsikspārnis''' jeb '''Livingstona augļsikspārnis''' (''Pteropus livingstonii'') ir apdraudēta<ref name="Sarkanā Grāmata"/> [[augļēdājsikspārņu dzimta]]s<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=631635 Integrated Taxonomic Information System]</ref> [[suga]], kas dzīvo [[Komoras|Komoru]] salās [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Eks''' var būt:
* Johans Eks:
** [[Johans Eks (katoļu teologs)]] (''Johannes Eckius'' 1486―1543) ― vācu katoļu teologs, [[Mārtiņš Luters|Lutera]] oponents;
** [[Johans Eks (luterāņu mācītājs)]] (''Johannes Eck'', ?―1552) ― [[Reformācija]]s laika [[Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāle|Rīgas latviešu Jēkaba baznīcas]] draudzes [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs;
* [[Jūels Ēriksons Eks]] (''Joel Eriksson Ek''; 1997) ― zviedru hokejists;
* [[Nikolajs Eke]] (''Nicolaus von Ecke''; zināms arī kā '''Niklāvs Eks'''; 1541—1623) ― Rīgas rātskungs, birģermeistars un burggrāfs.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Toms
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākumā
|          nāves datums = {{dat|72|12|21}}
|        piemiņas diena = [[3. jūlijs]]
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Caravaggio - The Incredulity of Saint Thomas.jpg
|         attēla izmērs = 235px
|      attēla nosaukums = [[Karavadžo]] glezna "Neticīgais Toms", kurā redzams, kā Toms pieskaras Jēzum pēc viņa augšāmcelšanās
|       dzimšanas vieta = [[Galileja]],  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Mailāpūra]] (tagad [[Čennaja]] {{IND}})
|             nosaukums = Apustulis, sludinātājs un kristiešu moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[dvīņi]], [[šķēps]], [[uzstūris]]
|            aizbildnis = [[arhitekts|arhitektiem]]
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences:
{{mazais burts}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = grep
| title                  =
| logo                   = <!-- Image name is enough -->
| logo caption           =
| logo size              =
| logo alt               =
| screenshot             = <!-- Image name is enough -->
| caption                =
| screenshot size        =
| screenshot alt         =
| collapsible            =
| author                 = [[Kens Tomsons]]<ref name=history102>{{grāmatas atsauce|last=Kernighan|first=Brian|title=The Unix Programming Environment|url=https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern|year=1984|publisher=Prentice Hall|isbn=0-13-937681-X|pages=[https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern/page/102 102]}}</ref><ref>[https://medium.com/@rualthanzauva/grep-was-a-private-command-of-mine-for-quite-a-while-before-i-made-it-public-ken-thompson-a40e24a5ef48 “grep was a private command of mine for quite a while before i made it public.” -Ken Thompson], By Benjamin Rualthanzauva, Published on Feb 5, 2014, Medium</ref>
| developer              =
| released               = 1974. gada novembrī<ref name=history102 />
| discontinued           =
| latest release version =
| latest release date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| latest preview version =
| latest preview date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| status                 =
| programming language   =
| operating system       =
| platform               =
| size                   =
| language               =
| language count         = <!-- Number only -->
| language footnote      =
| genre                  =
| license                =
| alexa                  =
| website                =
| standard               =
| AsOf                   =
}}
'''grep''' ir [[komandrindas saskarne|komandrindas]] utilītprogramma, ko izmanto, lai vienkārša teksta datu kopās meklētu rindas, kuras atbilst [[regex|regulārām izteiksmēm]]. Tās nosaukums cēlies no [[ed (teksta redaktors)|ed]] komandas ''g/re/p'' ('''''g'''lobally search a'' '''''r'''egular '''e'''xpression'' and '''''p'''rint''), kas veic tādu pašu darbību: veic globālu meklēšanu pēc regulāras izteiksmes un izdrukā visas atbilstošās rindas.<ref>Hauben et al. 1997, Ch. 9</ref><ref name="etymology">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.catb.org/~esr/jargon/html/G/grep.html |title=grep |accessdate=2006-06-29 |last=Raymond |first=Eric |authorlink=Eric S. Raymond |work=Jargon File }}</ref> Grep sākotnēji tika izstrādāts ''[[Unix]]'' operētājsistēmai, bet mūsdienās ir pieejams visām ''Unix'' līdzīgajām sistēmām.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Daugavsala
|attēls              = Екабпилс (Латвия) Вид с башни Крустспилского замка на Запад (фрагмент) - panoramio.jpg
|attēla paraksts     = Skats uz Mazo Daugavu un Daugavsalu 2013. gadā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija
|reljefa_karte       = jā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Daugava]]
|arhipelāgs          =
|latd=56|latm=30|lats=53|latNS=N |longd=25|longm=50|longs=20|longEW=E
|platība             = 0,68
|garums              = 2,17
|platums             = 0,55
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 87 m
|augstums            =
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Valstspilsēta
|valsts adm vienība       = [[Jēkabpils]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tīrīšana: Anarhija
| attēls                   = The Purge – Anarchy Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Purge: Anarchy''
| žanrs                    = [[antiutopija]], [[drāma]], [[trilleris]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Džeimss Demonako]]
| producents               =
* [[Džeimsons Blums]]
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrū Forms]]
* [[Breds Fulers]]
* [[Sebastjēns K. Lemersjē]]
| scenārija autors         = Džeimss Demonako
| galvenajās lomās         =
* [[Frenks Grillo]]
* [[Karmena Edžogo]]
* [[Zeks Gilfords]]
* [[Kīle Sančesa]]
* [[Maikls K. Viljamss]]
| mūzika                   = [[Neitans Vaitheds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = * 2014. gada 18. jūnijs ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
| ilgums                   = 103 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film|title=THE PURGE: ANARCHY|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}|archive-date={{dat|2014|07|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140707082350/http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film}}</ref>
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=purge2.htm|title=The Purge:
Anarchy|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|111 miljoni}}
| iepriekšējā              = [[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]
| nākošā                   = [[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]
| imdb                     =
}}
'''Tīrīšana: Anarhija''' ({{val|en|The Purge: Anarch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Demonako]]. Galvenās lomas atveido [[Frenks Grillo]], [[Karmena Edžogo]], [[Zeks Gilfords]], [[Kīle Sančesa]] un [[Maikls K. Viljamss]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2014. gada 18. jūnijā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "[[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]". Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "[[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]" (2016) un "[[Tīrīšana: Sākums]]" (2018).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Eduards Pauls Benedikts Frēze
| vārds_orig = ''Eduard Paul Benedict Frese''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1872
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 1
| dz_vieta = [[Lēnes-Nigulas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Igaunija}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 27
| m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Cyprus|Universitātes Kiprā}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Šenkings
|     vārds_orig = ''Otto Schenking''
|         attēls = Otto schenking sulejow.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Šenkinga (trešais no labās puses) ierašanās Sulejovā (1625)
|     dz_dat_alt = [[1540]]?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Livonijas Konfederācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sulejova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]<br/>([[Lodzas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = katoļu baznīcas darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
(''Louis Janmot'') glezna "Dvēseles lidojums" (''Le Vol de l’âme'')]]
'''Garīgums''', arī '''dvēseliskums''', ir garīgā kultūra un garīgā attīstība, tā ir koncentrēšanās lietām un pasaulei, kas saistīta ar cilvēku [[psihe|psihi]] un [[intelekts|intelektu]]. Garīgums nereti tiek saistīts ar [[reliģija|reliģiju]]. Garīgumu uzskata par vienu no nozīmīgākajām personības dimensijām, daži autori uzskata, ka to var likt personības modeļa centrā.<ref name="Myers, Sweeney"/>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Romankošs
| Photo                = Roman-Kosh (Crimea) top2.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Romankoša virsotnē
| karte                = Krima
| alt_karte = Relief map of Crimea.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=44|latm=36|lats=46|latNS=N
| longd=34|longm=14|longs=32|longEW=E
| Augstums         = 1545
| Atrašanās vieta  = {{UKR}} (de jure)<br/>{{RUS}} (faktiski)
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Krimas kalni]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Romankošs''' ([[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un {{val|ru|Роман-Кош}}, {{val|crh|Roman Qoş}}) ir [[Krimas kalni|Krimas kalnu]] augstākā virsotne. Izvietojies grēdas vidusdaļā [[Babuganjaila]]s masīvā. Veidots no [[kaļķakmens]], raksturīgi [[karsts|karsta]] procesi. Virsotnē akmeņainas kalnu pļavas. Atrodas Krimas dabas rezervāta teritorijā.<ref>{{PZT|604}}</ref> Nosaukums, domājams, cēlies no Krimas tatāru valodas un nozīmē «romiešu/rumāņu apmetne».

sentences: '''Artefakts''' ({{val|la|artefactum}} — ‘mākslīgi izveidots’) ir [[parādība]], [[process]] vai [[priekšmets]], kura rašanos nevar izskaidrot ar dabiskiem cēloņiem. Artefakti ir lietas vai materiālās kultūras [[aspekts|aspekti]], kas atšķiras no [[kultūra]]s vērtībām un normām.

sentences: '''Staiceles pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 28 [[iela]]s [[Staicele|Staicelē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Staicele, Limbažu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
[[File:Kula bracelet.jpg|thumb|Kula aproce]]
'''Kula''', arī '''kula apmaiņa''' vai '''kula aplis''', ir ceremoniāla apmaiņas sistēma, ko praktizē [[Papua-Jaungvineja]]s [[Milnbejas province|Milnbejas provincē]] (Milne Bay).

sentences: '''Nodalījums''' ir [[organismu klasifikācija]]s [[taksonomija|taksonomiskā vienība]], kuru lieto [[botānika|botānikā]], savukārt [[zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[Tips (zooloģija)|tips]]. Nodalījums ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Nodalījumu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[klase (bioloģija)|klases]].

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences: '''Humifikācija''' ir [[augsne]]s augšējā daļā notiekoša mikrobioloģiska un bioķīmiska vienkāršu [[organiskā viela|organisku savienojumu]] pārvēršanās par daudz sarežģītākiem organiskiem savienojumiem, kas saistīti ar augsnes minerālo daļu. Augsnes slāni, kas izveidojas šajā procesā, sauc par [[humuss|humusu]]. Tas ietekmē mitruma režīmu un tumšā krāsa sekmē [[Saule]]s enerģijas absorbēšanu.

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences:
s laikā]]
'''Embrijs''' ({{val|el2|embryon}} — ‘dīglis’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 193. lpp.</ref> ir dzīva [[organisms|organisma]] attīstības stadija, sākot ar [[zigota|zigotu]] un beidzot ar [[dzimšana|piedzimšanu]] vai izšķilšanos no [[ola]]s ([[ziedaugi]]em — izdīgšanu no [[sēkla]]s). Augu embrijus dažreiz sauc par [[aizmetnis|aizmetņiem]]. Embrija sākotnējo stadiju — [[šūna|šūnu]] grupu ar dobumu vidū — sauc par [[dīglis|dīgli]]. Daudziem [[bezmugurkaulnieki]]em un zemākajiem [[mugurkaulnieki]]em olā esošie barības vielu krājumi ir nepietiekami pilnīgai embrija attīstībai, tādēļ, lai izveidotos pieaudzis organisms, nepieciešama vēl viena īpaša attīstības stadija — [[kāpurs]], kurš spēj patstāvīgi baroties. Placentārajiem [[zīdītāji]]em, tai skaitā [[cilvēks|cilvēkam]], embriju pēc tā visu orgānu sistēmu izveidošanās sauc par [[auglis (anatomija)|augli]]. Augļa [[barošanās|barošanos]], [[elpošana|elpošanu]] un atkritumvielu izvadīšanu nodrošina [[placenta]]. Cilvēka embriju dēvē par augli apmēram no 9 nedēļu vecuma.<ref name="lpe">{{LPE|1|473}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Krievijas cilvēki pēc nodarbošanās|Pedagogi]]
[[Kategorija:Izglītība Krievijā|Pedagogi]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences:
Kategorija '''Personālie datori''' satur saites uz rakstiem, kas ir saistīti ar [[personālais dators|personālajiem datoriem]].
{{Commonscat|Computers}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Guntiņas
| ģints = Lychnis
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Lychnis chalcedonica 2zz.jpg
| att_nosaukums = ''Sagina apetala''
| binomial = Lychnis chalcedonica
| sinonīmi = ''Silene chalcedonica''
| suga = Lychnis chalcedonica
| suga_lv = Sarkanā guntiņa
}}'''Sarkanā guntiņa''' ({{Val-la|Lychnis chalcedonica}}) ir augu suga [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā suga ir vietām plaši kultivēts krāšņumaugs, kurš dabā ir reti sastopams pamestu mājvietu apkaimē, ceļmalās un nezālienēs mītņu tuvumā; Latvija ir  ziemeļrietumos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lychnis-chalcedonica-l/|title=sarkanā guntiņa - Lychnis chalcedonica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-11}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mākslīga šūna''' ir no mākslīgām sastāvdaļām izveidota [[šūna]]. Pirmās mākslīgās šūnas tika izgatavotas, izmantojot [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS) pamatsastāvā esošos ķīmiskos savienojumus.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Džeimss Džons Džeimsons
| color         =
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         =
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #1
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Dž. K. Simonss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Džons Džeimsons]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Džeimss Džons Džeimsons jaunākais''' ({{val|en|John Jonah Jameson, Jr.}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Džeimsons ir laikraksta ''[[Daily Bugle]]'' redaktors. Tēls ir pazīstams ar savu apsēstību ar mēģinājumiem nomelnot [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēku]]. Džeimsona dēls, [[Džons Džeimsons]], ir [[astronauts]], [[Mērija Džeina Votsone|Mērijas Džeinas Votsones]] līgavainis. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu attēloja aktieris [[Dž. K. Simonss]].

sentences: '''Ranžēšana''' (no [[franču valoda]]s vārda ''ranger'' — sakārot) ir [[Dati|datu]] sakārtošana augošā secībā (tiešais ranžējums) vai dilstošā secībā (ačgārnais ranžējums). Šo darbību izmanto [[Matemātika|matemātiskiem]] aprēķiniem [[Statistika|statistikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ran%C5%BE%C4%93%C5%A1ana:1|title=ranžēšana {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-10}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mehmets Ali Agdža
 |    vārds_orig = ''Mehmet Ali Ağca''
 |        attēls = Mehmet_Ali_Ağca_01.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 1
 |      dz_diena = 9
 |      dz_vieta = [[Hekimhan]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = Turks
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Mehmets Ali Agdža''' ({{val|tr|Mehmet Ali Ağca}}; dzimis {{dat|1958|1|9}}) ir [[turki|turku]] terorists, slepkava un Pelēko vilku kustības biedrs.

sentences:
{{Sporta interešu zonas}}
{{Commonscat|Sports}}
{{portāls2|Sports}}
{{catmore}}

sentences: '''Aksiālā simetrija''' ir [[simetrija]] pret [[Simetrijas ass|asi]]; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valerijs Zalužnijs
|     vārds_orig = ''Валерій Федорович Залужний''
|         attēls = Lieutenant General Valerii Zaluzhnyi.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Valerijs Zalužnijs ģenerālleitnanta formas tērpā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1973
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = Novohrada-Volinska, [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad [[Zvjaheļa]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1993—pašlaik
|          valsts = {{flag|Ukraina}} (1993—pašlaik)
|       struktūra = [[Ukrainas Sauszemes spēki]]
|         vienība =
|       komandēja = [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] virspavēlnieks
Ģenerālštāba priekšnieks
Ukrainas Sauszemes spēki
Operatīvā pavēlniecība ziemeļos
Ukrainas bruņoto spēku apvienotais operatīvais štābs
Rietumu operatīvā pavēlniecība
51. gvardes mehanizētā brigāde
24. mehanizētā brigāde
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība = Odesas Militārā akadēmija (1997)
Ukrainas Nacionālā aizsardzības universitāte (2007 un 2014)
Ostrohas akadēmija (2020)
|     apbalvojumi = Bohdana Hmeļnicka ordenis (III šķira)
Cīņas nopelnu krusts
|      cits_darbs =
}}
|       piezīmes =
}}
'''Valerijs Zalužnijs''' ({{Val|uk|Валерій Федорович Залужний}}; dzimis {{dat|1973|7|8}}) ir [[Ukraina]]s [[ģenerālis]]. No 2021. gada 27. jūlija līdz 2024. gada 8. februārim viņš bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] virspavēlnieks.

sentences:
[[Kategorija:Skatuves māksla]]
[[Kategorija:Cirks]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Komiķi]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Duvzare
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Terra Dowzare}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 9. gadsimts
|gads_beigas            = 1263
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Savā starpā sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[Impilte]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 400
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences: '''Pipari''' ir [[garšviela]], kuru iegūst no [[piparkrūmi|piparkrūmu]] augļiem. Ja izžāvē negatavus augļus, iegūst '''melnos piparus''', savukārt, ja izžāvē gatavus augļus, iegūst '''baltos piparus'''. Par pipariem mēdz dēvēt arī citu augu sugu daļas, piemēram, no [[dārzeņpipars|dārzeņpipariem]] iegūst [[saldo paprika|saldo papriku]] jeb saldos piparus, ir arī [[čili pipari]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius torminosus G2.jpg
| att_nosaukums= Ģints [[tipiskā suga|tipiskās sugas]] — [[parastais vilnītis|parastā vilnīša]] (''Lactarius torminosus'') jauni augļķermeņi.
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| kategorijas =nē
}}
'''Pienaiņu ģints''' jeb '''pienaines''' (''Lactarius'') ir [[lapiņu sēnes|lapiņu sēņu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[bērzlapju dzimta]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gada beigās tajā ietilpa 638 sugas,<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/8NQLV Catalogue of Life: Lactarius] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211130232629/https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/8NQLV |date={{dat|2021|11|30||bez}} }}, skatīts 2021-12-01</ref> no kurām Latvijā atrastas 55.<ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 25., 76.-97. lpp.</ref> Latvijā un visā Eiropas ziemeļdaļā tās ir bieži sastopamas, vidēji lielas un savstarpēji atšķirīgas, kas padara tās viegli atpazīstamas [[mikoloģija|mikologiem]] un [[sēņošana|sēņotājiem]]. To raksturīgās pazīmes parasti ir lapiņu ievainojumu vietās izdalošā piensula, irdenums, piestiprinātas lapiņas, plīvura un maksts trūkums uz kāta. Mikroskopiski ģintij ir raksturīgas ornamentētas sporas un sīkgraudains, vēlāk irdens [[Trama (mikoloģija)|mīkstums]], kura sastāvā ir sferocistas — noapaļotas šūnas, kuras nosaka augļķermeņu trauslo konsistenci.<ref name="museo">[https://www2.muse.it/russulales-news/in_characteristics.asp ''"Russulales News / Characteristics of the russuloid fungi"''. Museo delle scienze.]</ref> Tuvu radnieciskās [[Bērzlapju ģints|bērzlapju]] (''Russula'') ģints pārstāvēm ir līdzīgas īpašības, bet, kad tām ir bojātas lapiņas, tās neizdala piensulu.

sentences: '''Kratons''' (no {{val-el|βίος}}, ''kratos'' — ‘spēks’) ir senākā un stabilākā [[kontinentālā Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] daļa, kas pārdzīvojusi [[kontinents|kontinentu]] un [[superkontinents|superkontinentu]] apvienošanos un dalīšanos vismaz 500 miljonus gadu ilgi, t.i. tā veidojusies [[pirmskembrijs|pirmskembrijā]]. Atsevišķu kratonu vecums pārsniedz 2 miljardus gadu. Kratoni lielākoties atrodas kontinentu centrālajās daļās un tos parasti veido [[kristāliskais pamatklintājs]], kas visbiežāk sastāv galvenokārt no salīdzinoši vieglā [[granīts|granīta]]. Kratoni ir salīdzinoši biezi, tie ietiecas Zemes dzīlēs pat 200 km dziļi. Zemes tektoniskie procesi kratonus lielākoties neietekmē - tajos neveidojas aktīvas lūzumu zonas, vulkānisms, neveidojas kalni.

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                 = ''Google Earth''
| logo                 =
| screenshot           =
| caption              = ''Google Earth'' 9 izskats, izmantojot ''[[Google Chrome]]''.
| author               =
| developer            = ''Google''
| released             = {{dat|2001|6|11}}
| frequently updated   = Yes
| programming language = [[C++]]
| operating system     = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]''<br>''[[Xbox One]]'', {{nobr|''[[Android]] 4.1''+}}, {{nobr|''[[iOS]] 11''+}}
| size                 = {{Plainlist|
* ''Windows'': 12.5 [[Megabaits|MB]]
* ''macOS'': 35 MB
* ''Linux'': 24 MB
* ''Android'': 11.57 MB
* ''iOS'': 185.6 MB
}}
| language             = dažādas
| status               = aktīvs
| genre                = [[Virtuālais globuss]]
| license              = [[Bezmaksas programmatūra|bezmaksas]]
| website              = {{URL|earth.google.com}}
}}
__NOTOC__
'''''Google Earth''''' ir ''[[Google]]'' uzturēta bezmaksas virtuālā [[globuss|globusa]] programma, ar kuru var izpētīt [[Zeme|Zemi]]. Šobrīd visjaunākā versija ir ''Google Earth 9.3''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Lazārs''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Līvānu rajons]]
[[Kategorija:Līvānu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Jersikas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Jānis Andreja dēls Krastiņš
| m_gads = 1936
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava}}
| attēls = Attēls:Jānis Krastiņš.gif
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
'''Denosumabs''' ir cilvēka monoklonāla [[antiviela]] [[osteoporoze]]s, kaulu masas zuduma, [[Kauls|kaulu]] metastāžu ārstēšanai. To izstrādāja kompānija ''Amgen''.
[[File:Denosumab.jpg|thumb|Denosumab]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Inniss''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Kiribati]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Woodduck95.jpg
|  att_nosaukums = [[Koku pīle|Koku pīļu]] (''Aix sponsa'') pāris
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Aix
| ģints_lv=Mandarīnpīles
|       binomial = Aix <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1828)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kecalitctli''' ({{val|en|Quetzalitztli}}, no [[acteku valoda]]s — "kecala putna zaļās spalvas + [[obsidiāns]]", [[vācu valoda|vāciski]] arī ''Quetzalfeder-Edelgestein'' un ''Quetzalobsidian'') ir [[jašma]]s varietāte — puscaurspīdīga—caurspīdīga, smaragdzaļa jašma no [[Gvatemala]]s, vērtīgs seno [[acteku kultūra]]s dārgakmens. Raksturīgo akmens krāsu rada [[hroms|hromu]] saturoša [[muskovīts|muskovīta]] ieslēgumi.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ozerotaimira
| oriģinālnosaukums    = ''Озеро Таймыр''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=74| latm=36| lats=17| latNS=N
| longd=101| longm=32| longs=05| longEW=E
| novietojums          = [[Taimiras ezers]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1943
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1995
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = 2-5
| augstums             = 11
| vid_t                = -14,9
| vas_t                = 23,0
| ziem_t               = -53,8
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Ozerotaimira''' ({{val|ru|Озеро Таймыр}}),<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3452 Полярная Почта. Озеро Таймыр (бухта Ожидания)]</ref> arī '''Buhta Ožidaņija''' (''Бухта Ожидания''),<ref>[http://www.vokrugsveta.ru/telegraph/globe/866/ ВОКРУГ СВЕТА. Арктический брат Байкала]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Taimiras pussala]]s vidienē [[Taimiras ezers|Taimiras ezera]] ziemeļu krastā Ožidaņijas līča piekrastē.

sentences: '''Elektroniskais pasts''' (saīsinājumā '''e-pasts''')<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= E-pasts, epasts vai e-pasts? |year= 2007 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=24 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Līdztekus pilnformas terminam '''elektroniskais pasts''', LZA Terminoloģijas komisija ir apstiprinājusi arī saīsināto formu '''e-pasts''' (termina ''elektronisks'' saīsinājumu '''e''' ar defisi pievieno pamatvārdam). Arī ''Angļu-latviešu-krievu informātikas vārdnīcā'' (Rīga : Avots, 2001, 167. lpp.) ir minēta saīsinātā forma '''e-pasts''', bet nav minēta forma '''epasts'''. Teikuma sākumā terminu '''e-pasts''' vajadzētu rakstīt ar lielo sākumburtu. Forma '''epasts''' nav ieteicama.}}</ref> ir ziņojumu sastādīšanas, nosūtīšanas un saņemšanas metode, izmantojot [[elektronika|elektroniskās]] sakaru sistēmas. Terminu "e-pasts" attiecina gan uz [[Internets|Interneta]] e-pasta sistēmu, kas balstās uz [[SMTP]] protokolu, gan arī koplietošanas sistēmām, kas atļauj viena uzņēmuma vai organizācijas dalībniekiem apmainīties ar ziņojumiem savā starpā. Bieži vien koplietošanas sistēmas iekšienē izmanto nestandarta protokolus, taču ar dažādu [[vārteja|vārteju]] palīdzību tās ļauj nosūtīt un saņem Interneta e-pastu. Daudzas organizācijas izmanto Interneta protokolus arī iekšējai e-pasta sarakstei.

sentences: '''Datne''' jeb '''fails''' ({{val|en|file}}) ir datu kopa, kas glabājas datu nesējā un ko datu glabāšanā, pārsūtīšanā vai apstrādē uzskata par vienotu veselumu. Datnē var ietilpt jebkāda veida [[cipardati]]. Parasti datu nesēju (disku) noformatē kādā [[failsistēma|failsistēmā]], lai arī tas nav obligāti. (Teorētiski būtu iespējams failu datiem piekļūt sākot nolasīt vai ierakstīt noteiktu datu nesēja vietu) Lielākajā daļā failsistēmu datnes satur datus (failā esošie dati) un metadatus (faila vārds, izveidošanas un izmainīšanas datumi, piekļuves tiesības, utt).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Gumplovičs
|     vārds_orig = ''Ludwig Gumplowicz''
|         attēls = Gumplowicz.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = [[Krakova]], [[Krakovas brīvpilsēta]]
(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(mūsdienās {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Grācas universitāte]]
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|        zinātne =[[socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =[[Šterna-Gerlaha eksperiments]] (1922)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Datorizētā arhitektūras projektēšana''' ({{val|en|Computer-aided architectural design}}, '''CAAD''') ir [[Datorizētā projektēšana|datorizētās projektēšanas]] [[programmatūra]] [[arhitektūra]]s vajadzībām. Tajā ietilpst glabātuve precīziem un visaptverošiem ēkas datu ierakstiem, un tās izmanto arhitekti un arhitektūras kompānijas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jaroslavs Ribakovs
 |          attēls = Yaroslav Rybakov Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = J. Ribakovs 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|11|22}}
 |         dz_viet = [[Mogiļeva]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 196 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē = Vladimirs Ribakovs<ref>[http://www.iaaf.org/news/kind=103/newsid=55268.html No longer ‘Mr. Silver’: Experience reaps dividends for Rybakov] {{en ikona}}</ref>
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jaroslavs Ribakovs''' ({{val|ru|Ярослав Владимирович Рыбаков}}; dzimis {{dat|1980|11|22}} [[Mogiļeva|Mogiļevā]], [[Baltkrievijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir krievu [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]]), 2008. gadā Pekinā izcīnīja bronzas medaļu. Pasaules čempionātos ir izcīnījis uzvaru [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009. gadā Berlīnē]] un trīs sudraba medaļas (2001, 2005, [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]]). Pasaules čempionātos telpās ir izcīnījis uzvaru 2006. gadā Maskavā un četras sudraba medaļas (2003, 2004, 2008, 2010). 2002. gada Eiropas čempions. 2005. gada Eiropas vicečempions telpās un 2002. gadā šajās sacensībās viņš izcīnīja trešo vietu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
[[Kategorija:Loģiķi| ]]
[[Kategorija:Filozofi pēc valsts| Logzikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi pēc valsts| Logzikzi]]

sentences: '''Gramnegatīvās baktērijas''' ir [[baktērijas]], kas nenokrāsojas ar [[Kristālvioletais|kristālvioleto]] pēc [[Grama metode]]s.<ref name="Baron.etal1996"/> Šīs baktērijas raksturojas ar savu [[Šūnu apvalks|šūnas apvalka]] īpatnību, kas sastāv no plānas [[Peptidoglikāns|peptidoglikāna]] [[šūnu sieniņa]]s, kas ir saspiesta starp iekšējo [[Citoplazma|citoplazmatisko]] [[šūnu membrāna|šūnu membrānu]] un [[Bakteriālā ārējā membrāna|bakteriālo ārējo membrānu]].

sentences: '''Latvijas Republikas zelta rezerve''' ir dārgmetālu krājumi nacionālās valūtas un naudas aprites stabilitātes nodrošināšanai. Zelta rezerve sāka veidoties pēc tam, kad [[Padomju Krievija]] samaksāja 4 miljonus zelta rubļu jeb 3096,9 kg tīra zelta no [[Krievijas impērija]]s zelta rezerves<ref>Aleksandrs Mosjakins. Krievijas impērijas zelta liktenis vēstures izskatījumā. 1880-1922. Vēstures pētījums. (krievu valodā)/ Maskava, KMK, 2017. — 657 lpp. // {{ISBN|978-5-9500220-7-4}}</ref> saskaņā ar [[Latvijas—Krievijas miera līgums|Rīgas miera līgumu]]. Šī rezerve līdz šai dienai sastāda pusi no Latvijas zelta rezerves, kas šobrīd tiek lēsta 7700 kg, no kurām 1100 kg tika nodoti [[Eiropas Centrālā banka|Eiropas Centrālajai bankai]] pēc Latvijas Republikas pievienošanās [[eirozona]]i. Pašlaik zelta rezerves veido apmēram 4,1% no visām [[Latvijas Banka]]s rezervēm.

sentences: {{cita nozīme|iezi|finansējuma veidu|Grants (nauda)}}

sentences:
{{cita nozīme|pāvestu|svēto|Asīzes Francisks}}
{{cita nozīme|pāvestu|pavadoni|Francisks (pavadonis)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Francisks
| vārds_orģ           = ''Franciscus''
| attēls              = Pope Francis South Korea 2014.png
| att_izm             = 230px
| apraksts            = Pāvests Francisks 2014. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]]. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|2013|3|13|N}}
| term_beigas         = ''pašlaik''
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Benedikts XVI]]
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1936|12|17}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
| dzīves_vieta        = {{flag|Vatikāns}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Argentīnietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Buenosairesas Universitāte]]
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            = FirmaPapaFrancisco.svg
| paraksts_izm        = 130px
| piezīmes            =
}}
'''Francisks''' ({{val|la|Franciscus}}; dzimis {{Dat|1936|12|17}}; pilsoniskais vārds — '''Horhe Mario Bergoljo''' (''Jorge Mario Bergoglio'')) ir [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]].<ref name="guardian">{{ziņu atsauce|last=Rice-Oxley|first=Mark|title=Pope Francis: the humble pontiff with practical approach to poverty|url=http://www.guardian.co.uk/world/2013/mar/13/jorge-mario-bergoglio-pope-poverty|accessdate=13 March 2013|newspaper=[[The Guardian]] (UK)|date=13 March 2013}}</ref> un pašreizējais [[Romas pāvests]], [[Romas katoļu baznīca]]s galva, kā arī [[Vatikāns|Vatikāna]] vadītājs. Franciskam ir vienlaikus [[Argentīna]]s un Vatikāna pilsonība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Nepieradinātais
| attēls                   = Gars Nepieradinātais plakātsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit Untamed''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = Eleina Bogana
| producents               = Kārena Fostere
| scenārija autors         =
* [[Aurija Velingtone]]
* [[Kristīna Hāna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Izabela Merseda]]
* [[Marseja Mārtina]]
* [[Makena Greisa]]
* [[Voltons Goginss]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
| mūzika                   = Eimija Dohertija
| operators                =
| montāža                  = R. Orlando Duenass
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''<ref name="bfi">{{tīmekļa atsauce |title=Spirit Untamed |url=http://collections-search.bfi.org.uk/web/Details/ChoiceFilmWorks/%20%20%20%20%20%20%20%20%20%20156835755 |website=British Film Institute}}</ref>
* ''[[Dentsu]]''<ref name="bfi" />
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|6|4|ASV|2021|7|2|Latvija}}
| ilgums                   = 85 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name=Rubin-Preview>{{Ziņu atsauce | last=Rubin | first= Rebecca | url= https://variety.com/2021/film/box-office/box-office-conjuring-opening-weekend-a-quiet-place-2-1234987115/ | title= 'A Quiet Place Part II' Battles 'The Conjuring: The Devil Made Me Do It' at the Box Office | date= June 3, 2021 | work=[[Variety]] | access-date= June 3, 2021}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,7 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce |title=Spirit Untamed (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11084896/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Gars: Prērijas dvēsele]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Nepieradinātais"''' ({{val|en|Spirit Untamed}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[datoranimācija]]s [[piedzīvojumu filma]], ko veidojusi kinostudija ''[[DreamWorks Animation]]'' un izplatīja ''[[Universal Pictures]]''. Filmas režisore ir Eleina Bogana, kurai šī ir režijas debija. Galvenos tēlus ierunājuši [[Izabela Merseda]], [[Marseja Mārtina]], [[Makena Greisa]], [[Voltons Goginss]], [[Andrē Brauers]], [[Džūliana Mora]] un [[Džeiks Jillenhols]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2021|6|4||bez}}, bet Latvijā {{dat|2021|7|2||bez}}. Tā ir turpinājums 2002. gada filmai "[[Gars: Prērijas dvēsele]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Dasypus novemcinctus
|         autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|         attēls = Nine-banded Armadillo.jpg
|  att_nosaukums = Deviņjoslu jeb gardeguna bruņnesis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Pilosa
|       kārta_lv = Nepilnzobji
|     apakškārta = Cingulata
|  apakškārta_lv = Bruņneši
|         dzimta = Dasypodidae
|      dzimta_lv = Bruņnešu dzimta
|    apakšdzimta = Dasypodinae
| apakšdzimta_lv = Gardeguna bruņnešu apakšdzimta
|          ģints = Dasypus
|       ģints_lv = Gardeguna bruņneši
|           suga = Dasypus novemcinctus
|        suga_lv = Gardeguna bruņnesis
|      izplatība =
|       sinonīmi =
}}

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences: {{Commonscat|International System of Units}}

sentences: '''Ej, saulīte, drīz pie Dieva''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Daiņa" (1877).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leita
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Leitha
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Lajta
| attēls            = Leitha_Kleinwolkersdorf.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leita pie Kleinvolkersdorfas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Lancenkirhene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 120,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 10
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lielvārdes pagasts
| karte             = Lielvārdes pagasts location Latvia.png
| karte2            = Lielvārdes pagasts map.png
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Lielvārde
| mērs              = Dzintars Žvīgurs
| platība           = 53,5
| iedzīvotāji       = 1051<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1051 / 53.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Lielvārdes pagasts''' ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar  [[Lielvārde]]s pilsētu kā arī [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes]], [[Jumpravas pagasts|Jumpravas]], [[Birzgales pagasts|Birzgales]] un [[Rembates pagasts|Rembates]] pagastiem.

sentences: {{Citas nozīmes|pārakmeņotiem sveķiem|dzintars (nozīmju atdalīšana)|dzintars}}

sentences: '''Reklāmas sauklis''' ir lakoniska, viegli iegaumējama [[frāze]], kas izsaka reklāmas paziņojuma būtību un kuru lieto reklāmas kampaņu laikā. Piemēri: ''"Dzer un brauc!"''; ''"Ķeriet tumšo!"''. Daži reklāmas saukļi var būt reģistrētas [[preču zīme]]s.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|German nationalism|Vācu nacionālisms}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Birzgales pagasts
| karte             = Birzgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Birzgales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Birzgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Birzgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Birzgale
| mērs              = Diāna Arāja
| platība           = 294
| iedzīvotāji       = 1864<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1864 / 294 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.birzgale.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamošanās
| attēls                   = Awakenings.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Awakenings''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Penija Māršala]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorenss Laskers]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Zeiljens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Džūlija Kavnere]]
* [[Penelope Anna Millere]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lasker/Parkes Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|12|22||bez}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/awakenings-1990|title=Awakenings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925042254/https://www.bbfc.co.uk/releases/awakenings-1990}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=awakenings.htm|title=Awakenings (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamošanās"''' ({{val|en|Awakenings}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Olivera Saksa romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisore ir [[Penija Māršala]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Roberts De Niro]], [[Džons Hērds]], [[Džūlija Kavnere]], [[Penelope Anna Millere]] un [[Makss fon Sīdovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|12|22||bez}}.

sentences: '''Saiksa—Piko vienošanās''', arī '''Saiksa—Piko—Sazonova vienošanās''' bija slepena vienošanās, starp Lielbritāniju un Franciju par [[Osmaņu impērija]]s [[arābi|arābu]] apdzīvoto teritorijas sadalīšanu, par kuras noslēgšanas datumu uzskata 1916. gada 16. maiju, lai arī diplomātiska sarakste par teritoriju piederību turpinājās vēlāk. Sarunās 1916. gadā iesaistījās arī [[Krievijas Impērija]], un 1917. gadā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]. Slepenā vienošanās noteica šo valstu ietekmes sfēras [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] rezultātā sagaidāmās Osmaņu impērijas sabrukuma. Vienošanos {{Dat|1916|5|16}} parakstīja franču diplomāts, bijušais Francijas ģenerālkonsuls Beirutā un Damaskā Fransuā Žoržs Piko un britu diplomātiskais padomnieks Marks Saiks. Galīgā vienošanās par Tuvo Austrumu valstu robežām pakāpeniski tika panākta 1920. gadu sākumā. Pat pēc Krievijas izstāšanās no kara, [[Anatolija]]s sadalījums vēlreiz tika apstiprināts ar [[Sevras līgums|Sevras līgumu]], kas teritorijas piešķīra arī [[Grieķijas karaliste]]i.<ref>[https://www.britannica.com/event/Sykes-Picot-Agreement Sykes-Picot Agreement]</ref>

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Isabela
| official_name = ''Isabela''
| image_skyline = View of the Sierra Madre from the west - ZooKeys-266-001-g004.jpg
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava [[Sjerramadre (Filipīnas)|Sjerramadres]] grēda pie Kabaganas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Isabela in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1856
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 13102.05
| population_total = 1697050
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =122 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Ilagana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 36
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Ilagana]]
| p3 = [[Kauajana]]
| p6 = '''34 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[ibanagi]], [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ISA
| website                  = {{URL|http://provinceofisabela.ph/}}
}}
'''Isabela''' ({{val|fil|Lalawigan ng Isabela}}, {{val|en|Province of Isabela}}, {{val|ilo|Probinsia ti Isabela}}, {{val|ibg|Provinsia na Isabela}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā, pēc platības otra lielākā province valstī. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 34 municipalitātēs un sīkāk 1018 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Ilagana]]. [[Santjago (Filipīnas)|Santjago]] neatkarīgā pilsēta politiski un administratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tai tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (69 %), [[ibanagi]] (14 %) un [[tagali]] (10 %). Isabela ir viens no valsts galvenajiem [[kukurūza]]s un [[rīsi|rīsu]] audzēšanas reģioniem.

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences:
'''Bartels''' vai '''Bartela''' var būt:
* [[Marta Bartela]] (''Marta Bartel''; 1988) — Polijas šahiste;
* [[Mateušs Bartels]] (''Mateusz Bartel''; 1985) — Polijas šahists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans sargeņģelis
| attēls                   = My sisters keeper poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Sister's Keeper''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Niks Kasavetess]]
| producents               =
* [[Stīvens Fursts]]
* [[Skots Goldmans]]
* [[Marks Džonsons]]
* [[Čaks Pačeko]]
* [[Mendels Tropers]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Levens]]
* Niks Kasavetess
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Džeisons Patriks]]
* [[Sofija Vasiļjeva]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Curmudgeon Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|6|29||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009|title=My Sister's Keeper|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329225713/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mysisterskeeper.htm|title=My Sister's Keeper (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans sargeņģelis"''' ({{val|en|My Sister's Keeper}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Niks Kasavetess]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Ebigeila Breslina]], [[Aleks Boldvins]], [[Džeisons Patriks]], [[Sofija Vasiļjeva]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|29||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Kempe''' var būt:

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sajāni
|attēls                 = Munku-Sardyk.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Munkusardiks]] Austrumsajānos
| map_type            = Krievija#Mongolija#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 51.718889 | latNS  = N
| longd = 100.614722 | longEW = E
| label_position      = bottom
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}<br />{{MNG}}
|ģeo_apgabals           = [[Centrālāzija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = ap 1000
|platums                = ap 500
|kalns                  = [[Munkusardiks]]
|augstums               = 3491
|pilsētas               =
}}

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in the Netherlands|Universitātes Nīderlandē}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
puķes]] {{commons|Spring|Pavasaris}}
'''Pavasaris''' ir pārejas [[gadalaiki|gadalaiks]] no [[ziema]]s uz [[vasara|vasaru]]. Šis gadalaiks ir laiks, kad daba pamostas un atdzīvojas no ziemas bargā sala. Laiku, kad atmodušies augi sāk ziedēt sauc par ziedoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | title= Ziedonis | publisher= Tēzaurs | accessdate= 2015. gada 24. augustā | language= latviski | archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | archivedate= 2013. gada 26. februāris }}</ref> Astronomiskais pavasaris [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] sākas pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]) un ilgst līdz [[21. jūnijs|21. jūnijam]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Āvasaksa
| Photo                = Aavasaksa_1.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Āvasaksa no Somijas puses
| karte                = Somija#Zviedrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=66.397778|latNS=N
| longd=23.725 |longEW=E
| Augstums         = 242
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{FIN}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
| child               =
}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Strūves ģeodēziskais loks
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2005 <small>(29. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1187 1187]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{NOR}}, {{SWE}}, {{FIN}}, {{RUS}}, {{EST}}, {{LAT}}, {{LVA}}, {{BLR}}, {{UKR}}, {{MDA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|Dienvidkorejas uzņēmumu|Latvijas uzņēmumu|Latvijas Gāze}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''LG Corp.''
| native_name      = 주식회사 LG
| logo             = LG logo (2014).svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Atvērta kapitālsabiedrība
| traded_as        = {{Kse|003550}}
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1947. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Seula]]
| location_country = {{KOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Pasaule
| key_people       =
| industry         = daudznozaru
| products         = elektronika, ķīmiskie produkti, elektroenerģija
| services         = telesakari, inženierpakalpojumi, informācijas tehnologijas,
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.lgcorp.com lgcorp.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''LG Corp.''''' (주식회사 LG)), ir [[Dienvidkoreja]]s [[konglomerāts (ekonomika)|konglomerāta]] mātes uzņēmums. Tas ir Dienvidkorejā ceturtais lielākais [[čebols]] (pēc ''[[Samsung]]'', ''[[Hyundai Motor Group]]'' un ''[[SK (uzņēmums)|SK]]''). Dibināts 1947. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Seula|Seulā]]. Uzņēmuma galvenās nozares: elektronika, ķīmiskā rūpniecība, telesakari un pakalpojumi.

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
. No kreisās — [[dzelzs|dzelzs(III)]], [[varš|vara(II)]], [[kobalts|kobalta(II)]] un [[cinks|cinka]] hidroksīdi]]
'''Hidroksīdi''' ir neorganiskas vielas, kas satur [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] −OH. Ir pazīstami gandrīz visu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā [[minerāls|minerālu]] veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] un [[tallijs|tallija(I)]] hidroksīdus sauc par [[sārmi]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Amoliņš''' var būt:

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto Advance
|bilde            = Grand Theft Auto Advance.jpg
|developer        = [[Digital Eclipse]]
|publisher        = [[Rockstar Games]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = {{dat|2004|10|25}}
|genre            = [[action]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          = [[Pan European Game Information|PEGI]] 16+
|platforms        = [[Game Boy Advance]]
|media            = [[kārtridžs]]
|requirements     =
|input            =
}}

sentences: '''109 Piscium b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[109 Piscium]], kura atrodas 32,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Zivis (zvaigznājs)|Zivju zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,941 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,365 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,0984. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet tā kā planēta atrodas šīs zonas vēsajā daļā, tad tas nozīmē ļoti specīgu siltumnīcefektu uz šīs planētas iespējamajiem Zemei līdzīgiem pavadoņiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Novākt Kārteru
| operators =
| attēls = Get Carter poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Maiks Hodžess]]
| producents =
| scenārijs = Maiks Hodžess
| aktieri = * [[Maikls Keins]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Džons Osborns]]
* [[Brita Ēklanda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Get Carter''
| studija = * ''[[MGM-British Studios]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[MGM-EMI Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|2|3|Losandželosa|1971|3|10|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = [[sterliņu mārciņa|£]] 750 tūkstoši
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Novākt Kārteru"''' ({{Val|en|Get Carter}}) ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Hodžess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Keins]], [[Ians Hendrijs]], [[Džons Osborns]] un [[Brita Ēklanda]]. Filma ir balstīta uz Teda Luisa 1970. gada romāna ''Jack's Return Home''.

sentences:
individuālo simbolu rekonstrukcija]]
'''Ģerbonis''' ir simbolisks grafisks attēls vai reljefa atveidojums, kas apliecina ģerboņa nēsātāja piederību dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai, kuras simbols ir šis konkrētais ģerbonis, kuru nevar lietot neviens, kurš nav piederīgs šo ģerboni lietojošai dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai. Ģerboņa raksturojumu sniedz nevis tā pretskatā, bet gan no ģerboņa nēsātāja puses.

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''1''']]{{·}} {{0}}[[2. autobusu maršruts (Rēzekne)|2]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, agrākais)|''4'']]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''5''']]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|6]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''8''']]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|11]]{{·}}[[13. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|13]]
[[15. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|17]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''21''']]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rēzekne)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rēzekne)|23]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rēzekne)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rēzekne)|26]]{{·}}[[27. autobusu maršruts (Rēzekne)|27]]
[[28. autobusu maršruts (Rēzekne)|28]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rēzekne)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rēzekne)|33]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rēzekne)|39]]{{·}} [[40. autobusu maršruts (Rēzekne)|40]]{{·}} [[5906. autobusu maršruts|''51'']]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rēzekne)|55]]{{·}} [[70. autobusu maršruts (Rēzekne)|70]]{{0|{{·}} 00}}
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences:
, [[Francija|Francijā]].]]
'''Dzīvoklis''' ir tiesiski nodalīts patstāvīgs [[nekustamais īpašums]], kas parasti veido daļu no plašākas dzīvojamās [[māja]]s.<ref name="likumi">{{tīmekļa atsauce|url= https://m.likumi.lv/ta/id/221382-dzivokla-ipasuma-likums|title= Dzīvokļa īpašuma likums|work=likumi.lv|publisher=[[Likumi.lv]]|date=|accessdate=17 July 2021}}</ref> Lai gan dzīvokļi pēc platības mēdz būt atšķirīgi, tie parasti sevī ietver vairākas dzīvojamās un saimnieciskās telpas kā, piemēram, [[virtuve|virtuvi]], [[vannasistaba|vannasistabu]], viesistabu un guļamistabas. Greznākie un augstākajos stāvos esošie dzīvokļi nereti tiek saukti par [[penthauss|penthausiem]] (''penthouse'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/apartment|title=Apartment|work=dictionary.cambridge.org|publisher=Cambridge Dictionary|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/penthauss:1|title=penthauss|work=tezaurs.lv|publisher=Tēzaurs|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref> Tāpat dzīvokļi var būt aprīkoti ar [[balkons|balkoniem]] un [[terase|terasēm]].<ref name="nytimes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/1979/01/07/archives/the-ins-and-outs-of-balconies-the-ins-and-outs-of-balconies.html|title=The Ins and Outs of Balconies|first=Diana|last=Shaman|work=nytimes.com|publisher=[[The New York Times]]|date=7 January 1979|accessdate=18 July 2021}}</ref>

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2017.
| next_election      = Nākamās Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = ''Nākamās''
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br />
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2019|12|12}}
| party_name         = no
| turnout            = {{samazinājās}} 67,3%

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Grasfrosch-Rana-temporaria-front.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana temporaria|Parastā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|         binomial = Lissamphibia <small>([[Ernst Haeckel|Haeckel]], 1866)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 3 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
*[[Bezkājainie abinieki]] (''Gymnophiona'')
}}
'''Kailamfībijas''' (''Lissamphibia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') apakšklase, kas apvieno visas jaunāko laiku sugas — trīs mūsdienās dzīvojošo abinieku [[kārta]]s un vienu kārtu, kas izmira pirms 3,6 miljoniem gadu. Senākās zināmās kailamfībijas ir ''[[Triadobatrachus massinoti]]'' no [[Madagaskara]]s, kas dzīvoja pirms 250 miljoniem gadu,<ref name=evo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |title=Zivju un abinieku evolūcijas koks |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304135609/http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> un [[Polija]]s ''[[Czatkobatrachus polonicus]]'', kas dzīvoja vienā laikā ar Madagaskaras primitīvo abinieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |title=The Early Triassic stem−frog Czatkobatrachus from Poland |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215150508/http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref> Šajā apakšklasē nav ietverti [[Paleozojs|paleozoja]] abinieki.<ref> Laurin, M. (2010). How Vertebrates Left the Water. Berkeley: University of California Press. {{ISBN|978-0-520-26647-6}}.</ref>

sentences: '''12. janvāris''' ir 12. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 353 dienas (354 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lāslo Polgārs
|     vārds_orig = ''Polgár László''
|         attēls = Laszlo Polgar.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Ģenģeša}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}
|   nodarbošanās = [[pedagoģija|pedagogs]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Shell plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MLX29GBGBXSET3B03MLX2RDSA RDSA]/[http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MM408GBGBXSET1B03MM40RDSB RDSB])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/rdsa.html RDS.A]/[http://www.nyse.com/about/listed/rdsb.html RDS.B])
[[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MLX29.html?selectedMep=2 RDSA]/[http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MM408.html?selectedMep=2 RDSB])
| Indekss             = [[AEX]], [[FTSE100]]
| Dibināšanas_datums  = 1907. gadā
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = ''Ben van Beurden'' (izpilddirektors)
Čārlzs Holidejs (padomes priekšsēdētājs)
| Darbinieku_skaits   = 104 000
| Apgrozījums         = 355,8 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 266,2 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 31,3 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]], [[ķīmiskie produkti]]
| Mājaslapa           = [https://www.shell.com/ shell.com]
}}
]]
]]
'''''Shell plc''''' (līdz 2022. gadam '''''Royal Dutch Shell''''') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums. Tas nodarbojas ar naftas un gāzes ieguvi, pārstrādi un tās produktu pārdošanu, un ir viens no lielākajiem naftas un gāzes uzņēmumiem pasaulē. ''Shell'' galvenais birojs atrodas [[Londona|Londonā]].

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Pireneji
 |attēls                 = Pyrenees topographic map-en.svg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Pireneju topogrāfiskā karte (Francijas un Spānijas robeža)
  |lat_dir = |lat_deg = |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = |lon_deg = |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Eirāzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{FRA}}, {{ESP}}, {{AND}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]
 |atdala_no              = [[Eiropa]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |kalns                  = [[Aneto smaile]]
 |augstums               = 3404
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences:
veidotā atklātne]]
{{Citas nozīmes|mitoloģisku tēlu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis Baisulis}}
'''Pūķis Baisulis''' ({{val|ru|Змей Горыныч}}) ir daudzgalvains, uguni spļaujošs [[pūķis]], ļaunuma iemiesojums [[Krievu tautas pasaka|krievu tautas pasakās]] un [[Biļina|biļinās]]. [[Slāvu mitoloģija|Slāvu mitoloģijā]] šis tēls ir sastopams arī kā ''zmoks'' ({{val|ru|змок}}, {{val|sk|zmok}}, {{val|cs|zmok}}) vai ''smoks'' ({{val|ru|смок}}, {{val|pl|smok}}, {{val|be|цмок}}).<ref>[http://www.slovopedia.com/22/209/1642064.html Смок] // ''Этимологический русскоязычный словарь Фасмера'' {{ru ikona}}</ref>

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences: {{Commonscat|1936 Summer Olympics|1936. gada Vasaras Olimpiskās spēles}}

sentences: '''Pantjurkisms''' ir politiska doktrīna, kas 1880. gados sludināja, ka visas [[tjurki|tjurku]] tautas, it īpaši [[islāms|islāmticīgās]], ir viena nācija, un tām ir jāapvienojas vienā vienotā valstī. Kustību aizsāka [[Krimas tatāri]], kas centās atdalīties no [[Krievijas Impērija]]s un iekļauties [[Osmaņu impērija]]s sastāvā. Viens no aktīvākajiem pantjurkisma idejas atbalstītājiem bija Krimas tatāru intelektuālis [[Ismails Gaspirali]].

sentences:
" Gada cilvēks [[Čārlzs Lindbergs]] (1927)]]
'''Gada cilvēks''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "[[Time]]" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Šells
|          vārds_orig = ''Jakob Herman Schell''
|              attēls = Hermann Schell.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hermanis Šells Vircburgas periodā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Freiburga]] (tagad {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1906
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vircburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Vircburgas Universitāte
|             zinātne = [[teoloģija]], [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hermanis Šells''' ({{val|de|Jakob Herman Schell}}, 1850—1906) bija vācu filozofs un teologs. Iestājās par reformētu [[katolicisms|katolicismu]], viņa galvenos rakstus 1898. gadā ievietoja katoļu baznīcas aizliegto rakstu indekā.<ref>{{LKV|XXI.|41 588}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums = 260px
 | attēls =Sylvia nisoria.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 | att_izmērs = 240px
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Sylviidae
 | dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia nisoria
 | suga_lv = Svītrainais ķauķis
 | binomial = Sylvia nisoria <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1792)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Svītrainais ķauķis''' (''Sylvia nisoria'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos, ziemo [[Āfrika]]s austrumos.<ref name=iuc/> Svītrainajam ķauķim ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes]</ref>

sentences: '''Paneta šūna''' ir [[tievā zarna|tievo zarnu]] [[epitēlijs|epitēlija]] šūna, kam ir nozīme normālas zarnu mikrofloras regulēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Paneth cells |work= Cytokines & Cells Encyclopedia - COPE | url= http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=Paneth%20cells | accessdate= 2015. gada 29. jūlijā | language= angliski}}</ref> Tai ir apikāli izvietotas eozinofilas granulas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histology: A Text and Atlas |edition=5 |author1=Michael Ross |author2=Wojciech Pawlina |year=2005 |publisher=''Lippincott Wiliams & Wilkins'' |location=[[Baltimora]] |isbn=978-0-7817-5056-1 |page=617}}</ref> [[Toksīni|Toksīnu]] (piemēram, [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]], lipīdu A) ietekmē izdala [[lizocīms|lizozīmu]], sekretoro fosfolipāzi A2, a-defenzīnus, tādējādi pasargājot zarnu epitēliju no [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnes|sēnītēm]] un pat dažiem [[vīrusi|vīrusiem]]. Paneta šūnu daudzums pakāpeniski pieaug virzienā uz tievo zarnu beigu galu. Paneta šūnas nosauktas to atklājēja austriešu fiziologa [[Jozefs Panets|Jozefa Paneta]] (1857–1890) vārdā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Marta Rācene (Dzērbele)
|     vārds_orig =''Zilākalna Marta''
|         attēls =Zilākalna Marta jaunībā.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1908
|     dz_mēnesis =3
|       dz_diena =30
|       dz_vieta =[[Dauguļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1992
|      m_mēnesis =5
|        m_diena =22
|        m_vieta =[[Iecava]]
|   nodarbošanās =medmāsa, dziedniece
| dzimums = S
}}
'''Zilākalna Marta''', īstajā vārdā '''Marta Rācene''' (1908—1992), bija latviešu [[dziednieki|tautas dziedniece]], kas lielāko mūža daļu pavadīja savā zemnieku saimniecībā [[Zilākalna pagasts|Zilākalna pagasta]] "Žāzēnu" mājās.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Polacy
| skaits = ~50 milj.
| vieta = {{Polija}} 38,5 milj. (98%)

{{ASV}} 5,6 milj.

{{Brazīlija}} 1,85  milj.

{{Vācija}} 1,5 milj.

{{Francija}} 1,0 milj.

{{Baltkrievija}} 418 tūkst.

{{Kanāda}} 400 tūkst.

{{Argentīna}} 300 tūkst.

{{Lietuva}} 258 tūkst.

{{UKR}} 219 tūkst.

{{UK}} 140 tūkst.

{{Latvija}} 39 tūkst. (2023)
| valoda = [[poļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
| grupas = [[kašūbi]]
[[mazuri]]
[[gurali]]
| radi = [[čehi]], [[slovāki]], [[sorbi]], [[baltkrievi]], [[ukraiņi]] un citas [[slāvi|slāvu]] tautas
| image =
| image_caption = Poļi visā pasaulē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences: '''Nodokļu politika''' ir valsts ieviesta politika, kas nosaka, kādus, kāda veida un kāda apmēra [[nodoklis|nodokļus]] tā ievieš. Tai ir ietekme gan uz [[makroekonomika|makroekonomiku]], gan uz [[mikroekonomika|mikroekonomiku]]. Makroekonomikā šādi var regulēt kopējo naudas daudzumu [[saimniecība|saimniecībā]], kā arī veicināt vai samazināt saimniecisko darbību valstī. Mikroekonomika tiek ietekmēta, jo dažādi nodokļi un to apmēri maina atsevišķu uzņēmumu un iedzīvotāju spēju saimnieciski attīstīties.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā sirds
| attēls                   = Crazy heart poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crazy Heart''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Skots Kūpers]]
| producents               =
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Robs Karliners]]
* [[Džūdija Kairo]]
* [[''T Bone'' Barnets]]
* Skots Kūpers
| scenārija autors         = Skots Kūpers
| galvenajās lomās         =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Kolins Ferels]]
* Roberts Djuvals
| mūzika                   =
* [[Raiens Binghems]]
* [[Stīvens Brutons]]
* ''T Bone'' Barnets
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Informant Media]]''
* ''[[Butcher's Run Films]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|12|6|Santafē filmu festivāls|2009|12|16|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Crazy Heart|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crazyheart.htm|title=Crazy Heart (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā sirds"''' ({{val|en|Crazy Heart}}) ir 2009. gada ASV drāma, kas balstīta uz Tomasa Koba tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džefs Bridžess]], [[Megija Jillenhola]], [[Kolins Ferels]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|12|8||bez}} Santafē filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Northern Goshawk ad M2.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |        dzimta = Accipitridae
 |     dzimta_lv = Vanagu dzimta
 |   apakšdzimta = Accipitrinae
 |apakšdzimta_lv = Vanagu apakšdzimta
 |         ģints = Accipiter
 |      ģints_lv = Vanagu ģints
 |          suga = A. gentilis
 |       suga_lv = Vistu vanags
 |    iedalījums =
 |      binomial = Accipiter gentilis ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Termoelektrostacija''' ir [[elektrostacija]], kas lieto [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēju]]. Parasti šis dzinējs ir tvaika turbīna. Tvaiku iegūst vārot ūdeni, te var lietot dažādus siltuma avotus. Parasti siltumu iegūst sadedzinot kurināmo (ogles, dabasgāze, kūdra). Siltuma elektrostacijas, kur siltumu iegūst atomreaktorā, sauc par [[atomelektrostacija|atomelektrostacijām]]. Tvaiku pēc turbīnas var vienkārši nokondensēt, vai arī var lietot lai sildītu ūdeni (centrālapkurei). Termoelektrostacijām, kur tvaiku lieto lai sildītu ūdeni ir augstāka no turbīnas izejošā tvaika temperatūra (sliktāka turbīnas efektivitāte), taču tvaikā esošais atlikušais siltums tiek izmantots lietderīgāk. Šādas termoelektrostacijas sauc par '''termoelektrocentrālēm''' (TEC). Lielajās termoelektrostacijās turbīna ir tieši savienota ar ģeneratoru (uz vienas vārpstas). Te parasti lieto 3 fāzu sinhronos [[ģenerators#Sinhronais maiņstrāvas ģenerators|ģeneratorus]] ar spriegumu 11 - 22 k[[volts|V]] (atkarībā no jaudas). Lielākus spriegumus iegūst ar [[transformators|transformatoru]].

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Planorbulina mediterranensis.jpg
|     att_nosaukums= Planorbulinīda ''[[Planorbulina mediterranensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Planorbulinidae
|        dzimta_lv = Planorbulinīdas
|         binomial = Planorbulinidae <small>Schwager, 1877</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Caribeanella}}
* {{TaksoSaite|Cibicidella}}
* {{TaksoSaite|Neoplanorbulinella}} †
* {{TaksoSaite|Peelella}} †
* {{TaksoSaite|Planogypsina}}
* {{TaksoSaite|Planolinderina}} †
* {{TaksoSaite|Planorbulina}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinella}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinopsis}}
* {{TaksoSaite|Tayamaia}} †
|      kategorijas = nē
}}
'''Planorbulinīdas''' (''Planorbulinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1877. gadā izveidoja vācu paleontologs [[Konrāds Švāgers]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] planorbulinīdas ir zināmas no agrā [[Paleogēns|paleogēna]] perioda ([[paleocēns]]) līdz mūsdienām. Šīs dzimtas pārstāvji ir raksturīgi siltiem un seklūdens baseiniem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
{{Commonscat|Computer hardware|datora aparatūra}}
{{catmore|datora aparatūra}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Photomontage
| photo1a = Las Vegas Strip at night, 2012.jpg{{!}}Las Vegas Boulevard at night
| photo2a = Bellagio fountains.jpg{{!}}Bellagio
| photo2b = Caesars Palace - South East - 2010-12-12.jpg{{!}}Caesars Palace
| photo3a = LasVegasSign06212005.jpg{{!}}Welcome to Las Vegas sign
| photo3b = Aria_CityCenter_Front.jpg{{!}}Aria Las Vegas
| photo4a = New York, New York Casino at night.jpg{{!}}New York, New York
| photo4b = Las Vegas MGM Grand at day 2013.jpg{{!}}MGM Grand
| spacing = 2
| color_border = white
| color =  white
| size = 266
| position = right
| text = Dažādi ''Las Vegas Strip'' objekti
}}
'''''Las Vegas Strip''''' ir Lasvegasas bulvāra daļa tā dienvidos Klārkas apgabalā, [[Nevada|Nevadā]]. Starptautiski pazīstama ar lielo [[kazino]] skaitu. Viens no populārākajiem tūrisma objektiem gan ASV, gan ārzemju tūristiem.<ref>{{cite book |title=The Themed Space: Locating Culture, Nation, and Self |url=https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot |chapter=Theming as a Sensory Phenomenon: Discovering the Senses on the Las Vegas Strip |last= Lukas |first=Scott A. |publisher=Lexington Books |year=2007 |isbn= 0-7391-2142-1 |pages=[https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot/page/75 75]–95 |editor=Scott A. Lukas}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lūcija Ķuzāne
|     vārds_orig =
|         attēls = Lucija Kuzane.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lūcija Ķuzāne 2007. gadā [[Gricgale|Gricgalē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Mēmeles pagasts]], [[Jēkabpils apriņķis]], {{flag|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, novadpētniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Jūlijs Dievkociņš", "Saule mūžam mana", "Aleksandrs".
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Lūcija Ķuzāne''' (dzimusi 1927. gada 30. oktobrī<ref>[https://www.jgb.lv/lv/novada-kalendars/kuzane-lucija-/ Ķuzāne Lūcija rakstniece, pedagoģe, novadpētniece, Jēkabpils pilsētas Goda pilsone] Jēkabpils galvenā bibliotēka</ref>  [[Mēmeles pagasts|Mēmeles pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] skolotāja un rakstniece, [[Sēlija|Sēlijas]] novada pētniece, [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavaliere,<ref>[http://www.jpb.lv/?sid=35 www.jpb.lv]</ref> kā arī [[Jēkabpils Goda pilsonis|Jēkabpils]] un [[Pilskalnes pagasts (Neretas novads)|Pilskalnes pagasta]] Goda pilsone.

sentences: '''Piere''' ir [[seja]]s augšējā daļa virs [[uzacis|uzacīm]] līdz [[mati]]em, savukārt no sāniem to ierobežo [[deniņi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Markovs
|     vārds_orig = ''Георги Марков''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[bulgāri|bulgārs]]
|        dzimums = v
|         vecāki = Ivans Markovs
|          brāļi = Nikolajs, Vasīlijs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[prozaiķis]], [[dramaturgs]], [[scenārists]], [[publicists]]
|rakstīšanas valoda =
|        periods = 1951—1978
|          žanri = [[proza]], [[eseja]], [[luga]], [[novele]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = Sofijas Valsts Politehniskais institūts
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 |                  name = Erevāna
 |         official_name = Երևան
 |       settlement_type = galvaspilsēta
 |         image_skyline = <!--- Attēls automātiski no Vikidatiem --->
 |             imagesize = 250px
 |            image_flag = Flag of Yerevan.svg
 |             flag_size = 120px
 |          image_shield = Coat of Arms of Yerevan.svg
 |           shield_size = 70px
 |           pushpin_map = Armenia#Eiropa#Āzija
 |           map_caption =
 |      subdivision_type = Valsts
 |      subdivision_name = {{ARM}}
 |     established_title = Dibināta
 |      established_date = [[782. gads p.m.ē.|782. gadā p.m.ē.]]
 |          leader_title =
 |           leader_name =
 |        area_total_km2 = 227
 |         area_land_km2 =
 |        area_water_km2 =
 |      population_as_of = 2017
 |  population_footnotes = <ref name="Armstat RA capital"/>
 |      population_total = 1075800
 |      population_metro = 1420000
 |population_density_km2 = auto
 |              timezone = [[Armēnijas laiks|AMT]]
 |            utc_offset = +4
 |          timezone_DST =
 |        utc_offset_DST =
 |latd=40 |latm=10 |lats=12|latNS=N
 |longd=44 |longm=31 |longs=12 |longEW=E
 |      postal_code_type = Pasta indekss
 |           postal_code = 0001—0099
 |           elevation_m = 865–1390
 |               website = {{URL|http://www.yerevan.am/}}
 |            blank_name = [[ISO 3166-2]]
 |            blank_info = AM-ER
 |             footnotes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium annotinum 161102a.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| ģints = Lycopodium
| ģints_lv = Staipekņi
| ģints_r = Staipekņu ģints
| suga = Lycopodium annotinum
| suga_lv = Gada staipeknis
| binomial = Lycopodium annotinum (L.)
| sinonīmi =
 Spinulum annotinum <small>(L.) A.Haines, (2003)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Gada staipeknis''' ({{val|la|Lycopodium annotinum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[staipekņu ģints|staipekņu ģintij]] (''Lycopodium'').

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Leonhards Adolfi
|     vārds_orig = ''Heinrich Leonhard Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Kāgjerve
([[Valgas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pusmetāls
|      kārtas skaitlis = 32
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 4
|              simbols = Ge
|             atommasa = 72,63(1)
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Germānija paraugs un germānija pulveris ampulā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +2, -4
|  elektronegativitāte = 2,01
|              blīvums = 5323
|  kušanas temperatūra = 1211,4 K (938,25 °C)
| viršanas temperatūra = 3106 K (2833 °C)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Tele2 Baltic Beach Party''''' bija viens no lielākajiem [[izklaide]]s pasākumiem [[Latvija|Latvijā]]. Kopš [[2001. gads|2001]]. gada, tas reizi gadā norisinājās [[Baltijas jūra]]s krastā, Liepājā. No [[2001. gads|2001]]. līdz [[2004]]. gadam pasākuma nosaukums bija '''''Caines Beach Party'''''. Katru gadu tas notika [[Liepāja]]s pludmalē. Pasākuma galvenie organizatori bija [[brāļi Mediņi]]. [[2007. gads|2007]]. gadā festivālu apmeklēja aptuveni 60 000 cilvēku,<ref>[http://diena.lv/lat/izklaide/festivali/baltic-beach-party-varetu-apmeklet-ap-50-tukstosiem-cilveku Baltic Beach Party varētu apmeklēt ap 50 tūkstošiem cilvēku], Diena.lv (24.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> kas radīja pilsētas veikalu, ēdināšanas uzņēmumu un viesnīcu pārslodzi. [[2008. gads|2008]]. gadā festivāls norisinājās 25. un 26. jūlijā<ref>[http://www.diena.lv/lat/izklaide/festivali/sakas-tele2-baltic-beach-party Sākas Tele2 Baltic Beach Party], Diena.lv (25.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> ar pašā jūras krastā uzstādītām divām estrādēm, atrakciju karuseļiem, daudzām āra kafejnīcām un citu dažādu izklaides pasākumu teltīm.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =GP3 Series
| logo           =GP3-Serie logo.svg
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Autosports]]
| dibin          =2010. gadā
| izj            =2018. gadā
| čempions_br    ={{flaga|Francija}} [[Antuāns Ibērs]]
| čempions_km    ={{flaga|Francija}} ''[[ART Grand Prix]]''
| mlapa          =[http://www.gp3series.com/ gp3series.com]
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vētras acs
| attēls                   = OtherHeaven.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Side of Heaven''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Mičs Deiviss]]
| producents               =
* [[Džons Garbets]]
* [[Džeralds R. Molens]]
John Garbett
Gerald R. Molen
| scenārija autors         = [[Mičs Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Kristofers Gorhems]]
* [[Džozefs Folo]]
* [[Neitaniels Līss]]
* [[Mirjama Smita]]
* [[Bižū Filipsa]]
| mūzika                   = [[Kevins Kainers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[3Mark Entertainment]]''
* ''[[Molen/Garbett Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Excel Entertainment Group]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|14||bez}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=othersideofheaven.htm|title=The Other Side Of Heaven (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]7 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vētras acs"''' ({{val|en|The Other Side of Heaven}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mičs Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Bižū Filipsa]], [[Kristofers Gorhems]], [[Džozefs Folo]], [[Neitaniels Līss]] un [[Mirjama Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|14||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences: '''Procentuālā barjera''' tiek lietota vēlēšanās, kurās [[partija]]s vai apvienības iesniedz kandidātu sarakstus. Barjera nosaka, ka, lai partija vai apvienība varētu vēlēšanās piedalīties vietu sadalē, tai ir jāiegūst noteikts procents balsu. Barjeras mērķis ir liegt mazākajām partijām dalību parlamentā, ja vien tās neapvienojas, tādējādi samazinot frakciju skaitu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
'''Programmatūru resursu vadība''' ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus [[programmatūra|programmatūrās]] visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo [[risks|risku]] vadību, kas saistīta ar programmatūru [[īpašumtiesības|īpašumtiesībām]] un šo tiesību beigšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121022080426/http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |archivedate={{dat|2012|10|22||bez}} }}</ref> SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015133736/http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi deviņi jardi
| operators =
| attēls = Whole nine yards.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Lains]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Viliss]]
* [[Metjū Perijs]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Nataša Henstridža]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Kevins Pollaks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Whole Nine Yards''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|2|18}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|106,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wholenineyards.htm|title=The Whole Nine Yards |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Visi desmit jardi]]"
| imdb =
}}'''"Visi deviņi jardi"''' ({{Val|en|The Whole Nine Yards}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džonatans Lains]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brūss Viliss]], [[Metjū Perijs]], [[Rozanna Ārkete]], [[Maikls Klārks Dankans]], [[Nataša Henstridža]], [[Amanda Pīta]] un [[Kevins Pollaks]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķertais profesors
| operators =
| attēls = Nutty professor ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Toms Šedjaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džeda Pinketa Smita|Džeda Pinketa]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Deivs Šapels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Nutty Professor''
| studija = ''Imagine Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|6|28}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|274miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl996574721/|title=
The Nutty Professor |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ķertais profesors 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ķertais profesors"''' ({{val|en|The Nutty Professor}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Toms Šedjaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džeda Pinketa Smita|Džeda Pinketa]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Deivs Šapels]]. Edijs Mērfijs filmā attēlo septiņas lomas. Filma ir rīmeiks [[Ķertais profesors (1963. gada filma)|1963. gada versijai]], kur galveno lomu atveidoja [[Džerijs Lūiss]], kas pati ir balstīta uz [[Roberts Luiss Stīvensons|Roberta Luisa Stīvensona]] romānu "[[Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts]]" (''Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde'').

sentences:
piesaistītas papīra strēmeles]]
'''Elektrostatika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta mierā esošu elektrisko lādiņu [[mijiedarbība|mijiedarbību]], kas notiek ar [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] starpniecību.<ref name="lpe">{{LPE|3|145}}</ref> Nozares pamatā ir [[Kulona likums]], kas apraksta šo lādiņu mijiedarbību. No Kulona likuma arī izriet [[Gausa teorēma]].<ref name="lpe" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Šadurskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Varšava]]?, [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Francišeks Jans Šadurskis]], Karolīna [[Hilzeni|Hilzena]]
|          brāļi = [[Jans Šadurskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Precējies ar mafiju
| operators =
| attēls = Married to the mob movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mišela Feifere]]
* [[Metjū Modains]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Mersedesa Rūela]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|8|19}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315145217/weekend/|title=Married to the Mob |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Precējies ar mafiju"''' ({{Val|en|Married to the Mob}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Metjū Modains]], [[Dīns Stokvels]], [[Mersedesa Rūela]] un [[Aleks Boldvins]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Epiktēts
|    vārds_orig = {{gree|Επίκτητος}}
|        attēls = Epicteti Enchiridion Latinis versibus adumbratum (Oxford 1715) frontispiece.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mākslinieka zīmējums, kurā attēlots Epiktēts
|    dz_dat_alt = ap 55. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = iespējams [[Hierapole]], [[Frīģija]] (tagad {{TUR}})
|     m_dat_alt = 135. gadā
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Nikopole (Epīra)|Nikopole]], [[Epīra]] (tagad {{GRE}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola = [[stoicisms]]
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: — viena no [[krustneši|krustnešu]] [[pils|pilīm]], kas saglabājusies vislabāk<ref>{{citation |url= http://whc.unesco.org/en/list/1229 |title= Crac des Chevaliers un Qal'at Salah El-Din |publisher=[[UNESCO]] |accessdate=2009-10-20}}</ref>]]

sentences:
sargtornis mūsdienu [[Vācija|Vācijā]].]]
'''Sargtornis''' ir [[nocietinājums|nocietinājumu]] veids, [[tornis]], ko izmanto [[uzraudzība]]i. To pamatfunkcija ir nodrošināt augstu drošu vietu, no kuras pārraudzīt plašu apkārtni.

sentences: '''Vecāki''' ir cilvēka pirmās pakāpes [[radniecība|radinieki]], kas veido viņa [[ģimene]]s pamatu ([[tēvs]] un [[māte]]). Vecāku vecākus sauc par [[vecvecāki]]em.

sentences:
{{cita nozīme|upi Latvijā|pilsētu Mauritānijā|Atāra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Atara
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Raķupe]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 7,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Dong Hoi Airport
| nosaukums_originalvaloda   = Donhojas lidosta
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             = 200
| paraksts                   =
| attels2                    = DHAirport13.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = VDH
| ICAO                       = ?
|lat_deg=17|lat_min=30|lat_sec=54|lat_dir=N
|lon_deg=106|lon_min=35|lon_sec=26|lon_dir=E
| karte                      = Vietnam
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Vjetnamā
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Vjetnama]]
| atrasanas_vieta            = [[Donghoja]], [[Quang Binh]]
| elevation-f                = 34
| elevation-m                = 10
| majas_lapa                 = [http://www.nacopr.gov.vn nacorp.gov.vn]
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = ?
| r1-length-f                = 7823
| r1-length-m                = 2400
| r1-surface                 = Betona
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Donhojas lidosta''' ({{val|vi|Sân bay Đồng Hới}}) ir [[lidosta]], kas atrodas 6 kilometru attālumā no [[Donhoja]]s centra [[Kuanbiņa]]s provincē [[Vjetnama]]s ziemeļos, ap 600 km no [[Hanoja]]s. Lidostai ir viens [[skrejceļš]] un 1 terminālis. Lidostu apkalpo [[Vietnam Airlines]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vnanet.vn/Home/EN/tabid/119/itemid/249772/Default.aspx|title=Dong Hoi airport put into use|publisher=Vietnam News|date=2008-5-19}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Laboratorija''' ({{val|la|laboratorium}}, no ''laborare'' — ‘strādāt’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 376. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir īpaši aprīkota telpa, kas paredzēta [[ķīmiskā analīze|ķīmisko analīžu]] veikšanai, dažādiem zinātniskiem pētījumiem vai [[eksperiments|eksperimentiem]]. Par laboratoriju sauc arī iestādi vai iestādes nodaļu, kurā veic eksperimentālo zinātniskās izpētes darbu. Laboratorijas mēdz būt [[rūpnīca|rūpnīcās]], [[augstskola|augstskolās]], [[aptieka|aptiekās]] u.c.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Aishils
| vārds_orig = ''Αἰσχύλος''
| attēls = Aischylos Büste.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = ap 525. gadu p.m.ē.
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Eleisina]], [[Atika]]
([[Rietumatika]], {{GRE}})
| m_dat_alt = ap 456. gadu p.m.ē.
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = Gēla, [[Sicīlija]]
([[Džela]], [[Kaltanisetas province]], [[Sicīlija]], {{ITA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = dramaturgs, karavīrs
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - Eiforions
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Bernhards''' var būt:

sentences:
'''Beils''' var būt:
* [[Gerets Beils]] (''Gareth Bale''; 1989) — velsiešu futbolists;
* [[Kristians Beils]] (''Christian Bale''; 1974) — angļu aktieris.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Belnaftahim''
| logo = Logo belneftekhim.svg
| caption =
| type = valsts [[koncerns]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1997. gads
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[enerģētika]], [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products = [[nafta]], naftas produkti, [[minerālmēsli]], ķīmiskās šķiedras, [[plastmasa]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.belneftekhim.by belneftekhim.by]
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Belnaftahim''''' ({{val|be|'''Белнафтахім'''}}) jeb '''''Belneftehim''''' ({{val|ru|'''Белнефтехим'''}}), pilns nosaukums '''«Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns»''') ir [[Baltkrievija]]s [[nafta]]s un [[ķīmiskā rūpniecība|ķīmiskās rūpniecības]] uzņēmums. Tas ir lielākais valsts [[koncerns]]. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences: '''Saplāksnis''' ir kokmateriāls, kas izgatavots no trim vai vairākām [[Finieris|finiera]] kārtām, tās savā starpā salīmējot, kur kārtas šķiedru virziens blakus esošajām kārtām ir perpendikulārs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/|title=Kokapstrāde. Termini {{!}} krāsojamās lapas bērniem|website=www.cirkulis.lv|access-date=2020-01-12|date=2018-02-25|language=lv-LV|archive-date=2020-01-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20200112130527/https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/}}</ref>

sentences:
[[Dipnojas|dipnoju]] parasfenoīdi]]
'''Parasfenoīds''' ir [[segkauls]] daudzu [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[Galvaskauss|galvaskausos]]. Tas ir nepāra kauls, kas atrodas uz [[Aukslējas|auklsēju]] viduslīnijas. Daudziem [[rāpuļi]]em un [[putni]]em tas saaug ar [[smadzeņu kārba]]s endohondrālo (skrimšļa) bazisfenoīdo kaulu, izveidojot kaulu, zināmu kā [[parabazisfenoīds]]. Agrīnajiem [[zīdītāji]]em ir sastopams neliels parasfenoīds, taču pārsvarā tā funkciju nomainīja [[Lemesis (kauls)|lemeša kauls]]. [[Placentāļi]]em zīdītājiem un [[Bezkājainie abinieki|bezkājainajiem abiniekiem]] parasfenoīds ir zudis.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Lūks Kombs
| Attēls = Luke Combs interview.jpg
| Fons = grupa
| Dzimis = 1990. gada 2. martā (33 gadi)
| Žanrs = [[Kantrī]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs · mūzikas autors
| Mlapa = https://www.lukecombs.com/
| Dz_vārds = Lūks Alberts Kombss
}}
'''Lūks Alberts Kombss''' (dzimis 1990. gada 2. martā) ir amerikāņu [[kantrī mūzika]]s žanra dziedātājs un dziesmu autors. Viņš ir dzimis un audzis [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], sāka uzstāties jau bērnībā. Lai turpinātu mūzikas karjeru, viņš izstājās no koledžas un pārvācās uz [[Nešvila|Nešvilu Tenesī štatā]], kur 2014. gadā izdeva savu debijas [[EP ieraksts|EP]] ''The Way She Rides''.

sentences: {{Citas nozīmes|Kirhofa likumiem elektriskajai ķēdei|Kirhofa likumi|Kirhofa likumi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nesaprātīgs cilvēks
| attēls                   = Irrational Man (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Irrational Man''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Aronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Valsons]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Pārkers Pouzijs]]
| mūzika                   = [[Dariuss Kondži]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|16|Kannu kinofestivāls|2015|7|17|ASV|2015|9|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/irrational-man-2015|title=Irrational Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2019|03|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190331215909/http://www.bbfc.co.uk/releases/irrational-man-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=irrationalman.htm|title=Irrational Man (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nesaprātīgs cilvēks"''' ({{val|en|Irrational Man}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Džeimijs Bleklijs]] un [[Pārkers Pouzijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|16||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: {{Commonscat|Bosnia and Herzegovina|Bosnija un Hercegovina}}

sentences: '''Noturība''' ir [[kuģis|kuģa]] spēja peldēt stabila [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvara]] stāvoklī gan taisni, gan ar [[sānsvere|sānsveri]]. Kuģis ir noturīgs, ja uz to iedarbojoties ārējiem ([[vējš]], [[vilnis|viļņi]], buksēšanas troses slodze) vai iekšējiem (kravas pārvietošanās) [[spēks|spēkiem]], tas ir spējīgs neapgāzties un atgriezties sākotnējā līdzsvara stāvoklī vai jaunā līdzsvara stāvoklī (pie kravas pārvietošanās) pēc šo spēku darbības izbeigšanās.<ref>Малышев А. Н. ''Плавучесть и остойчивость промысловых судов.'' Издательство "Мир", 2003. 92. lpp. {{ISBN|5030036687}}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences:
{{Infobox company
| logo = Mitsubishi logo.svg
| name = Mitsubishi Group
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
}}

sentences:
'''Satversmes sapulce''' ir vēlēta institūcija [[Satversme]]s ([[konstitūcija]]s) izveidošanai. Tā var būt:
* [[Viskrievijas Satversmes sapulce]] (1917)
* [[Veimāras Republikas Satversmes sapulce]] (1918)
* [[Latvijas Satversmes sapulce]] (1920—1922)
* Augstskolas pilnvarota augstākā koleģiālā pārstāvības un vadības institūcija un lēmējinstitūcija.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=37967 Augstskolu likuma 13. panta pirmā daļa]</ref>

sentences: '''24. augusts''' ir gada 236. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (237. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 129 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēle ar nāvi
| attēls                   = The Dead Pool.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dead Pool''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs Van Horns]]
| producents               = [[Deivids Valdss]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Šārons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Evans Kims]]
| mūzika                   = [[Lalo Šifrins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|7|13||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989|title=The Dead Pool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417072807/http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool.htm|title=The Dead Pool (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēle ar nāvi"''' ({{val|en|The Dead Pool}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Badijs Van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Klints Īstvuds]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Liams Nīsons]] un [[Evans Kims]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|7|13||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Postkrosings
| logo_attēls          = [[File:Postcrossing - Logo.png|300px|Postcrossing Logo]]
| lozungs              = "Nosūti un saņem pastkarti no nejauša cilvēka kaut kur pasaulē!"
| veids                = Projekta mājaslapa
| sauklis              = ir
| īpašnieks            = Paulo Magaless (''Paulo Magalhães'')
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|7|14}}
| valodas              = Angļu valoda
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Obligāta, bezmaksas
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{url|http://www.postcrossing.com}}
}}

sentences:
{{Pārvietot|Īnida Blaitone}}
{{Infokaste+}}
'''Enida Mērija Blaitona''' ({{val|en|Enid Mary Blyton}}, {{dat|1897|08|11|N}} — {{dat|1968|11|28|N}}) bija populāra<ref>[[BBC]] — [http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ ''Enid Blyton | Remembering the creator of Noddy and the Famous Five''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131121141749/http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ |date={{dat|2013|11|21||bez}} }} {{en ikona}}</ref> angļu literāte, kas pazīstama kā bērnu un jauniešu literatūras rakstniece. Viņas darbi tulkoti vairāk nekā 90 valodās.

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences: '''Sviedri''' vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]] ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas [[fiziska slodze|fiziskas slodzes]], [[emocijas|emociju]] vai [[slimība|slimību]] dēļ izdalās uz [[āda]]s. Tas ir [[sekrēts]], kuru izdala [[sviedru dziedzeri]]. Vidēji cilvēkam uz ādas ir aptuveni 2,6 miljoni sviedru dziedzeru.<ref name="HSW"/> 98-99% sviedru veido [[ūdens]].<ref name="PME"/> Atlikušos procentus sviedru veido [[vārāmā sāls]], [[urīnviela]], [[urīnskābe]], [[taukskābe]]s un [[holesterīns]].<ref name="PME"/>

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
| name = Milža dambis
| native_name = ''Giant's Causeway''
| image = Causeway-code poet-4.jpg
| caption =
| locmapin =Ziemeļīrija
| pushpin_relief = yes
| map_caption =
| lat_degrees = 55
| lat_minutes = 14
| lat_seconds = 27
| lat_direction = N
| long_degrees = 6
| long_minutes = 30
| long_seconds = 42
| long_direction = W
| coord_format = dms
| coord_parameters = region:RS-18_type:landmark
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Entrimas grāfiste}}
| elevation =
| built =
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Milža dambis un dambja krasts
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1986 <small>(10. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369 369]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Milža dambis''' ({{val|en|Giant's Causeway}}, {{val|ga|Clochán an Aifir}} vai ''Clochán na bhFomhórach'')<ref>{{cite web|url= http://www.logainm.ie/en/118031 |publisher= Placenames Commission |title=Clochán an Aifir / Giant's Causeway - Placenames Database of Ireland |accessdate=8 September 2014}}</ref> ir 6 km garš [[bazalts|bazalta]] kolonnu [[zemesrags]], kas atrodas [[Ziemeļīrija]]s krastā tās ziemeļos apmēram 40 km uz ziemeļaustrumiem no [[Deri]]. Izveidojies sena [[Vulkāns|vulkāna]] izvirduma rezultātā [[paleogēns|paleogēna perioda]] laikā pirms 50—60 miljoniem gadu.

sentences: {{cita nozīme|vēstures periodu|albumu|Viduslaiki (albums)}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Strunius rolandi (cropped).jpg
| att_nosaukums = ''[[Strunius walteri]]'' rekonstrukcija.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         kārta = Onychodontiformes
|      kārta_lv = Onihodveidīgās
|        dzimta = Onychodontidae
|     dzimta_lv = Onihodontīdas
|         ģints = Strunius
|      ģints_lv = Strūniji
|      binomial = Strunius Jessen, 1966
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Strunius rolandi}} (Gross, 1936)
* † {{TaksoSaite|Strunius walteri}} Jessen, 1966
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gideons Heinrihs fon Zass
|     vārds_orig = ''Gideon Heinrich von Saß''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1808
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Lutriņi]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Gideons Heinrihs fon Zass''' ({{val-de|Gideon Heinrich von Saß, oder Sass}}; dzimis {{dat|1736|11|9}}, miris {{dat|1808|3|18}} [[Lutriņi|Lutriņos]]<ref>{{BBLD}}</ref>) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] muižnieks, [[Kandavas pils]]kungs (1783 - 1786), [[Goldingena]]s virspilskungs (1786 - 1796, 1797 - 1803), [[Kurzemes bruņniecība]]s [[maršals]], vadījis 6 [[landtāgs|landtāgus]] starp 1775. un 1786. gadiem. [[Šķēde]]s un [[Lutriņi|Lutriņu]] muižu īpašnieks. Panācis [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņu]] stāvokļa uzlabošanos 18. un 19. gadsimtu mijās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klāra Šūmane
|     vārds_orig = ''Clara Schumann''
|         attēls = Franz von Lenbach - Clara Schumann (Pastell 1878).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klāra Šūmane 1878. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Roberts Šūmanis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Hromets
| Uzņēmuma_veids      = [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| Sēdeklis            = Aleksandra Čaka iela 81-2, Rīga, LV-1011, Latvija
| Nozare              = Metālapstrāde
| Mājaslapa           = http://hromets.lv; http://poligrafija.lv
}}
'''Hromets''' (''SIA „Hromets”'') ir [[Latvija]]s metālapstrādes uzņēmums. Kopš uzņēmuma dibināšanas 1998. gadā, tas paplašināja savu darbību vēl divos virzienos – poligrāfija (SIA „[[Hromets poligrāfija]]”) un ēdināšana.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Aristokrātija''' ({{val|grc|ἀριστοκρατία}} (''aristokratia''), no ''ἄριστος'' (''aristos'') — 'labākais'; ''κράτος'' (''kratos'') — 'vara') ir [[valsts pārvaldes forma]], kur [[valsts]] vara koncentrējas šaura valsts iedzīvotāju loka — aristokrātu — rokās. Aristokrāti šo statusu var ieņemt, pateicoties tam, ka izglītības, kultūras, gudrības, slavenu priekšteču vai pārticības ziņā tiek uzskatīti par piemērotākajiem valsts vadīšanai. Teorētiski aristokrātiska valsts pārvaldes forma ir vidū starp [[Monarhija|monarhiju]], kur vara koncentrējas viena cilvēka rokās, un [[Demokrātija|demokrātiju]], kur vara nomināli pieder visiem valsts pilsoņiem un to tieši realizē to vēlēti pārstāvji.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bajugana
 | official_name            = ''Bayugan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bayugan city.jpg
| image2                   = Rizal Bayugan Plaza.jpg
| image3                   = Lope Asis Memorial Gymnasium (Bayugan).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator agusan del sur bayugan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidagusana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 43
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 688.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 109499
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 43 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8502
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 270
 | website                  = {{URL|http://www.bayugan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija =
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb =
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfreds Zēbergs
| attēls              =
| amats               =
| dzim_dati           ={{dat|1886|08|21}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu progresīvā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Alfreds Dāvids Zēbergs''' ({{val|de|Alfred David Seeberg}}; dzimis {{dat|1886|08|21|N|bez}}, miršanas datums nezināms) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis no [[Vācbaltu progresīvā partija|Vācbaltu progresīvās partijas]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences:
[[Kategorija:Sīrija]]
[[Kategorija:Politika pēc valsts]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|             title = ''Skype''
|              name = Skype
|              logo = Skype logo (2019–present).svg
|          logo alt = Logo of Skype (2019–present)
|        screenshot = Skype2.0 uz linux.png
|   screenshot size =
|           caption = ''Skype'' 2.0. ''[[Linux]]'' vidē
|            author = [[Niklass Zennstrēms]] un [[Januss Frīss]]
|         developer = ''[[Skype Technologies]]''
|          released = {{dat|2003|08|29||bez}}
|      discontinued =
|        ver layout = stacked
|  operating system = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Android]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Windows Phone]]'', ''[[HoloLens]]'', ''[[Xbox One]]''
|          platform =
|              size =
|          language =
|             genre = [[videokonference]]s, [[IP balss pārraide]] un [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]]
|           license = [[Freemium]]
|           website = {{URL|https://www.skype.com/}}
|          standard =
|              AsOf =
}}
'''''Skype''''' ({{izrunā|skaɪp}}) ir [[telesakari|telesakaru]] [[lietojumprogramma]], kas specializējusies [[videotelefonija|videočatu]] un bezmaksas balss zvanu nodrošināšanā no datora, planšetdatora, mobilajām ierīcēm citiem ''Skype'' lietotājiem, vai arī uz tālruņiem par maksu. Papildu iespējas ir [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]], [[datne|datņu]] sūtīšana, dzīvo sarunu meklēšana (''SkypeFind'') un meklēšanas dzinis vietu un iestāžu meklēšanai.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Salaspils Dievmātes Rožukroņa karalienes Romas katoļu baznīca
| infobox_width =
| image = Salaspils baznīca.jpg
| image_size =
| caption = Salaspils katoļu baznīca
| map_type =
| map_size =
| map_label =
| position = left
| latd =
| longd =
| location = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| religious_affiliation = [[katoļticība]]
| consecration_year =
| status =
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = Prāvests Ilmārs Tolstovs
| website =
| architecture_style =
| architect =
| facade_direction =
| groundbreaking = 1996. gads
| year_completed =
| length =
| width =
| width_nave =
| height_max =
| materials =
| embedded =
}}'''Salaspils Dievmātes Rožukroņa karalienes Romas katoļu baznīca''' ir [[Katoļticība|katoļu]] baznīca [[Salaspils|Salaspilī]], Rīgas ielā 26.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{atveidošana+}}
{{atsauces+}}
'''Steyr 120 Super, Steyr 125 Super un Steyr 220''' ir vidēja izmēra automašīnu sērija, būvēta Austrijas firmā Steyr-Daimler-Puch no 1935. līdz 1941. gadam. Virsbūve ar mērenām plūdlīnijām tika izstrādāta zem tehniskā direktora Karla Jenschkes (1899—1969) vadības un ražota Glaser-KAROSSERIE GmbH Drēzdenē. Dizains cieša mērā bija līdzīgs mazākiem Steyr 100.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Squalius_cephalus_Prague_Vltava_2.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Squalius
|       ģints_lv = Eiropas sapali
|           suga = Squalius cephalus
|        suga_lv = Sapals
|       binomial = Squalius cephalus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Leuciscus cephalus''
}}
'''Sapals''' (''Squalius cephalus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish/><ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/61205/0 IUCN: Squalius cephalus]</ref> Nesenā pagātnē sapals tika klasificēts [[Eirāzijas sapali|Eirāzijas sapalu ģintī]] (''Leuciscus'').<ref name=iuc/> Iecienīts makšķernieku loms.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ielu balsis
| oriģinālnos = ''Straight Outta Compton''
| attēls = Straight Outta Compton poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Ice Cube]]
* [[Mets Alvarezs]]
* [[Skots Bernšteins]]
* [[Dr. Dre]]
* [[Tomika Raita]]
* F. Gērijs Grejs
| scenārijs = * [[Džonatans Hermans]]
* [[Andrea Berlova]]
| aktieri = * [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
* [[Korijs Hokinss]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Nīls Brauns jaunākais]]
* [[Eldiss Hodžs]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika = [[Džozefs Trepanīss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Cube Vision]]''
* ''[[Crucial Films]]''
* ''[[Broken Chair Flickz]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2015|8|11|Losandželosa|2015|8|14|ASV|2015|11|23|Latvija|}}
| ilgums = 167 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/straight-outta-compton-2015|title=Straight Outta Compton|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200322111804/https://bbfc.co.uk/releases/straight-outta-compton-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=straightouttacompton.htm|title=Straight Outta Compton (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|201,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ielu balsis"''' ({{val|en|Straight Outta Compton}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[F. Gērijs Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[O'Šea Džeksons jaunākais]], [[Korijs Hokinss]], [[Džeisons Mičels]], [[Nīls Brauns jaunākais]], [[Eldiss Hodžs]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|11||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums = ''Advent of Code''
| izveidotāji = Ēriks Vastls
| valodas = [[angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija = obligāta
| mājas_lapa = {{URL|https://adventofcode.com/|adventofcode.com}}
|valsts={{ASV}}|darbību_uzsāka=2015|komerciāla=nē}}
'''''Advent of Code''''' ir ikgadējs ar [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] tēmu saistīts [[Programmēšana|datorprogrammēšanas]] izaicinājumu kopums [[Adventes kalendārs|Adventes kalendāra]] formā.<ref name="about">{{Tīmekļa atsauce|url=https://adventofcode.com/about|title=About|last=Wastl|first=Eric|website=Advent of Code|access-date=May 11, 2021|date=2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://searchbusinessanalytics.techtarget.com/feature/Brain-teasers-and-other-fun-tips-for-learning-Python|title=Brain teasers and other fun tips for learning Python|last=Joyce|first=Kara E.|publisher=[[TechTarget]]|website=SearchBusinessAnalytics|access-date=May 12, 2021|date=November 11, 2020}}</ref> Tas notiek kopš 2015. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theregister.com/2021/12/01/advent_of_code/|title=On the first day of Christmas, my true love gave to me... a coding puzzle and it's a doozy|last=Speed|first=Richard|website=The Register|access-date=2021-12-05|date=2021-12-01}}</ref> Programmēšanas mīklas aptver dažādas prasmju kopas un līmeņus, un tās var atrisināt, izmantojot jebkuru [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]]. Izaicinājuma autors Ēriks Vastls iepriekš sagatavo katru mīklu un publicē pusnaktī pēc ASV [[Austrumu laika josla|Austrumu standarta laika]] ([[UTC]]−05:00). Mīklas sastāv no divām daļām, kuras jāatrisina secīgi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.i-programmer.info/news/98-languages/14197-advent-of-code-for-programmers.html|title=Advent Of Code For Programmers|last=Gee|first=Sue|website=I Programmer|access-date=May 12, 2021|date=December 6, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://hub.packtpub.com/sql-homework-december-2020-participate-in-the-advent-of-code-from-blog-posts-sqlservercentral/|title=SQL Homework – December 2020 – Participate in the Advent of Code. from Blog Posts – SQLServerCentral|last=Fisher|first=Kenneth|website=Packt Hub|access-date=May 12, 2021|date=December 3, 2020}}</ref> Dalībnieki var sacenties, pamatojoties uz atbildes iesniegšanas ātrumu, savu rezultātu fiksējot gan globālos, gan privātos līderu sarakstos.<ref name="about" />

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Pruta
  | citvaloda         = ro
  | oriģinālnosaukums = Râul Prut
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Prut river.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Karpati]], [[Ukraina]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]]
  | baseina_valstis   = {{UKR}}
{{ROM}}
{{MDA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 953
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 121
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 27 500
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 48| sāk_plat_m= 09| sāk_plat_s= 46| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 24| sāk_gar_m= 33| sāk_gar_s= 16| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= 08| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 28| iet_gar_m= 12| iet_gar_s= 28| iet_gar_EW=E
}}

sentences:
s fiksators]]
'''Ortopēdija''' ({{val|el|orthos}} — 'taisns', ''paideia'' — 'audzināšana')<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 475. lpp.</ref> ir [[medicīna]]s nozare, kas ārstē un pēta [[balsta un kustību orgānu sistēma]]s bojājumus un deformācijas, kā arī nodarbojas ar to [[profilakse|profilaksi]]. Ortopēdijā [[kauls|kaulu]] un [[muskulis|muskuļu]] [[trauma|traumu]], sportā gūtu savainojumu, deģeneratīvu slimību, [[infekcija|infekciju]] un [[audzējs|audzēju]] izraisītu bojājumu ārstēšanā izmanto gan [[ķirurģija|ķirurģiskas]] metodes, gan risinājumus, kas ļauj izvairīties no ķirurģiskas iejaukšanās. Ortopēdija nodarbojas arī ar bojātu vai zaudētu kustību aparāta daļu [[protēze|protezēšanu]].<ref>Veselības enciklopēdija. Rīga, Nacionālais apgāds, 2009, 450. lpp.</ref>

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences: '''Dabā''' ir [[Latvijas Kultūras akadēmija]]s tradicionālās dziedāšanas grupas "[[Saucējas]]" piektais mūzikas albums. Izdots 2021. gadā Mūzikas izdevniecībā “Lauska”.<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2022-11-14|title=Saucējas|url=https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Sauc%C4%93jas&oldid=3724040|journal=Vikipēdija|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Engures pagasts}}

sentences:
<pre>{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| name            =
| image           =
| caption         =
| founder         =
| type            =
| tax_id          =
| registration_id =
| founded_date    =
| location        =
| coordinates     = <!-- {{Coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| origins         =
| key_people      =
| area_served     =
| products        =
| services        =
| focus           =
| mission         =
| method          =
| revenue         =
| endowment       =
| num_volunteers  =
| num_employees   =
| num_members     =
| subsid          =
| owner           =
| motto           =
| former name     =
| homepage        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| dissolved       =
| footnotes       =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Radiohead
|Attēls           = Radiohead.jpg
|Att_izm          = 250 px
|Apraksts         = No kreisās: Toms Jorks, Džonijs Grīnvuds, Kolins Grīnvuds, Eds Obraiens un Fils Selvejs
|Fons             = grupa
|Vieta            = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Abingdona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Žanrs            = [[alternatīvais roks]]
[[eksperimentālais roks]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Gadi             = 1985-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[XL Recordings|XL]], [[TBD Records|TBD]],
[[Parlophone]], [[Capitol Records|Capitol]]
|Mlapa            = [http://www.radiohead.com radiohead.com]
|Dalībnieki       = [[Kolins Grīnvuds]]
[[Džonijs Grīnvuds]]
[[Eds Obraiens]]
[[Fils Selvejs]]
[[Toms Jorks]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc tautības un nodarbošanās]]

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences:
Šajā lapā ir apkopota [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] pirmā gada (1939) hronoloģija.
== 1939. gads ==
=== Septembris ===
*1. septembris - 4:45 no rīta ar gaisa spēku uzlidojumiem [[Krakova|Krakovai]], [[Lodza|Lodzai]] un [[Varšava|Varšavai]] sākas [[Polijas kampaņa|iebrukums Polijā]], piecas minūtes vēlāk flotes kuģis "Šlēsviga-Holšteina" apšauda poļu militārās noliktavas [[Danciga|Dancigā]], Astoņos no rīta Vācijas armija iebrūk Polijas teritorijā uzsākot kauju pie [[Mokra|Mokras]]
*1. septembris - [[Igaunija]], [[Somija]], [[Lietuva]], [[Latvija]], [[Norvēģija]], [[Šveice]] paziņo par neitralitāti
*1. septembris - [[Lielbritānija]] uzsāk [[Britu armija|Britu bruņoto spēku]] [[mobilizācija|mobilizāciju]] un plāno evakuācijas iespējamo uzlidojumu dēļ
*2. septembris - Lielbritānija un [[Francija]] kopīgi iesniedz ultimātu Vācijai, pieprasot tūlītēju karaspēka atkāpšanos no Polijas teritorijas, [[Benito Musolīni]] paziņo par neitralitāti, Šveice uzsāk karaspēka mobilizāciju
*2. septembris - Lielbritānija izdod likumu par visu 18 līdz 41 gadu vecu vīriešu vispārīgu mobilizāciju
*2. septembris - Vācija anektē Dancigu
*3. septembris - 11:15 pēc Lielbritānijas laika premjerministrs [[Nevils Čemberlens]] radio uzrunā paziņo ka 11:00 beidzās iesniegtā ultimāta termiņš, un tas nozīmē ka Lielbritānija atrodas karastāvoklī ar Vāciju - nākamo stundu laikā [[Austrālija]], [[Indija]] un [[Jaunzēlande]] seko Lielbritānijai un piesaka karu Vācija
*3. septembris - pāris stundas pēc kara pieteikuma, Vācijas zemūdene ''U-30'' torpedē britu pasažieru kuģi ''Athenia'' - bojā iet 112 cilvēki, sākas [[Atlantijas karš]]
*4. septembris - pirmais Lielbritānijas uzbrukums karā - Karaliskie Gaisa spēki dodas uzlidojuma [[Helgolandes līcis|Helgolandes līcī]] izvietotajai vācu flotei ar mērķi iznīcināt kreiseri ''Admiral Scheer'', briti zaudē dažus lidaparātus un lai gan trīs bumbas trāpa kuģim, tās nedetonē
*4. septembris - [[Japāna]] paziņo par neitralitāti, Lielbritānija uzsāk Vācijas blokādi
*4. septembris - [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzsāk "neitralitātes patruļas" - sāk novērot rietumu puslodē notiekošo karadarbību
*5. septembris - ASV oficiāli paziņo par neitralitāti
*6. septembris - Dienvidāfrikas republika piesaka karu Vācijai
*6. septembris - Vācijas armija ieņem Krakovu
*7. septembris - Francija iebrūk Vācijā pie [[Zārbrikene|Zārbrikenas]]
*8. septembris - Lielbritānija uzsāk kravas kuģu konvojēšanu
*9. septembris - apstājas Francijas uzbrukums Vācijai [[Zāra (zeme)|Zārā]]
*10. septembris - [[Kanāda]] piesaka karu Vācijai
*12. septembris - Francijas armijas ģenerālis [[Moriss Gamelins]] pavēl apturēt Francijas iebrukumu Vācijā
*16. septembris - Vācijas armija pilnībā aplenc Varšavu
*16. septembris - Francijas pilnībā atkāpjas no Zāras
*17. septembris - [[Padomju Savienība]] iebrūk Polijā - tiek ieņemta [[Bjalistoka]] un Austrumgalīcija
*18. septembris - Polijas prezidents Ignācijs Mošcickis bēg uz [[Rumānija|Rumāniju]]
*19. septembris - Vācijas un Padomju Armijas armijas satiekas pie  [[Brestļitovska|Brestļitovskas]]
*19. septembris - Padomju Savienība bloķē [[Tallina|Tallinas]] ostu
*20. septembris - Britu flotes iznīcinātāji ''Fortune'' un ''Forester'' nogremdē vācu zemūdeni U-27
*24. septembris - Padomju Savienības aviācija pārkāpj Igaunijas gaisa telpas suverenitāti
*25. septembris - Vācijā sākas pārtikas normēšana kara vajadzībām
*26. septembris - pēc spēcīgas artilērijas apšaudes, vācu armija uzsāk uzbrukumu Varšavai
*27. septembris - vācu artilērija pie [[Zigfrīda līnija|Zigfrīda līnijas]] apšauda Francijas ciematus aiz [[Mažino līnija|Mažino līnijas]]
*28. septembris - tiek parakstīts vācu - padomju draudzības, sadarbības un demarkācijas līgums, izmainot [[Molotova—Ribentropa pakts|Molotova—Ribentropa paktā]] noteiktās interešu zonas
*28. septembris - Polijas armija kapitulē Varšavā
*30. septembris - Vācijas karaflotes karakuģis ''Admiral Graf Spee'' nogremdē pirmo britu kravas kuģī ''Clement'' pie [[Pernambuko]], Brazīlijā

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Spotted Redshank (Tringa erythropus) at Bharatpur I IMG 5552.jpg
|    att_nosaukums = [[Tumšā tilbīte]] (''Tringa erythropus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|         binomial = Tringa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Krāsnas igauņi''' ({{val-et|Kraasna maarahvas}}) bija [[Krievija|Krievijā]], [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] dzīvojoša [[igauņi|igauņu]] etniskā grupa. 19. un 20. gadsimta mijā ekspedīciju pie Krāsnas igauņiem veica pētnieks [[Oskars Kallass]] (''Oskar Kallas''), kas par to ir uzrakstījis grāmatu ''Kraasna maarahvas'' ('Krāsnas igauņi" [burtiski: Krāsnas zemes ļaudis]). Pēc viņa uzskata, Krāsnas igauņi ir cēlušies no [[Dienvidaustrumigaunija]]s ([[Setomā]]).

sentences:
{{atsauces+}}
'''Biznesa inkubators''' ir valsts vai reģiona [[ekonomika|ekonomiskās]] un sociālās attīstības veicināšanai izveidota [[struktūrvienība]], kas atbalsta [[jaunuzņēmums|jaunuzņēmumu]] dibināšanu un attīstību.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://innovation.lv/uznemejdarbiba/biznesa-inkubatori/|title=Biznesa inkubatori {{!}} Latvijas Inovācijas portāls|website=innovation.lv|access-date=2022-11-23|language=en}}</ref> Inkubatora galvenais uzdevums ir radīt sekmīgus jaunus uzņēmumus, kas, atstājot inkubatoru, būtu finansiāli un ekonomiski patstāvīgi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Tallulah''
| attēls =  Tallulah poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Siana Hedera]]
| producents = * [[Hetere Reja]]
* [[Rasels Levains]]
* [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Eleonora Kolumbusa]]
* [[Tods Treina]]
* [[Deivids Ņūsoms]]
| scenārija autors = Siana Hedera
| galvenajās lomās = * [[Elena Peidža]]
* [[Temija Banšarda]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Route One Entertainment]]''
* ''[[Ocean Blue Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|1|23|Sandensas kinofestivāls|2016|7|29|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/tallulah-2016|title=Tallulah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Tallulah''''' ir 2016. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Siana Hedera]]. Galvenās lomas atveido [[Elena Peidža]], [[Temija Banšarda]] un [[Elisone Dženija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas sastāv no viena [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] vai vairāku [[metāls|metālu]] sakausējumi.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Troksneņi''' (saukti arī par '''obstruentiem''') ir viena no divām lielajām [[Artikulācijas veids|artikulāciju]] klasēm. Otra ir [[Skanenis|skaneņi]]. Troksnenis tiek izrunāts ''pārtraucot'' runas procesā izejošo gaisa plūsmu un tādējādi radot palielinātu gaisa spiedienu [[balss trakts|balss traktā]].

sentences:
{{automobiļa infokaste
| name = ZIL-131
| image = 9P138.jpg
| manufacturer = [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]]
| aka = Amur-53135
| production = 1964–2012
| assembly = [[Krievija]], [[Maskava]]
| predecessor = [[ZIL-157]]
| successor = [[ZIL-4334]]
| class = [[kravas automašīna]]
| body_style =
| layout =
| platform =
| engine = 6.0L V8 (benzīna, karburatora)
| transmission = 5 pakāpju manuālā
| wheelbase = 3975 mm
| length = 7040 mm
| width = 2500 mm
| height = 2480 mm
| weight = 6700 kg
| related = [[Amur-531350]]<br />[[ZIL-130]]
| designer =
}}
]]
'''ZIL-131''' ir [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s daudztonnu kravas automašīna ar palielinātu caurgājību, ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. Automašīnas modelis tika izveidots, lai aizstātu [[ZIL-157]]. Sākotnēji tika ražots kā 6x6 riteņu piedziņas automobilis [[Sarkanā armija|Padomju armijas]] vajadzībām. Šis modelis ir līdzīgs arī modelim [[ZIL-130|ZIL-130 kas tika izmantots lauksaimniecībā]]. ZIL-131 ar pagarinātu kabīni tika izmantots par ugunsdzēsēju mašīnu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Z for Zachariah''
| attēls                   = Z for Zachariah poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Kreigs Zobels]]
| producents               =
* [[Stīvens Banatains]]
* [[Stīvens Džonsons]]
* [[Sofija Lina]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Skuli Fr. Malmkvists]]
* [[Metjū Plufs]]
* [[Sigurjons Sigvatsons]]
* [[Tors Sigurjonsons]]
| scenārija autors         = [[Nisars Modi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Margota Robija]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Hetere Makintoša]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Zik Zak Filmworks]]''
* ''[[Lucky Hat Entertainment]]''
* ''[[Grindstone Entertainment Group]]''
* ''[[Night Fox Entertainment]]''
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[M Pictures]]''
* ''[[Lotus Entertainment]]''
* ''[[Sighvatsson Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|28|ASV|}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015|title=Z for Zachariah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601112655/https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CHE}}
* {{ISL}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|121 461}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=zforzachariah.htm|title=Z for Zachariah (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Z for Zachariah''''' ir 2015. gada zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Roberta S. O'Braiena tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kreigs Zobels]]. Galvenās lomas atveido [[Čīvetels Edžiofors]], [[Margota Robija]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Infobox organization
| name                = Pasaules antidopinga aģentūra
| image               =
| size                =
| alt                 =
| caption             =
| abbreviation        =
| motto               =
| predecessor         =
| successor           =
| formation           = {{dat|1999|11|10|N|bez}}
| extinction          =
| type                = bezpeļņas
| status              =
| purpose             =
| headquarters        = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| location            =
| coords              = {{Coord|45.500933|-73.561846|type:landmark|display=title,inline}}
| region_served       = Starptautiska
| membership          =
| language            = Angļu, franču
| general             =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Kregs Rīdijs]]
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization =
| affiliations        = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
| budget              =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.wada-ama.org/en/}}
| remarks             =
| former name         =
}}
'''Pasaules antidopinga aģentūra''' ({{val|en|World Anti-Doping Agency}}, '''WADA''', {{val|fr|Agence mondiale antidopage}}) ir neatkarīgs nodibinājums. Tas tika izveidots {{dat|1999|11|10||bez}} [[Lozanna|Lozannā]], [[Šveice|Šveicē]], lai veicinātu, koordinētu un uzraudzītu cīņu pret [[dopings|dopingu]] sportā.

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Venecuēlas Federālie valdījumi
|    pilnais_valsts_nosaukums = ''Dependencias Federales''
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Federal dependencies of Venezuela's Flag.svg
|            karoga_nosaukums = Federālo valdījumu karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums = Federālo valdījumu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Federal Dependencies in Venezuela (special marker).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = Losrokesa
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = [[1945]]. g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 342
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|          iedzīvotāju_skaits = 2155
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Venecuēlas Federālie valdījumi''' ({{val|es|Dependencias Federales de Venezuela}}) ir [[Venecuēla]]s federālā teritorija [[Karību jūra|Karību jūrā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=LPCC-487-Avena strigosa Schreb.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Avena|ģints_lv=Auzas|suga=Avena strigosa|suga_lv=Velna auza|binomial=Avena strigosa|autors=Schreb.|sinonīmi=Avena nuda ssp. strigosa <i>(Schreb.) Mansf.</i>}}'''Velna auza''' ({{val|la|Avena strigosa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga ar neskaidru izcelsmi, kura, iespējams, ir radusies [[Vidusjūra]]s reģionā, vēlāk kultivēšanas un [[Tīrums|tīrumu]] ierīkošanas dēļ plaši ieviesusies kultūrainavā [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama reti visā teritorijā. Visticamāk adventīva suga.

sentences: '''Ķīmiskā viela''' ir [[viela]]s veids ar noteiktu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], neatkarīgi no šīs vielas izcelsmes.<ref>Hill, J. W.; Petrucci, R. H.; McCreary, T. W.; Perry, S. S. ''General Chemistry'', 4th ed., p5, Pearson Prentice Hall, Upper Saddle River, New Jersey, 2005.</ref> Piemēram, jebkuram [[ūdens]] paraugam būs tās pašas īpašības un tā pati [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] attiecība, neatkarīgi no tā, vai šis ūdens paraugs ir ņemts no [[upe]]s vai mākslīgi izgatavots [[laboratorija|laboratorijā]]. Tīru vielu mehāniskā ceļā nevar sadalīt citās vielās.<ref>Ebbing, D. D.; Gammon, S. D. ''General Chemistry'', 7th ed., p12, Houghton Mifflin, Boston, Massachusetts, 2002.</ref> Tipiskas mājas apstākļos sastopamās vielas ir [[ūdens]], [[vārāmā sāls]] ([[nātrija hlorīds]]) un [[cukurs]] ([[saharoze]]). Parastākie vielas [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļi]] ir [[cietviela]], [[šķidrums]] vai [[gāze]]. Viela var pāriet no viena agregātstāvokļa citā, mainoties [[temperatūra]]i vai [[spiediens|spiedienam]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences: '''Struma''' ir [[Vairogdziedzeris|vairogdziedzera]] tilpuma palielināšanās neatbilstoši pacienta vecumam. Tā nav slimība, bet gan simptoms, kas liecina par dažādiem traucējumiem pašā vairogdziedzerī vai arī par vairogdziedzera atbildes reakciju uz traucējumiem citos orgānos.<ref>Porth, C. M., Gaspard, K. J., & Noble, K. A. (2011). Essentials of pathophysiology: Concepts of altered health states (3rd ed.). Philadelphia, PA: Wolters Kluwer/Lippincott Williams & Wilkins.</ref> Palielināšanos var izraisīt ne tikai ilgstošs [[Jods (elements)|joda]] deficīts, bet arī jebkurš patoloģisks process vairogdziedzerī vai vairogdziedzera hormonālās regulācijas sistēmā, piemēram, [[Greivsa slimība]], [[Audzējs|audzēji]], [[hipotireoze]], [[akromegālija]], labdabīgi mezgli utt.

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: '''Tulkošanas vadlīnijas''' ir paredzētas, lai nodrošinātu no citām Vikipēdijām tulkoto rakstu kvalitāti.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = {{val|lv|Ziemeļatlantijas Līguma organizācija}}
{{val|en|North Atlantic Treaty Organization}}
{{val|fr|Organisation du traité de l'Atlantique nord}}
| full_name           =
| native_name         =
| native_name_lang    =
| logo                = NATO OTAN landscape logo.svg
| logo_size           = 200px
| logo_alt            =
| logo_caption        =
| image               = Flag of NATO.svg
| image_size          = 200px
| alt                 =
| caption             = NATO karogs
| map                 = North Atlantic Treaty Organization (orthographic projection).svg
| map_size            = 250px
| map_alt             =
| map_caption         =
| map2                =
| map2_size           =
| map2_alt            =
| map2_caption        =
| abbreviation        = NATO, OTAN
| formation           = {{dat|1949|4|4}}
| headquarters        = [[Brisele]], [[Beļģija]]
| membership          = {{collapsible list
  |titlestyle = background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
  |title = 32 valstis
  |{{flag|Albānija}}
  |{{flag|Apvienotā Karaliste}}
  |{{flag|ASV}}
  |{{flag|Beļģija}}
  |{{flag|Bulgārija}}
  |{{flag|Čehija}}
  |{{flag|Dānija}}
  |{{flag|Francija}}
  |{{flag|Grieķija}}
  |{{flag|Horvātija}}
  |{{flag|Igaunija}}
  |{{flag|Islande}}
  |{{flag|Itālija}}
  |{{flag|Kanāda}}
  |{{flag|Latvija}}
  |{{flag|Lietuva}}
  |{{flag|Luksemburga}}
  |{{flag|Melnkalne}}
  |{{flag|Nīderlande}}
  |{{flag|Norvēģija}}
  |{{flag|Polija}}
  |{{flag|Portugāle}}
  |{{flag|Rumānija}}
  |{{flag|Slovēnija}}
  |{{flag|Slovākija}}
  |{{flag|Somija}}
  |{{flag|Spānija}}
  |{{flag|Turcija}}
  |{{flag|Ungārija}}
  |{{flag|Vācija}}
  |{{flag|Ziemeļmaķedonija}}
  |{{flag|Zviedrija}}
}}
| language            = [[Angļu valoda|angļu]] un [[Franču valoda|franču]]
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = {{flaga|Norvēģija}} [[Jenss Stoltenbergs]]
| leader_title2       = NATO Militārās
komitejas
priekšsēdētājs
| leader_name2        = {{flaga|Nīderlande}} [[Robs Bauers]]
| leader_title3       = Sabiedroto spēku virspavēlnieks
Eiropā
| leader_name3        = {{flaga|ASV}} [[Kristofers G. Kavoli]]
| leader_title4       = Sabiedroto spēku transformācijas virspavēlnieks
| leader_name4        = {{flaga|Francija}} [[Filips Laviņs]]
| budget              = 1.050 triljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| budget_year         = 2021
| website             = {{URL|https://www.nato.int/}}
}}
: NATO dalībvalstis (tumši zilā krāsā), valstis, ar kurām notiek iestāšanās sarunas (gaišāk zilā), valstis, kuras solīts uzaicināt sākt sarunas (zaļā) un valstis, kuras nav plānots uzaicināt piedalīties NATO (sarkanā).]]

sentences: '''Antikoagulanti''', ko parasti sauc par '''asins šķidrinātājiem''', ir [[Ķīmiskā viela|ķīmiskas vielas]], kas novērš vai samazina [[Asinis|asins]] [[Asinsrece|koagulāciju]], pagarinot recēšanas laiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhs.uk/conditions/anticoagulants/|title=Anticoagulant medicines|website=nhs.uk|access-date=2020-01-23|date=2018-02-06|language=en}}</ref> Daži no tām dabiski sastopami dzīvniekos, kas ēd asinis, piemēram, [[dēles]] un [[Dzēlējodi|odi]], kur tie palīdz uzturēt koduma vietu pietiekami ilgi nesarecējušu, lai dzīvnieks varētu iegūt asinis.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Azzopardi EA, Whitaker IS, Rozen WM, Naderi N, Kon M|date=October 2011|title=Chemical and mechanical alternatives to leech therapy: a systematic review and critical appraisal|journal=Journal of Reconstructive Microsurgery|volume=27|issue=8|pages=481–6|doi=10.1055/s-0031-1284233|pmid=21780018}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Ha YR, Oh SR, Seo ES, Kim BH, Lee DK, Lee SJ|date=April 2014|title=Detection of heparin in the salivary gland and midgut of Aedes togoi|journal=The Korean Journal of Parasitology|volume=52|issue=2|pages=183–8|doi=10.3347/kjp.2014.52.2.183|pmc=4028456|pmid=24850962}}</ref> Kā [[Zāles|medikamentu]] klase, antikoagulantus lieto trombozes traucējumu [[Terapija|terapijā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Yoo|first=Hugo HB|last2=Nunes-Nogueira|first2=Vania Santos|last3=Fortes Villas Boas|first3=Paulo J.|date=7 February 2020|title=Anticoagulant treatment for subsegmental pulmonary embolism|journal=The Cochrane Database of Systematic Reviews|volume=2020|issue=2|pages=CD010222|doi=10.1002/14651858.CD010222.pub4|issn=1469-493X|pmc=7004894|pmid=32030721}}</ref> Perorālos antikoagulantus (OAK) daudzi cilvēki lieto tablešu vai tablešu veidā, un slimnīcās tiek izmantotas dažādas intravenozas antikoagulantu zāļu formas.<ref>{{Publikācijas atsauce|displayauthors=6|vauthors=Cohen AT, Hamilton M, Mitchell SA, Phatak H, Liu X, Bird A, Tushabe D, Batson S|date=2015-12-30|editor-last=ten Cate|editor-first=Hugo|title=Comparison of the Novel Oral Anticoagulants Apixaban, Dabigatran, Edoxaban, and Rivaroxaban in the Initial and Long-Term Treatment and Prevention of Venous Thromboembolism: Systematic Review and Network Meta-Analysis|journal=PLOS ONE|volume=10|issue=12|pages=e0144856|bibcode=2015PLoSO..1044856C|doi=10.1371/journal.pone.0144856|pmc=4696796|pmid=26716830|doi-access=free}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Almutairi AR, Zhou L, Gellad WF, Lee JK, Slack MK, Martin JR, Lo-Ciganic WH|date=July 2017|title=Effectiveness and Safety of Non-vitamin K Antagonist Oral Anticoagulants for Atrial Fibrillation and Venous Thromboembolism: A Systematic Review and Meta-analyses|journal=Clinical Therapeutics|volume=39|issue=7|pages=1456–1478.e36|doi=10.1016/j.clinthera.2017.05.358|pmid=28668628}}</ref> Dažus antikoagulantus izmanto medicīnas iekārtās, piemēram, paraugu mēģenēs, [[Asins pārliešana|asins pārliešanas]] maisos, sirds-plaušu uzturēšanas iekārtās un [[Mākslīgā niere|dialīzes]] iekārtās.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Banfi G, Salvagno GL, Lippi G|date=2007-01-01|title=The role of ethylenediamine tetraacetic acid (EDTA) as in vitro anticoagulant for diagnostic purposes|journal=Clinical Chemistry and Laboratory Medicine|volume=45|issue=5|pages=565–76|doi=10.1515/CCLM.2007.110|pmid=17484616}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Dobrovolskaia MA, McNeil SE|date=May 2015|title=Safe anticoagulation when heart and lungs are "on vacation"|journal=Annals of Translational Medicine|volume=3|issue=Suppl 1|pages=S11|doi=10.3978/j.issn.2305-5839.2015.02.03|pmc=4437941|pmid=26046056}}</ref> Viens no pirmajiem antikoagulantiem, varfarīns, sākotnēji tika apstiprināts kā rodenticīds.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Pirmohamed M|date=November 2006|title=Warfarin: almost 60 years old and still causing problems|journal=British Journal of Clinical Pharmacology|volume=62|issue=5|pages=509–11|doi=10.1111/j.1365-2125.2006.02806.x|pmc=1885167|pmid=17061959}}</ref>

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga granulate|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga granulata|suga_lv=Sīpoliņu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga granulata 140505.jpg}}
'''Sīpoliņu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga granulata}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama [[pļava|pļavās]], upju krastos, skrajos krūmājos un [[kāpa|kāpās]], bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/saxifraga-granulata-l/|title=sīpoliņu akmeņlauzīte - Saxifraga granulata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-07}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Filons
|          vārds_orig = Filo Judaeus
|              attēls = PhiloThevet.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = 1584. gada attēls
|          dz_dat_alt = ap 25. p.m.e.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]]
|           m_dat_alt = ap 50. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Platons|Platonisms]] [[Judaisms]] [[Stoicisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Pitagors]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = [[Kristietība]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaukā sieviete
| attēls                   = Pretty woman movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pretty Woman''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reuters]]
* [[Gerijs V. Goldšteins]]
| scenārija autors         = [[Dž. F. Lotons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Regency International Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1990|3|23||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0|title=Pretty Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018|archive-date={{dat|2018|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180823211237/http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=prettywoman.htm|title=Pretty Woman (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|463,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jaukā sieviete"''' ({{val|en|Pretty Woman}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]] un [[Ričards Gīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|3|23||bez}}. Filmas nosaukums radies no [[Rojs Orbisons|Roja Orbisona]] dziesmas ''Oh, Pretty Woman''.

sentences: '''Strukturālisms''' bija virziens [[sociālās zinātnes|sociālajās]] un [[humanitārās zinātnes|humanitārajās]] zinātnēs, kas izveidojās 20.gs. pirmajā pusē [[Eiropa|Eiropā]] un dominēja 50. un 60. gados, īpaši spilgti attīstoties [[Francija|Francijā]]. Strukturālisms galvenokārt izpaudās [[lingvistika|lingvistikā]], [[antropoloģija|antropoloģijā]] un [[literatūrzinātne|literatūrzinātnē]]. Strukturālisma pamatā ir pieņēmums, ka novērojamie objekti ([[fenomens|fenomeni]]) pastāv nevis izolēti, bet gan saistībā ar citiem objektiem - [[struktūra|struktūrām]], kas kā nozīmes ģenerētājas kultūrā un sabiedrībā tad arī uzskatāmas par pētniecības pamatobjektiem.

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Francis Mērings
 |    vārds_orig =
 |        attēls = FranzMehringigen.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1846
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta = Šlāve, [[Prūsijas karaliste]]
([[Slavno]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1919
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = [[Berlīne]]
({{GER}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnālists, politiķis, vēsturnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = ChatGPT
| logo = ChatGPT logo.svg
| developer = [[OpenAI]]
| released = 2022. gada 30. novembris
| license = [[slēgtais kods]]
| website = {{URL|https://chat.openai.com/chat}}
| genre = [[sarunbots]]
| logo_size = 130
}}

sentences: '''Fons'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=phone |title=phone |accessdate=2016-01-16 |publisher=Akadēmiskā terminu datubāze}}</ref> (no {{val|la|φωνή}} (''fōnḗ'') — 'balss', 'skaņa') ir mazākā valodas [[fonētika|fonētiskā]] vienība. Pašam par sevi fonam nav jēdzieniskas nozīmes,{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=22}} taču foni var būt [[alofons|alofoni]], t. i., varianti, kas veido kādu [[fonēma|fonēmu]] — mazāko vienību [[fonoloģija|fonoloģijā]].

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jānis Cālītis
| attēls              =Calitis Janis.png
| amats               = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums         = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati           ={{dat|1888|08|11}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ilūkstes apriņķis|Lašu pagasts|td=Latvija|4s=Lašu pagasts (Ilūkstes apriņķis)}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1939|10|17|1888|08|11}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|LSDSP]], [[Mazinieku partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Jānis Cālītis''' (dzimis {{dat|1888|08|11}}, miris {{dat|1939|10|17}}) bija [[Latvija]]s sabiedrisks darbinieks, politiķis. Bijis [[Latvijas Satversmes sapulce]]s deputāts, [[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|LSDSP]], vēlāk — [[Mazinieku partija]]s biedrs.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Azerbaijani language|Azerbaidžāņu valoda}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ahtenskīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāli
|ŠtruncaID=4/D.10-15
|ķīm_formula=ε-Mn4+O2
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišpelēks līdz melns
|svītra=Melna
|habituss=Pārslaina mikrokristālu masa
|skaldnība=Izteikta vienā plaknē
|lūzums=?
|cietība=?
|spīdums=?
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,78
}}
__NOTOC__

sentences: '''Lohnesa ezera briesmonis''' jeb '''Nesija''' ir leģendārs radījums, kas varētu apdzīvot [[Lohness|Lohnesa ezeru]] [[Skotija|Skotijā]]. Tas ir arī vislabāk zināmais [[ezera briesmonis]] pasaulē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Rugaju pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Postalveolārus līdzskaņus''' izrunā ar [[Mēle|mēli]] skarot [[Alveola|alveolas]] aizmugurējo daļu mazliet tālāk, nekā artikulējot [[alveolārs līdzskanis|alveolāros līdzskaņus]], bet ne tik tālu pie cietajām aukslējām, kā artikulējot [[palatāls līdzskanis|palatālos līdzskaņus]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
'''Mejs''' var būt:
* [[Braiens Mejs]];
* [[Džeimss Mejs]];
* [[Ralfijs Mejs]];
* [[Vilijs Mejs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Gustavs fon Patkuls
|     vārds_orig = ''Heinrich Gustav von Patkul''
|         attēls = PatkulWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rozbeķu muiža]], [[Straupes draudzes novads]], [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br>({{Vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbes pagasts|Rozula}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Magnuss fon Patkuls, Vendula fon Ceimerna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vendula fon Freimane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Knights of the Round Table}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Muzeju kvartāls
 |      native_name = Museumsquartier
 |       other_name =
 |            image = Museumsquartier_panoramic.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Muzeju kvartāla panorāma
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.203333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.358889 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mazsalaca
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Baznīcas iela (Mazsalaca).jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Baznīcas iela (Mazsalaca)|Baznīcas iela]]
| image_flag =
| flag_link = Mazsalacas karogs
| image_shield = Mazsalaca COA.svg
| shield_link = Mazsalacas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 51
| lats = 37
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 03
| longs = 21
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Salisburg}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Mazsalaca}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 55
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4215
| website = {{URL|www.mazsalaca.lv}}
| footnotes =
}}
'''Mazsalaca''' ({{val|liv|Piškisalāts}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keeleveeb.ee/dict/translate/lietlv/dict.cgi?word=Mazsalaca&lang=lv|title=Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz|website=www.keeleveeb.ee|access-date=2023-07-30}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Atrodas [[Salaca]]s labajā krastā, pie Mazsalacas ir viens no gleznainākajiem upes posmiem ar klintīm un alām, lejpus pilsētas sākas [[Salacas ielejas dabas parks]]. Attālums līdz [[Valmiera]]i 45 km, līdz [[Rīga]]i — 149 km.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = soliste
|           Vārds = Violeta Villasa
|      Vārds_orig = ''Violetta Villas''
|          Attēls = Violettavillas1967.jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Violeta Villasa 1967. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1938|6|10}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Beļģija|Vervjē}}
|           Miris = {{mdv|2011|12|5|1938|6|10}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Polija|Levina Klocki}}
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = kabarē zvaigzne, dziedātāja, aktrise, komponiste, dziesmu autore
|     Instrumenti = vokāls, [[klavieres]], [[trombons]], [[vijole]]
|            Gadi = 1960–2011
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences:
s.]]
'''Nerītiskā zona''' jeb '''nerīts''' (sengr. νηρἰτης — jūras [[Vēderkāji|vēderkāja]] suga; skat. [[Nerīti]]) ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] [[pelaģiāle]]s [[ekoloģiskā zona]], kas piekļaujas [[sauszeme]]i un atrodas virs [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] apgabala.<ref>{{LPE|7}}</ref> Var būt pārtraukta ar piekrastes atsāļotiem apgabaliem lielu [[Upe|upju]] [[Grīva|grīvu]] tuvumā. Nerītiskās zonas apakšējā robeža ir ierobežota ar 100—400 m dziļumu, bet reizēm var turpināties pat līdz 500 metriem dziļi. Vidējais dziļums ir ap 130—140 metriem. Šī zona tiek pretstatīta atklātā okeāna pelaģiālei, kas sākas uzreiz aiz šelfa robežas ar [[kontinentālā nogāze|kontinentālo nogāzi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Jakobs Ferbers
|          vārds_orig = ''Johann Jacob Ferber''
|              attēls = Johans Jakobs Ferbers.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1743
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Karlskrūna]], {{SWE}}
|              m_gads = 1790
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Berne]], {{SUI}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[ģeologs]], [[mineralogs]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Ferbers''' (''Johann Jacob Ferber'', 1743—1790) bija zviedru cilmes ģeologs un mineralogs. ''[[Academia Petrina]]'' fizikas un dabaszinātņu profesors (1775—1783). Prorektors (1780—1781).<ref>[http://runeberg.org/nfbh/0041.html Johann Jacob Ferber] no Nordisk familjebok (1908)</ref>

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Lībija|Lībijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Lībijasir iekļautas '''5 vietas''' (visi kultūras objekti)<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ly Lībija]</ref>. Lībija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1978]]. gada [[13. oktobris]]. Visi Lībijas objekti ir iekļauti [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudēto objektu sarakstā]], jo tie tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināti.

sentences: '''Hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''гетьман'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''hetman'', [[Čehu valoda|čehu]]: ''hejtman'', [[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''hatman'') ir vēsturisks armijas komandiera nosaukums un karavadoņa tituls [[Centrāleiropa|Centrālajā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], no [[15. gadsimts|15.]] līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/Hetmanis|title=Hetmanis - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Suomen tasavalta''
''Republiken Finland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Somijas Republika
|            valsts_nosaukums = Finland
|               karoga_attēls = Flag of Finland.svg
|            karoga_nosaukums = Somijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Finland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Somijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Somijas himna|Maamme]]
(tulk. "Mūsu zeme")
|               kartes_attēls = EU-Finland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Helsinki]]
|latd=60 |latm=10 |latNS=N |longd=24 |longm=56 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Helsinki]]
|              valsts_valodas = [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]1
|        valsts_galvas_tituls = [[Somijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksanders Stubs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Somijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Peteri Orpo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Somijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Krievija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Somijas lielhercogiste|Autonomija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1809|3|29}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Somijas neatkarības deklarēšana|Deklarēta]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1917|12|6}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1918|1|4}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1995|1|1}}
|                 platība_km2 = 338,424
|               platība_rangs = 64.
|              procenti_ūdens = 10,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 5 374 781<ref name="Population clock">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |title=The current population of Finland |work=Population Register Center |accessdate=2010-10-06 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090415225037/http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |archivedate=2009-04-15 }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 112.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 15,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 201.
|                     IKP_PPP = $257 miljardi<ref name=imf3>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/02/weodata/weorept.aspx?sy=2018&ey=2018&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=59&pr1.y=9&c=172&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |date=17 October 2018|title=Report for Selected Countries and Subjects|publisher=IMF}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 60.
|          IKP_PPP_per_capita = $46 559<ref name=imf3/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 24.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,940
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 11.
|                        Gini = 26,9
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.fi]], [[.ax]]3
|              tālsarunu_kods = 358
|                    piezīme1 = [[Pusprezidentāla sistēma]]
|                    piezīme2 = Pirms [[2002. gads|2002]]. gada [[Somijas marka]]
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 246
|              iso_kods_alfa2 = FI
|              iso_kods_alfa3 = FIN
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 1534. gada Bībeles tulkojuma]]
'''Lielā Bābele''', plašāk pazīstama kā '''Bābeles (Babilonas) netikle''', attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta [[Bībele]]s [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]]. Tās pilnais nosaukums ir minēts atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( {{Val-grc|μυστήριον, Βαβυλὼν ἡ μεγάλη, ἡ μήτηρ τῶν πορνῶν καὶ τῶν βδελυγμάτων τῆς γῆς}}; transliterācija: ''mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs''). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransuā Anglērs
|     vārds_orig = ''François Englert''
|         attēls = Francois Englert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BEL}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kornela Universitāte]]
[[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
[[Telavivas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Fransuā Anglērs''' ({{val|fr|François, Baron Englert}}; dzimis {{dat|1932|11|6}}) ir beļģu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Pīters Higss|Pīteru Higsu]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]]-a [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/pasaule/nobela-premija-fizika-pieskirta-higsa-bozona-atklajejiem-14027887|title=Nobela prēmija fizikā piešķirta Higsa bozona atklājējiem|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/press.html|title=The Nobel Prize in Physics 2013|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Marokas cilvēki|Monarhi]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žanna Dibarī. Karaļa favorīte
| attēls = Zanna-dibari-karala-favorite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| oriģinālnos = ''Jeanne du Barry''
| žanrs =
| režisors = [[Maivena]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Džonijs Deps]]
* [[Maivena]]
* [[Pjērs Rišārs]]
* [[Noēmija Ļvovska]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Le Pacte]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2023|5|16|Francija|2023|9|27|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://le-pacte.com/france/film/jeanne-du-barry|title=Jeanne du Barry|website=[[Le Pacte]]|access-date=6 April 2023}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{UK}}
| valoda = [[franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22,4 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Goodfellow |first=Melanie |date=30 March 2023 |title=Female-Directed Films Hit Historic 33% Share In France But Women Struggle To Access High Budgets – CNC Study |url=https://deadline.com/2023/03/female-directed-films-33-percent-share-france-budgets-cnc-study-1235313489/ |access-date=2 April 2023 |website=Deadline |language=en-US}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Jeanne du Barry (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17277414/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}'''"Žanna Dibarī. Karaļa favorīte"''' ({{val|fr|Jeanne du Barry}}) ir 2023. gada Francijas, Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopražojuma vēsturiska [[drāma]]s filma, kuras režisore un producente ir [[Maivena]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], Maivena, [[Pjērs Rišārs]] un [[Noēmija Ļvovska]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lampetra fluviatilis.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lampetra fluviatilis|Upes nēģis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Agnatha
| infratips_lv =Bezžokļaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cyclostomata|Apaļmutnieki}}
| sinonīmi=
* Iekšžauņi (''Entobranchiata'')
| kategorijas =nē
}}
'''Bezžokļaiņi''', '''iekšžauņi''' (''Agnatha'', ''Entobranchiata'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa, [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] apakštipa infratips. Tie ir primitīvi zivjveidīgi [[dzīvnieki]], kas dzīvo gan jūrās, gan saldūdeņos. Bezžokļaiņi ir senākā mugurkaulnieku grupa; senākajos ģeoloģiskajos laikmetos tā bija daudzskaitlīga un daudzveidīga grupa, kā pēc ārējā izskata, tā arī pēc iekšējās uzbūves. Daudzi no tiem bija klāti ar kaula bruņu plātnēm. Līdz mūsdienām ir saglabājušies tikai [[Nēģu dzimta|nēģi]] un [[miksīnas]], kas apvienoti vienā [[apaļmutnieki|apaļmutnieku]] klasē. Tomēr ir jāatzīmē, ka neskatoties uz ārējo līdzību, miksīnu un nēģu iekšējā uzbūvē atšķirības ir lielākas, nekā [[rāpuļi|rāpuļu]] un [[putni|putnu]] uzbūvē. Tāpēc tos reizēm izdala kā atsevišķas klases.
== Morfoloģija ==
* Bezžokļaiņu [[skelets|skeletā]] nav [[kaula šūnas|kaula šūnu]], un visu dzīves laiku saglabājas [[muguras stiegra|horda]], kas pilda ķermeņa galvenās balststiegras funkciju.
* Tiem nav arī īstu [[žoklis|žokļu]]. [[Mute]] ir apaļa vai trīsstūrveida - sūcoša. Tās priekšējā daļā izvietojas vairāk vai mazāk izteikta mutes piltuve.
* Iekšējā [[auss|ausī]] ir tikai divi pusloka kanāli (nevis trīs, kā tas ir žokļaiņiem).
* [[Smadzeņu kapsula]] piesedz [[galvas smadzenes]] tikai no apakšas un no sāniem. [[Viscerālais skelets]] sastāv no [[žaunu loki]]em, kas ir saplūduši, veidojot žaunu režģi. Tas, vai nu vispār nav saistīts ar galvaskausa kapsulu, vai arī dažām fosilajām formām ir pieaudzis pie tā.
* Priekšējā daļā ir 7-20 [[žaunu spraugas]], kurās izvietotas maisveida [[žaunas]], Atšķirībā no zivīm tām ir entodermāla izcelsme, žaunu krokainās iekšējās sienas izklāj [[entoderma]] (no tā cēlies šīs grupas otrs nosaukums — iekšžauņi). Žaunu skelets ir savdabīgs, tas izvietots zem [[āda]]s, žaunu artēriju un nervu ārpusē.
* Tiem ir vairāk vai mazāk attīstīta [[astes spura]], un viena vai divas [[muguras spuras]]. Pāra peldspuru tām parasti nav, tomēr dažām izmirušām formām, iespējams, bija primitīvas uzbūves pāra [[krūšu spuras]].
== Sistemātika ==
Bezžokļaiņi iedalās trīs klasēs, no kurām līdz mūsdienām ir saglabājusies viena — [[apaļmutnieki]] ar 38-45 sugām. To veido divas apakšklases: nēģi un miksīnas.

sentences: {{Commonscat|Schools in Riga|Skolas Rīgā}}

sentences: '''Plejotropija''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''pleio'' 'daudzas' ''tropo'' 'izmaiņas') ir viena [[gēns|gēna]] spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas [[fenotips|fenotipiskās]] pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas [[Organisms|organisma]] pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos [[Bioķīmija|bioķīmiskos]] ciklos vai tikt nogādāts dažādās [[Šūna|šūnās]]. Viens no plejotropijas piemēriem ir [[fenilketonūrija]] — iedzimta [[slimība]], kas ietekmē [[fenilalanīns|fenilalanīna]] daudzumu organismā.

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
drupas]]
]]
'''Krimulda''' ir [[Sigulda]]s pilsētas daļa [[Gauja]]s labajā krastā. Tajā atrodas [[Krimuldas viduslaiku pils]] drupas un 19. gadsimta vidū celtais [[Krimuldas muiža]]s komplekss, kurā šobrīd atrodas rehabilitācijas centrs. Abas pilsētas daļas savieno gaisa trošu ceļš, kas ir vienīgais Baltijā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jānis
|      dzimšanas datums = ap 6. gadu
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 27. decembris ([[Romas katoļu baznīca]])<br>26. septembris ([[Pareizticība|pareizticīgie]])
|                  godā = Kristietība
|                attēls = Hans_Memling_039.jpg
|         attēla izmērs = 100px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = [[Efesa]], [[Romas impērija]]
|             nosaukums = [[12 apustuļi|Apustulis]]
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais Jānis''' ({{val|arc|ܝܘܚܢܢ ܫܠܝܚܐ}}, {{transl|arc|Yohanan Shliha}}; {{val|he|יוחנן בן זבדי}}, {{transl|arc|Yohanan Ben Zavdai}}, {{val|la|Ioannes}}; dzimis ap 6. gadu, miris ap 100. gadu) bija viens no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] [[apustulis|apustuļiem]]. Cebedeja un Salomes dēls, [[Jēkabs (Cebedeja dēls)|apustuļa Jēkaba]] brālis. [[Marka evaņģēlijs|Marka evaņģēlijā]] 3:17 gan Jānis, gan viņa brālis Jēkabs ir nosaukti par ''Boanerges'', kas nozīmē ‘[[Pērkons (dabas parādība)|pērkona]] dēli’. Tā kā evaņģēlijos Jānis vienmēr tika nosaukts pēc Jēkaba, uzskatāms, ka Jēkabs bija vecāks par Jāni.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lidojošā Zivs
| abbreviation = Vol
| name_latin = Volans
| RA = 8
| dec = −70
| areatotal = 141
| arearank = 76. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Vol''
| starmagnitude = 3,77
| neareststarname = ''β Vol''
| stardistance = 108
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Zelta Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 62
 | lv  = Sešdesmit viens
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Emīls Gontjē
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Émile Gontier''
 |              attēls = Émile Gontier, athlète d'Argenteuil (juin 1898).jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1877|11|13}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = {{dat|1947}}
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|FRA}} [[Francija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[kārtslēkšana]] un [[diska mešana]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Kontaktu līdzstrāvas elektromotors''' ({{val|en|Brushed DC Electric motor}}, turpmāk BDC [[Elektrodzinējs|elektromotors]]) ir viens no visvairāk izmantotajiem elektromotoru veidiem. To iespējams sastapt visdažādākajās [[Elektromehāniska sistēmā|elektromehāniskajās sistēmās]], sākot ar bērnu [[Rotaļlieta|rotaļlietām]], līdz pat industriālajiem [[Elektriskais urbis|elektriskajiem urbjiem]]. BDC elektromotors [[Griezes moments|griezes momentu]] (angļu: ''torque'') nodrošina, izmantojot iekšējo, mehāniski realizēto [[Elektriskā strāva|strāvas]] komutāciju. Sarežģīta [[vadības sistēma]] nav nepieciešama, jo motora griezes momenta lielumu nosaka sistēmas [[elektrobarošana]]s avota [[spriegums]]. Tātad, motora griešanās [[ātrums]] ir tieši proporcionāls barošanas avota spriegumam.

sentences: '''Tau daļiņa ''' jeb '''tau leptons''' (apzīmē ar grieķu burtu τ) ir nestabila [[elementārdaļiņa]] - smagākais no pazīstamajiem [[leptoni]]em. Tau daļiņai ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] un pusvesels [[spins]]. Kā visiem leptoniem, tau daļiņai eksistē [[antidaļiņa]], kuras lādiņš ir pozitīvs.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Latgales ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Latgale.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = zilā laukā pretēji pagriezts sudraba [[grifs]] ar tādu pašu zobenu labajā ķetnā.
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =235px
|               vārds =Muhameds Ikbāls
|          vārds_orig =محمد اقبال
|              attēls =Iqbal.jpg
|          att_izmērs =175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1877
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =9
|            dz_vieta =[[Silkota]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1938
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Lahora]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[islāma filozofija]]
|           intereses =
|              idejas =[[divu nāciju teorija]]
|          alma_mater =[[Valdības koledžas universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Minhenes Ludviga Maksimiliāna Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis|Aristoteļa]], [[Rūmī]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gētes]], [[Frīdrihs Nīče|Nīčes]] un [[Anrī Bergsons|Bergsona]]
|          ietekmējis =Kustību par [[Pakistāna|Pakistānu]], [[Ali Šariati]]
|               darbi =
|              valoda =[[urdu]]
[[persiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
pudele]]
'''Pudele''' ir cilindrisks [[trauks]] ar tievu augšdaļu — "kakliņu" —, kas tiek izmantotas [[dzēriens|dzērienu]] un citu [[šķidrums|šķidrumu]] uzglabāšanai. Tās galvenokārt tiek izgatavotas no [[stikls|stikla]] vai [[polietilēna tereftalāts|polietilēna tereftalāta]] (PET). Retāk tiek gatavotas no [[keramika]]s, [[metāli|metāla]] vai citiem materiāliem. Pudeles tiek noslēgtas ar [[korķis|korķi]]. To [[tilpums]] parasti variē no dažiem [[mililitrs|mililitriem]] līdz pat vairākiem [[litrs|litriem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakais Pjero
| operators =
| attēls = Pierrotlefouposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = [[Žoržs De Buregārs]]
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Žans Pols Belmondo]]
* [[Anna Karina]]
* [[Graciella Galvāni]]
* [[Semjuels Fulers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pierrot le Fou''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1965|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1965|11|5|Francija}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Trakais Pjero"''' ({{Val|fr|Pierrot le Fou}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pols Belmondo]] un [[Anna Karina]]. Filma ir balstīta uz amerikāņu rakstnieka [[Laionels Vaits|Laionela Vaita]] 1962. gada romāna ''Obsession''.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Egypt|Vietas Ēģiptē UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums          = Zvanītāji
| attels             = Екабпилс (Латвия) Вид с башни Крустспилского замка на Юг - panoramio.jpg
| paraksts           = Skats no [[Krustpils pils]] torņa pār [[Daugavsala|Daugavsalu]] uz Zvanītājiem 2013. gadā
| karte              =
| paraksts2          =
| pilseta            =  [[Jēkabpils]]
| priekspilseta      = Jēkabpils
| apaksrajoni        =
| platiba            =
| iedzivotaju_skaits =
| iever_celtnes      =
| udenstilpnes       =
| parki              =
| autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1.]], [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2.]], [[4. autobusu maršruts (Jēkabpils)|4.]], [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5.]]
| pasta_indekss      = LV-5201
| areja_saite        =
}}

'''Zvanītāji''' (agrāk '''Dzintarzeme''') ir [[Jēkabpils]] pilsētas apkaime [[Daugava]]s kreisajā krastā. Tā robežojas ar [[Celtnieki (Jēkabpils)|Celtniekiem]], [[Nameja ielas rajons|Nameja ielas rajonu]] un [[Jēkabpils vēsturiskais centrs|Jēkabpils vēsturisko centru]]. Apkaimes nosaukums cēlies no Zvanītāju kroga, kas atradās [[Trešdienas tirgus laukums|Trešdienas tirgus laukumā]] (mūsdienās — [[Brīvības iela (Jēkabpils)|Brīvības ielā]] 220). Apkaimes austrumu robeža ar Jēkabpils vēsturisko centru ir dabā skaidri noteikta un iet pa [[Rūdolfa Blaumaņa iela (Jēkabpils)|Rūdolfa Blaumaņa]] un [[Zaļā iela (Jēkabpils)|Zaļo ielu]], bet apkaimes robeža ar Celtniekiem ir saplūdusi un nav precīzi nosakāma. Tai raksturīga viena līdz divu stāvu koka savrupmāju apbūve, kas veido lielāko Valsts nozīmes pilsētbūvniecības pieminekļa "Jēkabpils pilsētas vēsturiskais centrs" teritorijā neiekļauto vēsturiskās apbūves fragmentu pilsētā.

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Grand Prix Cycliste de Montréal}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Treniņa diena
| attēls                   = Training Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Training Day''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Antuāns Fukuā]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefrijs Silvers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Klifs Kērtiss]]
* ''[[Dr. Dre]]''
* ''[[Snoop Dogg]]''
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2001|10|5|ASV}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Training Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainingday.htm|title=Training Day (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Treniņa diena"''' ({{val|en|Training Day}}) ir 2001. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antuāns Fukuā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Ītans Hoks]], [[Eva Mendesa]], [[Skots Glenns]], [[Klifs Kērtiss]], ''[[Dr. Dre]]'' un ''[[Snoop Dogg]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hidroksilapatīts
|attēls=
|klase=
|ŠtruncaID=7/B.39-30
|ķīm_formula=Ca5(PO4)3(OH)
|singonija=
|krāsa=balts, pelēks, dzeltens
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=
|caurspīdīgums=necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3.08
}}'''Hidroksilapatīts''' ('''Ca5(PO4)3(OH)''') ir [[minerāls]]. Tas bieži tiek nepareizi saukts par '''hidroksiapatītu'''. Šī minerāla [[ķīmiskais sastāvs]] ir ļoti līdzīgs dabīgā [[kauls|kaula]] sastāvam un ar šo minerālu tiek saistītas cerības nākotnē aizstāt [[zobu urbšana|zobu urbšanu]], ievietojot šo materiālu [[zobi|zobu]] caurumos. Tādā veidā tas aizplombē tos, jo tas veiksmīgi savienojas ar zobu [[emalja|emalju]].<ref>"Zobi drīzumā vairs nebūs jāurbj", Ilustrētā Zinātne. - 2005. gada decembra numurs, 19.lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs
|     vārds_orig = ''Heinrich Johann Gottlieb von Wolff''
|         attēls = Heinrich Johann Gottlieb von Wolff.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Vecgulbene]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs''' ({{val|de|Heinrich Johann Gottlieb von Wolff}}, 1843—1897) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[muižniecība|muižnieks]], [[Vecgulbenes muiža]]s īpašnieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
pilsētā [[Eniva (pilsēta)|Eniva]] (2012. gads)]]
'''Ledus adatas''' ir cieti [[nokrišņi]] sīku [[ledus]] kristāliņu veidā, kuri lēni lido gaisā. Tie veidojas temperatūrā, kas zemāka par −10, −15 °C. Dienā tie spīd [[Saule]]s, bet naktī — ielas apgaismojuma vai prožektoru gaismā. Bieži šīs adatas veido [[Saules stabs|spīdošus stabus]], kuri iet no elektrības stabiem uz augšu. Novērojami skaidrā laikā. Parasti ledus adatas izkrīt no [[spalvmākoņi]]em un [[spalvu slāņmākoņi]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuiķule
| settlement_type          = skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Salacgrīvas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,143
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2006|05|24||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=31920 |title=Informācija par objektu: Kuiķule |accessdate={{dat|2018|02|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 43 | lats  = 00 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 40 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4054
| var_id                   = 100147881
| lgia_id                  = 31920
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ķemeru Nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Liela Kemeru taka 5jul03.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 57 |  lats =  6 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 30 | longs = 45 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Vidzeme]], [[Zemgale]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=38 165}}
 |     established = {{dat|1997|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas administrācija
 |         website = http://www.kemerunacionalaisparks.lv/
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Ķemeru nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1395739"
}
</mapframe>
 pie Ķemeriem]]

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences: '''Pasaules pokera sērijas''' (WSOP no {{val-en|World Series of Poker}}) ir [[pokers|pokera]] turnīrs, kas katru gadu norisinās [[Lasvegasa|Lasvegasā]]. Pirmais WSOP turnīrs notika [[1970]]. gadā, kurā varēja piedalīties dalībnieki ar ielūgumiem, uz kuru [[Benijs Binions]] ''([[Benny Binion]])'' ielūdza sešus vislabāk zināmos pokera spēlētājus uz The Horseshoe Casino. Sākotnēji WSOP popularitāte auga lēnām. Pagāja veseli 12 gadi, pirms WSOP [[1982]]. gadā spēja pulcēt 52 dalībniekus. [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumā tika radīti satelītu turnīri, kas ļāva cilvēkiem piedalīties turnīrā par krietni mazāku dalības maksu. Ap [[1987]]. gadu pokera sērijās bija vairāk kā 2100 dalībnieku, taču īpašs dalībnieku skaita palielinājumu WSOP sasniedza [[2006. gads|2006]]. gadā, kad galvenajā turnīra daļā ''(Main Event)'' piedalījas 8773 dalībnieki.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Petrov''''' var būt:
* [[Aleksandrs Petrovs (šahists)]];
* [[Dmitrijs Petrovs]];
* [[Kaspars Petrovs]];
* [[Staņislavs Petrovs]];
* [[Vitālijs Petrovs]];
* [[Vladimirs Petrovs (diplomāts)]];
* [[Vladimirs Petrovs (hokejists)]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Yellow-browed warbler (Phylloscopus inornatus), Parc du Slot, Woluwé-St.-Lambert, Brussels (34053989676).jpg
 |    att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = P. inornatus
 |       suga_lv = Dzeltensvītru ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus inornatus
([[Edward Blyth|Blyth]], 1842)
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Regulus inornatus''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Heinrihs fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Josef Heinrich von der Borch''
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls =

sentences:
{{Pareizrakstība}}
s piegādes sistēmas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Sasmakas Elku liepa
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Valdemārpils Elku liepa - kulta vieta.jpg
|           attēls2= 2013 10 Valdemarpils (10).jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57 | plat_m  = 22 | plat_s =  43.9 | plat_NS = N
| gar_d  = 22 | gar_m   = 36 | gar_s  = 1.6 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Talsu novads]]
* [[Valdemārpils]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastā liepa]]
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 25 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 8,65 m (0,3 m augstumā)<ref name="Eniņš"/>
|          vainags = 320 m²<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sasmakas.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Sasmakas Elku liepa |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304191406/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sasmakas.htm }}</ref>
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Sasmakas Elku liepa''' ir [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Valdemārpils]] [[Dižliepas|Sasmakas muižas]] parkā augoša dižliepa, [[parastā liepa]] (''Tilia cordata''). Pēc stumbra apkārtmēra resnākā liepa [[Baltijas valstis|Baltijā]].<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Latvijas Avīze|Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=270.—273}}</ref>

sentences:
'''Dīzels''' vai '''dīzelis''' var būt:
* [[dīzeļdzinējs]];
* [[dīzeļdegviela]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Hermanis Adolfi
| vārds_orģ           = ''Hermann Adolphi''
| attēls              = Hermanis Adolfi.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Liepāja]]s [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1902]]. gads
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1924|6|5|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Aizpute]], pēc citām ziņām [[Liepāja]], {{LAT}}
| apglabāts           =
| tautība             = vācbaltietis
| partija             =
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = Ida Bīnemane fon Bīnenštamma (''Ida Bienemann v. Bienenstamm'')
| bērni               =
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
, [[Šveice|Šveicē]]]]
'''Ceļš''' ir speciāli izveidota zemes josla, kas atvieglo sauszemes [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]], kā arī gājēju [[kustība|kustību]]. Ceļš, kuram ir ciets segums, nereti tiek saukts par '''šoseju''', bet pilsētās par [[iela|ielu]], [[bulvāris|bulvāri]] vai [[gatve (iela)|gatvi]]. [[Vilciens|Vilcieni]] pārvietojas pa [[dzelzceļš|dzelzceļu]], pa speciāli izbūvētām [[sliede|sliedēm]]. Arī [[ūdens transportlīdzeklis|ūdens transportlīdzekļiem]] ir savi ceļi, pa kuriem tie pārvietojas, piemēram, [[kuģu ceļš]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Citas nozīmes|sikspārņu kārtu|sikspārņi (nozīmju atdalīšana)|sikspārņi}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        attēls = Big-eared-townsend-fledermaus.jpg
| att_nosaukums = [[Lielausu sikspārnis]] (''Corynorhinus townsendii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
|         kārta = Chiroptera
|      kārta_lv = Sikspārņi
|      binomial = Chiroptera <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Megachiroptera|Dižsikspārņi}}
* {{TaksoSaite|Microchiroptera|Sīksikspārņi}}
| kategorijas =nē
}}
'''Sikspārņi''' (''Chiroptera'') ir [[zīdītāji|zīdītāju klases]] (''Mammalia'') [[kārta (bioloģija)|kārta]]. To iedala divās apakškārtās: [[dižsikspārņi|dižsikspārņos]] un [[sīksikspārņi|sīksikspārņos]]. Pie sikspārņu kārtas pieder vairāk nekā 1100 sikspārņu [[suga (bioloģija)|sugas]] (apmēram 20% no visām zīdītāju sugām), kas tiek iedalītas 18 dzimtās. [[Latvija|Latvijā]] dzīvo 16 sugas, kuras visas pieder vienai dzimtai — {{TaksoSaite|Vespertilionidae|parastie sikspārņi}}. Sikspārņi ir vienīgie zīdītāji, kuri prot lidot (citi zīdītāji, piemēram, [[lidvāvere]]s, nespēj lidot, bet tikai planēt).

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Poland}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners fon Mirbahs
|     vārds_orig = ''Werner von Mirbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1713
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Puze]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Puzes pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Melzungene]], [[Hesene-Kasele]]
(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = ''Visual Basic''
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 =
 |               file_ext =
 |               paradigm = [[objektorientētā programmēšana]] un [[notikumu virzīta programmēšana]]
 |               released = 1991. gadā
 |                 author =
 |              developer = ''[[Microsoft]]''
 | latest_release_version = 6.0
 |    latest_release_date = 1998. gadā
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations = ''[[Microsoft Visual Studio]]''
 |               dialects =
 |          influenced by = [[BASIC]]
 |             influenced = [[Visual Basic .NET]], [[Gambas]], [[Xojo]], [[Basic4ppc]] un [[NS Basic]]
 |       operating system = ''[[Microsoft Windows]]'' un [[MS-DOS]]
 |                license =
 |          working_state =
 |                website = {{URL|https://msdn.microsoft.com/en-us/library/windows/desktop/ms788229.aspx}}
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|arheologu|Gerkāns|Gerkāns}}
'''Armīns fon Gerkāns''' (dzimis {{dat|1884|11|30}}, miris {{dat|1969|12|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes arheologs, kas pētījis Senās Romas celtnes [[Itālija|Itālijā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Irāka|Irākā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mednieka nakts
| operators =
| attēls = The Night of the Hunter (1955 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', [[trilleris]]
| režisors = [[Čārlzs Lotons]]
| producents = Pols Gregorijs
| scenārijs = [[Džeimss Eidžī]]
| aktieri = * [[Roberts Mičums]]
* [[Šellija Vintersa]]
* [[Liliana Giša]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Night of the Hunter''
| studija = ''Paul Gregory Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|7|26}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|600 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mednieka nakts"''' ({{Val|en|The Night of the Hunter}}) ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Lotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Mičums]], [[Šellija Vintersa]] un [[Liliana Giša]]. Filma ir balstīta uz 1953. gada [[Deivids Grabs|Deivida Graba]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''"Rēķini galvā"''' ir projekts skolēniem, lai uzlabotu viņu prasmes rēķināt galvā. Projekts sastāv no tiešsaistē uz ''[[JavaScript]]'' balstītas galvā rēķināšanas apmācības platformas, un tajā notiek sacensības nacionālā un starptautiskā līmenī. Projektu izstrādāja ''Kalev Põldsaar'' no [[Igaunija]]s.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Rietumfaju
|attēls              = West Fayu.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''West Fayu''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 05 |lats=  |latNS= N
|longd=146 |longm= 44 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0,062
|garums              = 7,3
|platums             = 2,7
|lagūna              = 11
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 1
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Rietumfaju''' ({{val|en|West Fayu}}) vai '''Piagailoe''' ({{val|stw|Piagailoe}}) ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, administratīvi pakļauts [[Satavala]]s municipalitātei {{nobr|80 km}} uz dienvidiem.

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences: '''Bildinājums''' ir notikums, kurā viens cilvēks lūdz otra cilvēka roku ar nolūku apprecēties. Parasti to uztver kā [[rituāls|rituālu]], kurā tiek pasniegts saderināšanās [[gredzens]] un uzdots jautājums "Vai tu mani precēsi?".

sentences: '''Pārtika''' ir produkti, ko [[cilvēks|cilvēki]] izmanto [[uzturs|uzturā]]. Pārtikas produktus pēc izcelsmes iedala [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] izcelsmes produktos. Par augu izcelsmes produktiem uzskata arī [[sēne]]s. Uzturlīdzekļi sastāv no uzturvielām — [[vitamīni]]em, [[tauki]]em, [[ogļhidrāti]]em, [[mikroelementi]]em, [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Žans Pols Sartrs
|          vārds_orig =Jean-Paul Sartre
|              attēls =Jean-Paul Sartre FP.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1905
|          dz_mēnesis =6
|            dz_diena =21
|            dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|              m_gads =1980
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =15
|             m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|           pilsonība ={{FRA}}
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[kontinetālā filozofija]], [[eksistenciālisms]], [[marksisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[ētika]], [[literatūra]], [[fenomenoloģija]], [[politika]], [[ontoloģija]]
|              idejas =''mauvaise foi'', ''l'existence précède l'essence'', ''être-pour-soi''
|          alma_mater =[[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Raimons Arons|Arons]], [[Svētais Augustīns]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Luī Ferdinands Selīns]], [[Pols Nizāns|Nizāns]], [[Simona de Bovuāra|de Bovuāra]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Gistavs Flobērs|Flobērs]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Aleksandrs Kožēvs|Kožēvs]], [[Mao Dzeduns|Mao]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Moriss Merlo-Pontī|Merlo-Pontī]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Džons Dos Pasoss|Dos Pasoss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Voltērs]]
|          ietekmējis =[[Raimons Arons|Arons]], [[Žoržs Batajs|Batajs]], [[Alēns Badī|Badī]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Simona de Bovuāra|de Bovuāra]], [[Viljams Barouzs|Barouzs]], [[Franss Fanons|Fanons]], [[Andrē Gorcs|Gorcs]], [[Če Gevara]], [[Fredriks Džeimsons|Džeimsons]], [[R. D. Leings]], [[Dorisa Lesinga|Lesinga]], [[Moriss Merlo-Pontī|Merlo-Pontī]], [[Reimons Keno|Keno]], [[Airisa Mērdoka|Mērdoka]], [[Kendzaburo Oe|Oe]], [[Mišels Fuko|Fuko]], [[Ričards Raits (rakstnieks)|Raits]]
|               darbi =romāns "Nelabums" (''La nausée'', 1938)<br />"Esamība un nekas" (''L'être et le néant'', 1943)
|              valoda =[[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Deduktīvā domāšana''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir process, kura rezultātā no viena vai vairākiem iepriekš zināmajiem vispārīgajiem apgalvojumiem tiek loģiski [[Deduktīvs slēdziens|izsecināts jauns apgalvojums]], kas ir vispārīgā apgalvojuma specifisks gadījums.

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences: , [[dārzeņi]] un [[grauds|graudu]] izstrādājumi]]

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | name              = Knesets
 | coa_pic           =Emblem_of_Israel_alternative_blue-gold.svg
 | session_room      = Knesset Building (South Side).JPG
 | house_type        = Vienkamera
 | leader1_type      = Spīkers
 | leader1           = [[Omirs Ohna]]
 | party1            = [[Likud]]
 | election1         = 2022. gada
 | leader3_type      = Opozīcijas līderis
 | leader3           = [[Jairs Lapids]]
 | party3            = [[Yesh Atid]]
 | election3         = 2023. gada
 | members           = 120
 | political_groups1 =
 | meeting_place     = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | website           = {{URL|http://www.knesset.gov.il/index.html}}
}}
'''Knesets''' ({{val|he|כנסת}}) ir [[Izraēla]]s [[likumdevējs]] ([[parlaments]]).

sentences: '''Cietumnieka dilemma''' ir viena no [[spēļu teorija]]s spēlēm, kad, atkarībā no [[izvēle]]s, [[spēlētājs]] ("cietumnieks") kaut ko iegūst vai zaudē. Šādās [[situācija|situācijās]] spēlētājam ir jāizvēlas, ko darīt, lai iegūtu sev vēlamo. Neatkarīgi no izvēles, kāds cits (vai arī tomēr pats spēlētājs) kaut ko zaudēs. Šajā [[spēle|spēlē]] nevar būt tā, ka kāds no spēlētājiem neko nezaudē. Dažreiz gadās arī tā, ka, spēlējot atsevišķi, abi spēlētāji zaudē nekā tas būtu, ja tie savus spēkus būtu apvienojuši. Piemēram, [[politika|politikā]] cietumnieka dilemma izpaužas kā divu vai vairāku [[valsts|valstu]] bruņošanās [[sacensība]]s.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Slovenia|Slovēnijas riteņbraucēji}}

sentences: '''18. jūlijs''' ir gada 199. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (200. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 166 dienas.

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Rutilus_rutilus_Prague_Vltava_3.jpg
|  att_nosaukums = [[Rauda]] (''Rutilus rutilus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Rutilus
|       ģints_lv = Raudas
|       binomial = Rutilus <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1820)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Raudas, raudu ģints''' (''Rutilus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, no kurām vislabāk zināmā suga ir parastā [[rauda]]. Šīs ģints sugas ir plaši izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]], sākot ar [[Rietumeiropa|Rietumeiropu]] un beidzot ar [[Sibīrija]]s austrumiem.<ref name=resear>[https://www.researchgate.net/publication/308231044_Phylogeny_and_phylogeography_of_the_roaches_genus_Rutilus_Cyprinidae_at_the_Eastern_part_of_its_range_as_inferred_from_mtDNA_analysis Phylogeny and phylogeography of the roaches, genus Rutilus (Cyprinidae), at the Eastern part of its range as inferred from mtDNA analysis]</ref> Tās visas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], kā arī gandrīz puse mājo [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish/> Lielākā sugu dažādība novērojama upju baseinos no [[Egejas jūra]]s līdz [[Laptevu jūra]]i, [[Melnā jūra|Melnās]], [[Azovas jūra|Azovas]] un [[Kaspijas jūra]]s upju baseinus iekļaujot.<ref name=resear/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Song One''
| attēls                   = Song One.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Keita Bārkere-Froilenda]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Džonatans Demme]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Adams Šulmans]]
* [[Kristofers Vūdrovs]]
* [[Mollija Konnersa]]
| scenārija autors         = Keita Bārkere-Froilenda
| galvenajās lomās         =
* Anna Hetaveja
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džonijs Flinns]]
| mūzika                   =
* [[Džonatans Raiss]]
* [[Dženija Lūisa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Film Arcade]]''
* ''[[Cinedigm]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|1|23|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/song-one-2014|title=Song One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,251}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=songone.htm|title=Song One (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Song One''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Keita Bārkere-Froilenda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džonijs Flinns]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Pointbarova
| oriģinālnosaukums    = ''Point Barrow''
| attēls               = Point Barrow IPY.jpg
| paraksts             =
| karte                = Aļaska#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{USA}}
| latd=71| latm=17| lats=42| latNS=N
| longd=156| longm=49| longs= 45| longEW=W
| novietojums          = [[Barova rags]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1881
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1883
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 10
| pers_ziema           = 10
| augstums             = 5,18<ref>[https://www.pmel.noaa.gov/arctic-zone/ipy-1/Metadata-1.htm Meteorological Data from the First International Polar Year (1881-1884)]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Pointbarova''' ({{val|en|Point Barrow}}) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]], izveidota [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]] programmas ietvaros.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Izvietota [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] krastā {{nobr|15 km}} uz dienvidrietumiem no [[Barova rags|Barova raga]] [[Aļaska|Aļaskā]].<ref>[https://siarchives.si.edu/collections/auth_exp_fbr_eace0061 Smithsonian Institution Archives. International Polar Expedition to Point Barrow, Alaska (1881-1883)]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mobilo ierīču programmatūra|Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:Operētājsistēmas]]

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Side-striped Jackal.jpg
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis adustus
| suga_lv =Svītrainais šakālis
| binomial =Canis adustus, ([[Sundevall]], 1847)
| izplatība =

{{legend|#EA3C53|Svītrainā šakāļa izplatības areāls}}
}}
'''Svītrainais šakālis''' (''Canis adustus'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Āfrika]]s centrālās un dienvidteritorijas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3753 |title=Canis adustus (Side-striped Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|10|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081017052715/http://www.iucnredlist.org/details/3753 }}</ref> Atšķirībā no sava tuva radinieka [[melnmuguras šakālis|melnmuguras šakāļa]], kas apdzīvo plašas, labi pārredzamas teritorijas, svītrainais šakālis apdzīvo [[mežs|mežus]] un [[krūmi|krūmājus]]<ref name="sa"/>

sentences: '''Plūstamība''' jeb '''šļūde'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=creep&list=creep&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - creep] {{lv ikona}}</ref> ir [[materiāls|materiāla]] spēja lēni un nepārtraukti [[deformācija|plastiski deformēties]] ilgstošas [[slodze]]s iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par [[tecēšanas robeža|tecēšanas robežu]]. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un [[temperatūra]]s.<ref name="meh" /> Šļūde piemīt materiāliem ar [[viskoelastība|viskoelastīgu]] dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir [[elastība|elastīgi]], pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, [[tērauds|tēraudu]] karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas [[Huka likums|Huka likumam]].<br />

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Lielā talka''' ir tradicionāls vides pasākums Latvijā, kas tiek rīkots kopš [[2008. gads|2008]]. gada ar mērķi ''"padarīt Latviju un Baltijas jūras reģionu par tīrāko vietu pasaules kartē"''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.talkas.lv/?page=5 |title=Talkas.lv :: Par projektu<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090323142827/http://www.talkas.lv/?page=5 |archivedate={{dat|2009|03|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Lapas''' ir [[augstākie augi|augstāko augu]] orgāni, [[vasa]]s veidojumi, kuros notiek [[fotosintēze]], [[transpirācija]] un [[augu elpošana]]. [[Skujkoki|Skujkoku]] lapas tiek sauktas par [[Skuja (auga daļa)|skujām]].<ref name="tezaurs-skuja"/> Vairums lapām ir divas daļas — [[lapas plātne]] un [[lapas kāts]].

sentences:
[[File:The Immortal Soul of the Taoist Adept.PNG|thumb|Dao meistara dabiski nemirstīgā dvēsele vuvei darbībā]]
'''Vuvei''' ({{val-zh|無爲}}) ir svarīgs [[daoisms|daoisma]] pamatprincips, kas iekļauj zināšanas par [[cilvēks|cilvēka]] rīcību. Vuvei nozīmē dabisku [[darbība|darbību]] jeb darbības esamību, neveicot darbību. Piemēram, ''planētas rotē'' — tās vienkārši rotē, bet tās pašas ''nepiespiežas'', lai ''rotētos'', vai ''koki aug'', bet koki paši ''nedara augšanu''. Daoisms māca, ka šāds stāvoklis (vuvei) ir mērķis, pēc kura cilvēkam ir jātiecas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gatlings3.jpg
| att_nosaukums = [[Latvijas zirgs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences: '''Izpirkuma''' jeb '''izpirkšanas darījums''' ({{val|en|buyout}}) ir pārpirkšanas veids, kas parasti tiek veikts [[uzņēmums|uzņēmumu]] brieduma posmā un tajā privātā [[kapitāls|kapitāla]] fonds kopā ar partneriem vai bez tiem veic uzņēmuma pārpirkšanu, iegādājoties uzņēmuma daļas no esošajiem īpašniekiem.

sentences:
{{Infobox
|above   = {{{vārds|}}}
|aboveclass =
|image   = {{{attēls|}}}
|abovestyle =

sentences: '''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zagreba
 | official_name            = ''Zagreb''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Jelacicplac.jpg
 | image_caption            = Bana Jelačiča laukums
 | image_flag               = Flag of Zagreb.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Zagreb.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Croatia
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CRO}}
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1242. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 171
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 686568
 | population_urban         = 792875
 | population_metro         = 1288000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 49 | lats =  | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 59 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = HR-10000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 158
 | website                  = {{URL|http://www.zagreb.hr/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sergejs Jeseņins
| vārds_orig = ''Сергей Александрович Есенин''
| attēls = Esenin Moscow 1922.jpg
| att_izmērs = 190px
| att_nosaukums = Sergejs Jeseņins 1922. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 3
| dz_vieta = Konstantinovas ciems, Rjazaņas apriņķis, [[Rjazaņas guberņa]],
{{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
(tagad Ribnovskas rajons, [[Rjazaņas apgabals]], {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR|KSFPR]], {{USSR}}
(tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki = Aleksandrs Jeseņins (1873—1931)
Tatjana Titova (1875—1955)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Izrjadnova (civillaulība, 1913—)
Zinaida Raiha (1917—1921)
[[Aisedora Dunkane]] (1922—1925)
Nadežda Voļpina (civillaulība)
Sofija Tolstaja (1925—līdz nāvei)
| bērni = Jurijs (1914—1937)
Tatjana Jeseņina (1918—1992)
Konstantīns Jeseņins (1920—1986)
Aleksandrs Jeseņins-Voļpins (1924—2016)
| paraksts = Yesenin signature 1915.jpg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| periods = 1910—1925
| žanri = [[Dzeja|dzejoļi]], [[poēma]]s
| temati =
| lit virzieni = jaunzemnieku dzeja (1914—1918)
[[imažinisms]] (1918—1923)
liriskā dzeja (1910—1925)
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Day''''' ({{val|lv|diena}}) var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona kendallensis
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona kendallensis <small>Henry, 1919</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona kendallensis''''' ir ūdensblusu suga. Sastopama [[Austrālija]]s austrumos<ref name="Sinev2013"/> Pieaugušais īpatnis ir 0,8 mm garš un 0,46 mm plats.<ref name="Camilleri2004"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Ēcis''' var būt:

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name        = ''Omloop Het Nieuwsblad''
| current_event = 2021. gada Omloop Het Nieuwsblad
| image       =
| date        = Februāra beigas
| region      = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
| localnames  = Omloop Het Nieuwsblad {{nl ikona}}
| nickname    =
| discipline  = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Eiropas tūre]] (līdz 2017)
[[UCI Pasaules tūre]] (2017—pašlaik)
| type        = Viendienas sacensības
| organiser   =
| director    =
| first       = 1945
| number      = 76 (2021. gadā)
| last        =
| firstwinner = {{flaga|BEL}} [[Žans Bogārts]]
| mostwins    = {{flaga|BEL}} [[Ernests Sterkss]]
{{flaga|BEL}} [[Žozefs Breiērs]]
{{flaga|BEL}} [[Peters Van Petegems]]

(3 uzvaras)
| mostrecent  = {{flaga|ITA}} [[Davide Ballerīni]]
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from Chile|Čīles vieglatlēti}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Gevins Makiness
 | vārds_orig              = ''Gavin McInnes''
 | attēls                  = Gavin-McInnes-2015.png
 | komentārs               = Makiness 2015. gadā
 | dz. vārds               = Gevins Mailss Makiness
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1970|7|17}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Hitčina}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Uzņēmējs, redaktors, reportieris, rakstnieks, aktieris, komiķis
 | reliģija                = Romas katolis
 | mājaslapa               =  censored.tv
 | paraksts                =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Gevins Mailss Makiness''' ({{val|en|Gavin Miles McInnes}}; dzimis [[1970. gads|1970]]. gada 17. jūlijā Hitčinā, [[Anglija|Anglijā]]) ir kanādiešu izcelsmes amerikāņu rakstnieks, aktieris, komiķis un digitālo mediju aģentūras ''[[Vice Media]]'' līdzdibinātājs. Bijušais ''Compound Media'', galēji labējo izdevumu ''Rebel Media'' (šobrīd ''Rebel News'') un ''Taki's Magazine'' korespondents, kā arī regulārs viesis televīzijas kanālos ''[[Fox News Channel|Fox News]]'' un ''TheBlaze''. Šobrīd vada raidījumu "Get Off My Lawn" ''CRTV'' tīklā.<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|title=McInnes: Dear Feminists, Men Have It Worse In All Areas Including Being Raped|access-date=August 7, 2016|date=February 12, 2016|last=Stephens|first=Chase|website=[[The Daily Wire]]|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180620051107/https://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|archivedate={{dat|2018|06|20||bez}}}}</ref>
Makiness ir grāmatu ''How to Piss in Public'', ''Street Boners'', ''The Death of Cool'' autors.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/17571198-how-to-piss-in-public-from-teenage-rebellion-to-the-hangover-of-adultho|title=How to Piss in Public|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/10467775-street-boners-1-764-hipster-fashion-jokes|title=Street Boners|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>https://www.amazon.com/Death-Cool-Rebellion-Hangover-Adulthood/dp/1451614187</ref>

sentences: '''Amerikas kauss''' ir balva, kas tiek piešķirta [[jahta|jahtu]] [[burāšana]]s sacensību "Amerikas kauss" uzvarētājam. Sacensībās katru gadu piedalās divas jahtas, no kurām viena ir titula aizstāvētāji, savukārt otra sacensību dalībniece tiek noteikta īpašās atlases sacensībās.

sentences:
{{Sporta izlases infokaste
 | valsts         = Jaunzēlande
 | valsts_angl    = New Zealand
 | att_izm        =
 | logo           =
 | logo_izm       =
 | dibin          =
 | federācija     = Jaunzēlandes regbija savienība
 | iest gads      =
 | iest kom       =
 | konfederācija  =
 | vieta rangā    = 2.{{steady}} (2022. gada novembris)
 | iesauka        = Black Ferns (Melnās papardes)
 | stadions       =

 | treneris       = {{flaga|Jaunzēlande}} [[Veins Smits]]
 | kapteinis      = [[Kenedija Saimona]]
 | visv spēles    = Kendra Koksedža (68)
 | visv vārtu     =
 | visv punktu    = Kendra Koksedža (371)

 | OS reizes      =
 | OS medaļas     =
 | OS lab sasn    =

 | turn nos       = [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kauss sievietēm]]
 | turn reizes    = 8
 | turn medaļas   = Čempiones: 1998, [[2002. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2002]], [[2006. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2006]], 2010, 2017, 2021
 | turn lab sasn  =

 | pirmā spēle    = {{sp|ruw|NZL}} 56:0 {{sp|ruw|NED}}
([[Kraistčērča]], [[Jaunzēlande]]; {{dat|1990|8|26|N|bez}})
 | pēdējā spēle   =
 | liel uzvara    = {{sp|ruw|Jaunzēlande}} 134:6 {{sp|ruw|GER}}
([[Amsterdama]], [[Nīderlande]]; {{dat|1998|5|2|N|bez}})
 | liel zaud      = {{sp|ruw|ENG}} 56:15 {{sp|ruw|Jaunzēlande}}
([[Norhemptona]], [[Anglija]]; {{dat|2021|11|7|N|bez}})
 | pašreizējais   =
}}
'''Jaunzēlandes sieviešu regbija izlase''' ({{val|en| New Zealand National Women's Rugby Union Team}}) ir komanda, kas pārstāv [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]] starptautiskās [[regbijs|regbija]] spēlēs. Komanda uzvarējusi sešos no astoņiem aizvadītajiem [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kausa regbijā sievietēm]] turnīriem.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Koli nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Koli_hill_view.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.0575 | latNS  = N
| longd = 29.887222 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 30 km2
| established         = 1991
| visitation_num      = 127 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/kolinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Koli nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q375387"
}
</mapframe>
'''Koli nacionālais parks''' ({{val-fi|Kolin kansallispuisto}}) ir 1991. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s austrumos, [[Ziemeļkarēlija]]s reģionā, [[Pielinens|Pielinena]] ezera rietumu krastā. Nacionālā parka galvenais mērķis ir saglabāt Somijas tradicionālo [[līdumu zemkopība|līdumu zemkopību]]. Meža pļavās tiek uzturēti tradicionālie govju un aitu ganāmpulki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Dardanus_megistos2.jpg
|    att_nosaukums = [[Dardanus megistos|Vientuļniekvēzis]] (''Dardanus megistos'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Anomura
| infrakārta_lv=Anomuras
| binomial=Anomura <small>([[William Sharp Macleay|Macleay]], 1838)</small>
| kategorijas=nē
| sinonīmi =
*''Anomala''
}}
'''Anomuras''' (''Anomura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 2500 sugas:<ref>[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/13/128 A comprehensive and integrative reconstruction of evolutionary history for Anomura (Crustacea: Decapoda)]</ref> [[Vientuļniekvēži|vientuļniekvēžus]], [[plakanie omāri|plakanos omārus]], [[karaliskie krabji|karaliskos krabjus]], [[porcelānkrabji|porcelānkrabjus]] un [[kurmjkrabji|kurmjkrabjus]]. Lai arī daudzu sugu nosaukumā tiek lietots nosaukums [[krabis]], tomēr visi īstie krabji ir izdalīti anomuru māsas taksonā — [[krabji|krabju infrakārtā]] (''Brachyura'').<ref name=crust>{{Tīmekļa atsauce |url=http://crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |title=Anomura: Families |access-date={{dat|2015|11|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150923211325/http://www.crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |archivedate={{dat|2015|09|23||bez}} }}</ref>

sentences: {{Tilta infokaste|apkalpo=New York City Departament of Transportation|arhitekts=[[Džons A. Roblings]]|atklāts={{dat|1883|5|24}}|atrašanās vieta={{vieta|ASV|Ņujorka}}|attēls=Brooklyn Bridge Postdlf.jpg|augstums=84,3 m|celtniecība=|garums=1825,4 m|koordinātas=|nosauk oriģinālval=''Brooklyn Bridge''|nosaukums=Bruklinas tilts|map=Ņujorka#Manhatana|latNS=N|latd=40|latm=42|lats=20|longEW=W|longd=73|longm=59|longs=47|transporta veids=[[Automašīna]]s, [[Metro]]|šķērso=[[Austrumu upe|Austrumu upi]]}}

sentences:
'''Metaanalīze''' ir kvantitatīvās analīzes instruments, lai salīdzinātu un kombinētu vairāku pētījumu rezultātus. Metaanalīzi definē kā pētījumu rezultātu no individuāliem pētījumiem, kopuma statistisko analīzi ar mērķi apvienot secinājumus vienā kopīgā. Tā ir sistemātiska tehnika esošo kvantitatīvo pētījumu rezultātu atrašanai, pārbaudīšanai, apkopošanai un analīzei. Metaanalīze ir veicama, lai izdarītu vispārējus secinājumus no vairākiem empīriskiem pētījumiem par kādu konkrētu tēmu, kā arī lai palīdzētu formulēt hipotēzes pirms konkrētā pētījuma sākuma.
== Metaanalīzes būtība ==
Termins '''metaanalīze''' nozīmē pētījumu analīze. Daudzi pētījumi atkārtojas dažādos līmeņos, izmantojot, piemēram, dažādus [[izlase]]s lielumus, dažādu vecumu cilvēkus un tiek veikti dažādās valstīs dažādos vidēs. Metaanalīze atļauj veikt precīzu salīdzinājumu, nevis tikai virspusēju subjektīvu novērtējumu. Metaanalīze ir kļuvusi populāra samērā nesen līdz ar elektronisko datubāzu attīstību, un līdz ar to vienkāršāku un ātrāku piekļuvi pētījumiem, kā arī tādēļ, ka pieaudzis pētījumu apjoms par līdzīgām tēmām. Sistemātiski apkopojot un savienojot vairākus pētījumus, ir iespējams salīdzināt paša veiktos pētījumus ar citiem nozarē veiktiem pētījumiem un izdarīt ticamākus un visaptverošākus secinājumus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: '''Zobu urbjmašīna'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=zobu%20urbjma%C5%A1%C4%ABna&list=&lang=LV&h=yes Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — zobu urbjmašīna]</ref> sarunvalodā '''bormašīna''', ir rotācijas [[darbarīks]] ([[urbjmašīna]]), ko izmanto materiālu apstrādē un [[medicīna|medicīnā]] ([[stomatoloģija|stomatoloģijā]], [[ķirurģija|ķirurģijā]]).

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pauls Šīmanis
| attēls              = Paul Schiemann.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1876|3|17}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Dobeles apriņķis]], <br> [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1944|6|23|1876|3|17}}
| mir_vieta           = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]] (tagad {{LAT}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             = [[Vācbaltiešu demokrātiskā partija]]
| profesija           = [[Žurnālists]]
| alma_mater          =
| piezīmes            =
}}
'''Pauls Šīmanis''' ({{val|de|Paul Schiemann}}; dzimis {{dat|1876|3|17}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|1944|6|23}} [[Rīga|Rīgā]]) bija vācbaltiešu politiķis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī
| vārds_orig = {{ara|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}
| attēls = Zakariya Razi 001.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 854
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| m_dat_alt = [[932]]. vai [[925]]. gadā
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = Ķīmija, medicīna, filozofija
| grāds =
| darba_vietas =
| akad_amats =
| alma_mater =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī''' ({{val|fa|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}; dzimis {{dat|854}}, miris {{dat|925}}), latinizētā vārda forma — '''Razess''',<ref name="lpe" /> bija persiešu<ref name="The story of medicine" /><ref name="Health, civilization, and the state: a history of public health from ancient to modern times" /> [[polimāts]], [[ārsts]], [[alķīmija|alķīmiķis]], [[filozofs]]. Nozīmīga persona [[medicīna]]s vēsturē.

sentences:
{{cita nozīme|enerģētikas kompāniju|terminu "Before Present"|Pirms mūsdienām}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''BP plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?ti=BP. BP])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html BP])
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=5051:JP 5051])
[[TSX]] ([http://www.tsx.com/HttpController?GetPage=QuotesViewPage&QuoteSymbol_1=BP.U BP.U])
| Indekss             = [[FTSE 100]]
| Dibināšanas_datums  = 1908. gadā kā ''Anglo-Persian Oil Company''
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = Tonijs Heivards (''Tony Hayward'')
| Darbinieku_skaits   = 115 000 (2006)
| Apgrozījums         = 281,0 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 236,1 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 20,6 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.bp.com/
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Pēdējā sadursme
| attēls                   = X-Men The Last Stand theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: the Last Stand''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Brets Ratners]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Halle Berija]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Kelsija Gramere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|5|26|ASV|2006|5|26|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-last-stand-2006|title= X-Men: the Last Stand|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|210 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|460,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x3.htm |title=
X-Men: the Last Stand (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[X-cilvēki 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Pēdējā sadursme"''' ({{val|en|X-Men: the Last Stand}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Brets Ratners]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "[[X-cilvēki 2]]".

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Nivhi
|attēls=
|skaits=4466 <small>(2010)</small>
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[nivhu valoda]], [[krievu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
|grupas=
|radi=
}}

sentences: '''Neatkarīgais politiķis''', arī '''bezpartejisks''', ir [[persona]], kas neietilpst nevienā [[politiskā partija|politiskajā partijā]], nav [[lojalitāte|lojāla]] vai [[saistības|saistīta]] ar kādu no tām. Neatkarīgie politiķi izvēlas [[kandidēšana|kandidēt]] vai pārstāvēt sevi. Šāda pieeja dod viņiem lielāku brīvību un autonomiju savās politiskajās nostājās un lēmumos. Neatkarīgie politiķi var būt dažādu [[politiskā ideoloģija|politisko ideoloģiju]] piekritēji, un viņi piedalās [[vēlēšanas|vēlēšanās]] vai pilda amata pienākumus bez formālās partijas atbalsta. Šādi politiķi ir gadījumos, kad viņiem rodas nesaskaņas partijas iekšienē un viņi no partijas atdalās, vai arī situācijās, kad persona ir īpaši populāra, kas ļauj vēlētājiem piedāvāt jaunu un neatkarīgu skatījumu. Neatkarīgie politiķi bieži uzstājas ar ideju, kas balstās uz personīgo pārliecību un iedzīvotāju interesēm, nevis partiju programmām.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Amundsena līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Canada2.A2002165.1940.250m.jpg
| paraksts     = Amundsena līcis satelītattēlā (centrā)
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Ziemeļrietumu Teritorijas
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Boforta jūra]]
| plat_d= 71| plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 124| gar_m= | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 400
| platums      = 150
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Ulukhaktūka]]
| citas_daļas  =
}}
'''Amundsena līcis''' ({{val|en|Amundsen Gulf}}) ir plašs jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/LABCK Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Amundsen Gulf]</ref> Izvietojies [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] starp [[Benksa sala|Benksa salu]] ziemeļos, [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas salu]] austrumos un [[Ziemeļamerika]]s kontinenta krastu dienvidrietumos.<ref>{{PZT|42}}</ref> Savieno [[Dolfinendjūniona šaurums|Dolfinendjūniona šaurumu]] dienvidaustrumos ar [[Velsas Prinča šaurums|Velsas Prinča šaurumu]] ziemeļaustrumos un [[Boforta jūra|Boforta jūru]] ziemeļrietumos. No Amundsena līča atzarojas vairāki mazāki līči, lielākais no kuriem ir 230 km garais Prinča Alberta līcis Viktorijas salas piekrastē. No dienvidiem līcī ietek vairākas upes, ievērojamākā no kurām ir [[Hortona]]. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir [[Sakshārbora]] Benksa salā, [[Ulukhaktūka]] Viktorijas salā un [[Paulatuka]] kontinenta piekrastē. Līča dienvidu piekrastē kopš 1998. gada izveidots Tuktutnogaitas nacionālais parks, bet līča rietumu akvatorija ietilpst Batērsta raga lāsmeņa putnu rezervātā.<ref>[https://www.ibacanada.com/site.jsp?siteID=NT039 IBA Canada. Cape Bathurst Polynya]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans tēvs varonis
| attēls                   = My father the hero.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Father the Hero''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvs Mainers]]
| producents               =
* [[Žaks Bars]]
* [[Žans-Luiss Livi]]
| scenārija autors         =
* [[Frānsiss Vēbers]]
* [[Čārlijs Pīterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Daltons Džeimss]]
* [[Lorēna Hatone]]
* [[Feita Prinsa]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|2|4||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994|title=My Father the Hero|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 3, 2019|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202160513/http://bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=myfatherthehero.htm|title=My Father the Hero (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans tēvs varonis"''' ({{val|en|My Father the Hero}}) ir 1994. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Mainers]]. Galvenās lomas atveido [[Žerārs Depardjē]], [[Ketrīna Heigla]], [[Daltons Džeimss]], [[Lorēna Hatone]] un [[Feita Prinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera_tigris_virgata.jpg
| att_nosaukums = Kaspijas tīģeris Berlīnes zoodārzā 1899. gadā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. virgata
| pasuga_lv = Kaspijas tīģeris
| binomial =†Panthera tigris virgata <small>([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1815)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Džons A. Zoidbergs
| color         = #41B1FF
| series        = "[[Futurāma|Futurāmas]]"
| image         = Futurama characters.jpg
| caption       = Zoidbergs — pirmais no kreisās
| first         = ''[[The Series Has Landed]]'' (1999)
| last          =
| creator       = [[Mets Greinings]]<br />[[Deivids Koens]]
| portrayer     =
| voice         = [[Billijs Vests]]
| nickname      =
| alias         =
| species       = dekapodiāns
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = ārsts
| title         =
| family        = Harolds Zoids (tēvocis)
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Čedžu
| leader_title2 = Pārstāvniecība valstī
| population_total = 670 858 <ref>https://www.citypopulation.de/en/southkorea/admin/39__jeju_do/</ref>
| population_as_of = 2020. gada novembris
| population_density_km2 = 362,9
| population_rank = 9.
| demographics_type1 = Simboli
| demographics1_title1 = Zieds
| postal_code = 63XXX
| leader_name2 = 3 / 253 (1,19%)
| blank_info_sec1 = Čedžu; [[korejiešu valoda]]
| blank_name_sec1 = Valodas
| website = {{URL|1=http://english.jeju.go.kr/}}
| demographics1_info1 = [[Rododendri]]
| demographics1_title2 = Koks
| demographics1_info2 = Kamparkoks
| demographics1_title3 = Putns
| demographics1_info3 = Dzenis
| blank_name_sec2 = [[Tautas attīstības indekss|HDI]] (2019)
| area_total_km2 = 1,849
| area_rank = 9.
| area_code = +82-64
| leader_name1 = Čedžu provinces padome
| subdivision_type1 = Reģions
| settlement_type = Dienvidkorejas province
| translit_lang1 = korejiešu
| translit_lang1_type1 = hangul
| translit_lang1_info = 제주특별자치도
| image_skyline = Jeju Island montage.png
| image_flag = Flag of Jeju Province.svg
| image_map = Jeju-teukbyeoljachi-do in South Korea.svg
| subdivision_name = [[Dienvidkoreja]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = 제주
| subdivision_name1 = [[Čedžudo sala]]
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = Čedžu
| parts_type = Iedalījums
| parts = 2 pilsētas; 0 novadi
| leader_name = Gū Mansups
| leader_title = Gubernators
| leader_title1 = Pārvaldes institūcija
| official_name = Čedžu īpašā autonomā province
| blank_info_sec2 = 0,9<ref>https://globaldatalab.org/shdi/shdi/KOR/?levels=1%2B4&interpolation=1&extrapolation=0&nearest_real=0</ref><br />{{color|green|ļoti augsts}}
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Lenija Rīfenštāle
|          vārds_orig = ''Leni Riefenstahl''
|              attēls = WP Leni Riefenstahl by Alexander Binder.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1902
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = [[Berlīne]], {{flaga|Vācija|German Empire}} [[Vācijas Impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2003
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Pekinga (Vācija)|Pekinga]], [[Bavārija]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[kinorežisore]], [[aktrise]], [[dejotāja]]
|       darbības_gadi = 1925—1954, 2002—2003
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = n
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .uy
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Servicio Central de Informática''
|sponsors              = ''SeCIU - Universidad de la República''
|domātais-pielietojums = Ar [[Urugvaja|Urugvaju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Urugvajā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt tikai zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.org.uy/ www.nic.org.uy]
}}

sentences: '''Orpula''' ir tradicionālā [[terapija]], kas ir populāra [[Masaji|masaju ciltī]] [[Āfrika|Austrumāfrikā]]. To izmanto fiziskās un garīgās veselības uzlabošanai.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Turlavas pagasts
| karte             = Turlavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Turlavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Turlavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Turlavas_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Turlavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Turlava
| platība           = 124,5
| iedzīvotāji       = 910<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 910 / 124.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.turlava.lv
}}
'''Turlavas pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar Kuldīgas novada [[Gudenieku pagasts|Gudenieku]], [[Kurmāles pagasts|Kurmāles]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]] un [[Laidu pagasts|Laidu]] pagastiem un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Kazdangas pagasts|Kazdangas]] un [[Lažas pagasts|Lažas]] pagastiem.

sentences:
[[File:Eye of Ra (fractions).svg|thumb|right|[[Hors|Hora]] acs [[aritmētika]]]]
'''Hora acs''' ir [[Senā Ēģipte|sens ēģiptiešu]] [[simbols]], visu redzošā, visu zinošā [[Dievs|dieva]] tēls.  [[Ēģipte|Ēģiptē]] acs pārsvarā veica drošības un aizsarga funkciju. Pazīstamākā ēģiptiešu mākslas maniere ir cilvēka acs ar piekūna pazīmju papildinājumu.<ref>Illustrated Dictionary of Symbols in Eastern adn Western Art by James Hall, IconEditions, An Imprint of HarperCollins Publishers, New York, 1994</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Mstislavs Rostropovičs
|Attēls           = RIAN archive 23517 US National Symphony Orchestra conductor Mstislav Rostropovich.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Rostropovičs diriģē ASV Nacionālo simfonisko orķestri 1993. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1927|3|27}}
|Vieta_dz = [[Baku]], [[PSRS]]<br />({{AZE}})
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|04|27|1927|3|27}}
|Vieta_mr = [[Maskava]], {{RUS}}
|Instrumenti = [[čells]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1942 — 2007
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Johannes Rudolf Adolphi''
|         attēls = Johannes Adolphi (11447337765).jpg
|     att_izmērs = 300
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flaga|Vācija|Nazi}}  Pozene (tagad  [[Poznaņa]] {{Karogs|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, šahists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Heinrihs Leonhards Adolfi]] (pusbrālis)<ref>[http://www.geni.com/people/Johannes-Rudolf-Adolphi/6000000021329530275 J. Adolfi profils] geni.com mājas lapā.</ref>
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Rūdolfs Adolfi''' ({{val|de|Johannes (Hans) Rudolf Adolphi}}, dzimis {{dat|1862|1|27}}, miris {{dat|1944|9|10}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[šahists]].<ref name=DC>[http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000303,00081.html Ieraksts Minhenes Digitalizācijas centra digitālās bibliotēkas mājas lapā.] {{de ikona}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-9''
| attēls                   =  K nine.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Rods Daniels]]
| producents               =
* [[Lorenss Gordons]]
* [[Čārlzs Gordons]]
| scenārija autors         =
* [[Stīven Sigāls]]
* [[Skots Maierss]]
* [[Loids Levins]]
* [[Donna Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* Džerijs Lī
* [[Mela Herisa]]
| mūzika                   = [[Mailzs Gūdmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gordon Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|4|28|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|title=K-9|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 13, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191013094853/https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|archivedate={{dat|2019|10|13||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|78,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=k-9.htm|title=K-9|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[K-911]]''
| imdb                     =
}}
'''''K-9''''' ir 1989. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Rods Daniels]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], Džerijs Lī un [[Mela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|4|28||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 1999. gada filma ''[[K-911]]'' un 2002. gada filma ''[[K-9: P.I.]]''.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  =
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1868. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aņi Loraka
|          Attēls = Ани Лорак (3) (Белые ночи Санкт-Петербурга — 2021. Григорий Лепс собирает друзей).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Aņi Loraka 2021. gadā
|        Dz_vārds = Karolīna Kujeka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kicmaņa|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, pasākumu vadītāja, aktīviste
|     Instrumenti = vokāls, klavieres
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Soyuz-Ukraina'', ''Rostok'', ''RG Music'', ''Lavina Music'', ''Moon'', UMG, ''Warner Music Russia''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Karolīna Kujeka''' ({{val|uk|Кароліна Мирославівна Куєк}}; dzimusi {{dat|1978|9|27}} [[Kicmaņa|Kicmaņā]], [[Ukrainas PSR]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Aņi Loraka''' ({{val|uk|Ані Лорак}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Nikolajs Gumiļovs
|     vārds_orig    = ''Николай Степанович Гумилёв''
|         attēls    = Ngumil.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1886
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = [[Kronštate]], [[Krievijas Impērija]]
([[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1921
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Sanktpēterburga]]s apkārtne?, [[Padomju Krievija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Anna Ahmatova]] (1910—1918, šķīrušies)
Anna Engelgarta (1919—1921)
Olga Visotska (partnerattiecības)
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]] (1912—1992)
Jeļena Gumiļova (1919—1942)
Orests Visotskis (1919—1992)
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, literatūrkritiķis, ceļotājs, virsnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Tramvajs]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Transports]]
[[Kategorija:Satiksme]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Asmens: Trīsvienība
| attēls                   = Blade Trinity poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade: Trinity''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Stīvens Noringtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Veslijs Snaips]]
* [[Dominiks Pursels]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Kalums Kīts Renī]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[New Line Cinema]]
| izplatītājs              = [[New Line Cinema]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|12|8|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blade-trinity-2004-1|title=Blade: Trinity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blade3.htm |title=Blade: Trinity (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|129 miljoni}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Asmens: Trīsvienība"''' ({{val|en|Blade: Trinity}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Noringtons]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Asmens (filma)|Asmens]]" un 2002. gada filmai "[[Asmens II]]".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Meņģeles pagasts
| karte             = Meņģeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Meņģele
| mērs              = Vija Kauliņa
| platība           = 89,75
| iedzīvotāji       = 656<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 656 / 89.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
]]
'''Jakobīņi''' ({{val|fr|jacobins}}) bija ietekmīgs politisks klubs [[Franču revolūcija]]s laikā. 1790. gada pavasarī, revolūcijai pieņemoties spēkā, [[Parīze|Parīzē]], [[dominikāņi|dominikāņu]] Sv. Jēkaba klosterī Nacionālās sapulces [[Bretaņa]]s deputātu frakcija un to domubiedri nodibināja '''Konstitūcijas draugu klubu''' (vēlāk šo klubu tautā sāk dēvēt par '''jakobīņiem'''), kurš vēlāk pārauga par radikālu politisko partiju, kurai bija ļoti liela ietekme uz Franču revolūcijas gaitu.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Aterezers
|attēls=Aerial image of the Attersee (view from the southwest).jpg
|paraksts=
|map = Austrija
| plat_d=47 | plat_m=54 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=13 | gar_m=33 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
|platība=45,9
|garums=20
|Vid_dziļums=85
|Max_dziļums=171
|tilpums=4
|augstums_vjl=469
|izteka=[[Āgere]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Aterzē]], [[Unteraha]]
}}
'''Aterezers''' ({{val|de|Attersee}}) vai '''Kammerezers''' (''Kammersee'') ir [[ezers]] [[Austrija|Austrijā]], [[Augšaustrija]]s zemē. Nosaukums, iespējams, cēlies no [[ilīriešu valoda]]s ''Ata'' vai ''Ada'', kas nozīmē ‘ūdens’.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zenta Ērgle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece, dramaturģe, arhitekte
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Starp mums, meitenēm runājot..."
"Operācija "Kanna""
"Mūsu sētas bērni"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Agresīvie ūdeņi''' ir [[skābe]]s vai [[sāļi|sāļus]] saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz [[betons|betonu]] un [[kaļķi]]em.

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kazdangas pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klermonferāna
 | official_name            = ''Clermount-Ferrand''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Clermont vu de Montjuzet.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Overņa]]
 | subdivision_name2        = [[Pijdedoma]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 42.67
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140700
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 3.297
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =45  | latm =46  | lats =59  | latNS =N
 | longd =3  | longm =04  | longs =57  | longEW =E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 63113<br />63000
 | elevation_m              = 321-602
 | website                  = [http://www.clermont-ferrand.fr clermont-ferrand.fr]
}}

sentences:
[[File:Unit Load Device 003.JPG|thumb|Transportēšana]]
'''Loģistika''' ir izejvielu, [[resurss|resursu]], [[ražošana]]s, gatavās produkcijas, [[pakalpojums|pakalpojumu]] un informācijas plānošanas, izpildes un kontroles process no tās radīšanas vietas līdz [[patērētājs|patērētājam]], lai samazinātu izmaksas un pilnīgāk apmierinātu patērētāja vajadzības.

sentences: '''Ekspresionisms''' (no {{val|la|expressio}} — 'izteiksme') ir mākslas kustība, kas radās 20. gadsimta sākumā [[Vācija|Vācijā]]. Ekspresionisma mākslai raksturīga realitātes izkropļošana ar nolūku radīt emocionālu efektu un atspoguļot cilvēka iekšējās sajūtas; tai raksturīgas intensīvas (bieži — negatīvas, satraucošas, bailes raisošas) emocijas.<ref name="ThompsonB">Bruce Thompson, University of California, Santa Cruz, [http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html lecture on Weimar culture/Kafka'a Prague] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100111221535/http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html |date={{dat|2010|01|11||bez}} }}</ref><ref>Chris Baldick ''Concise Oxford Dictionary of Literary Terms'', entry for Expressionism</ref> Tiek uzskatīts, ka ekspresionisms vismaz daļēji uzskatāms par pretstatu [[impresionisms|impresionismam]].<ref>{{grāmatas atsauce |title=Enciclopedia Garzanti della letteratura |last=Garzanti |first=Aldo |year=1974 |origyear=1972 |publisher=[[Guido Villa]] |location=Milan |isbn= |pages=963 |language=Italian|ref=garzanti}} page 241</ref>

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Preses izdevuma infokaste|title=Northwestern Lumberman|image_file=File:Northwestern Lumberman.jpg|image_caption=XIV sējuma 23. izdevums|frequency=Ikmēneša|founded=1874. gadā|firstdate=1874. gada janvāris|country={{vieta|ASV}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|total_circulation=30000|headquarters=bāzēta Čikāga}}'''''Northwestern Lumberman''''' ([[Latviešu valoda|latviešu]]: ''Ziemeļrietumu Mežstrādnieks'') bija deviņpadsmitā gadsimta amerikāņu ikmēneša profesionālās industrijas izdevums (trade magazine), veltīts zāģmateriālu industrijai. Tas bija pirmais šai industrijai veltītais izdevums [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Gadu gaitā tas palielinājās apjomā un aptvēra arvien plašākus reģionus, un, mainoties nosaukumiem, tiek izdots vēljoprojām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius uvidus G2.2.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. uvidus
| suga_lv =Slapjā pienaine
| binomial =Lactarius uvidus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Slapjā pienaine''' (''Lactarius uvidus'') ir Latvijā reta neliela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Pastāv iespēja, ka tehniski šī suga ir tuvi radniecisku sugu komplekss, taču līdz sīkākiem pētījumiem tas nav izšķirams.<ref name="Kuo">[http://www.mushroomexpert.com/lactarius_uvidus.html Kuo, M. (2004, September). ''Lactarius uvidus.'' MushroomExpert.Com]</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from the United Kingdom}}

sentences:
{{novec|prognozi par 2014. gadu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Dogecoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = dogecoin_logo.png
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Oficiālais logo
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      =
|attēla fons 2      =
|attēla platums 1   = 200
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100
|subvienības nosaukums  = milidoge
|valūtas simbols        = D, Ɖ
|subvienības simbols    = mD,mƉ
|iesauka              = Doge
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        = DOGE, Dogecoins
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dunikas pagasts
| karte             = Dunikas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs2            = [[Sikšņi (Rucavas novads)|Sikšņi]]
| platība           = 210,5
| iedzīvotāji       = 749<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 749 / 210.5 round 1}}
| izveidots         = 1919
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Dunikas pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos [[Lietuva]]s pierobežā [[Bārta (upe)|Bārtas]] un [[Sventāja]]s starpupē. Robežojas ar sava novada [[Rucavas pagasts|Rucavas pagastu]], [[Nīcas pagasts|Nīcas pagastu]], [[Otaņķu pagasts|Otaņķu pagastu]],  [[Bārtas pagasts|Bārtas pagastu]], [[Kalētu pagasts|Kalētu pagastu]], kā arī Lietuvas [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Skodas rajons|Skodas rajona]] [[Skodas seņūnija|Skodas]] un [[Lenkimu seņūnija|Lenkimu]] seņūnijām.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Lielupe]]s pieteku|Svēte (nozīmju atdalīšana)|Svēte}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svēte
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švēte
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švėtė
| attēls            = Svēte pie Ūziņiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svēte pie Ūziņiem
| izteka            = [[Šauļu apriņķis]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 123
| garums_latvijā    = 75
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 97
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 2380
| baseins_latvijā   = 1873
| pietekas          = [[Bērze (upe)|Bērze]], [[Auce (upe)|Auce]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=3 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=8 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=38 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svēte''' ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]] ({{val-lt|Švėtė}}), apmēram 2 km garumā Latvijas un Lietuvas robežupe, [[Lielupe]]s kreisā pieteka.

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomeu Diašs
|     vārds_orig = ''Bartolomeu Dias''
|         attēls = Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bartolomeu Diaša statuja
|     dz_dat_alt = aptuveni 1451. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Algarve]], [[Portugāles karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1500
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Labās Cerības rags]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Portugālis
|   nodarbošanās = Jūrasbraucējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomeu Diašs''' ({{val|pt|Bartolomeu Dias}}; dzimis aptuveni [[1451]]. gadā, miris {{dat|1500|5|29}}) bija [[portugāļi|portugāļu]] [[jūrasbraucējs]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Universitāte Losandželosā
|native_name = ''{{nobold|University of California, Los Angeles}}''
|motto = ''[[Fiat Lux]]''
|image =
|caption =
|established = 1918
|calendar       =
|type =Publiska
|endowment = [[US $]]1,8 miljardi (2011. gada 31. marts) <ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Lin |first=Judy |url=http://www.today.ucla.edu/portal/ut/chancellor-town-hall-march-2011-199869.aspx |title=Chancellor addresses staff well-being, tight resources at Town Hall |publisher=Today.ucla.edu |date=2011-03-31 |accessdate=2011-09-11 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120112200225/http://www.today.ucla.edu/portal/ut/chancellor-town-hall-march-2011-199869.aspx |archivedate=2012-01-12 }}</ref>
|staff =26139
|faculty =4016<ref name="about">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucla.edu/about.html |title=UCLA Gateway |accessdate=2007-05-16 |year=2007 |work=Official site |archive-date=2007-05-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20070514234123/http://www.ucla.edu/about.html }}</ref>
|chancellor =[[Žīns D. Bloks]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucla.edu/chancellor/ |title=Gene D. Block |accessdate=2007-05-16 |author=UCLA |year=2007 |work=UCLA |archive-date=2003-12-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20031218170508/http://www.ucla.edu/chancellor/ }}</ref>
|provost =Skots L. Vo<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucla.edu/administration.html |title=UCLA Administration |accessdate=2007-05-20 |date=Current |work=Official site |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070514234752/http://www.ucla.edu/administration.html |archivedate=2007-05-14 }}</ref>
|students =39593
|undergrad =26928
|postgrad =11548<ref name="campusprofile">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.admissions.ucla.edu/campusprofile.htm |title=Campus Profile |accessdate=2007-05-20 |date=Current |work=Official site}}</ref>
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|coor = {{Coord|34|04|20.00|N|118|26|38.75|W|type:edu_region:US-CA|display=title}}
|campus =1,7 km2
|former_names =
|colors = {{color box|#536895}} Zila<ref name="UCLA Identity">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.identity.ucla.edu/graphicstandards/UCLAStandardsManual0904.pdf |title=Graphics Standards Manual|date=2004-09-08|accessdate=2008-03-16|publisher=University of California, Los Angeles|format=PDF}}</ref>
 {{color box|#FFB300}} Zelta<ref name="UCLA Identity" />
|nickname = UCLA "Bruins"
|mascot = Džo & Džozefīna Bruini <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.english.ucla.edu/ucla1960s/6263/bear.htm |title=Bruin Bear |accessdate=2007-05-20 |author=Ho, Melanie |year=2005 |work=UCLA English department |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070219034235/http://www.english.ucla.edu/ucla1960s/6263/bear.htm |archivedate=2007-02-19 }}</ref>
|athletics = 22 komandas
[[National Collegiate Athletic Association|NCAA]] I divīzija
|nobel_laureates = 10
|affiliations = [[Mountain Pacific Sports Federation|MPSF]]
[[Association of American Universities|AAU]]
[[Pacific-12 Conference|Pacific-12]]
[[Kalifornijas Universitāte (sistēma)]]
|free_label = Laikraksts
|free = ''[[Daily Bruin]]''
|website ={{url|http://www.ucla.edu}}
|logo =
}}
'''Kalifornijas Universitāte Losandželosā''' ({{val|en|University of California, Los Angeles}}; '''UCLA''') ir uz [[pētniecība|pētniecību]] orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]]. Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm visā pasaulē. Universitāte tika dibināta 1919. gadā. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 12. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences: '''Ministru kabineta balva''' ir [[Latvijas Republikas Ministru kabinets|Latvijas Republikas Ministru kabineta]] apbalvojums, ko piešķir par nozīmīgiem darbiem vai nopelniem demokrātiskas un tiesiskas [[Latvijas valsts]] attīstībā, saimnieciskajā vai sabiedriskajā darbībā vai citās valstij nozīmīgās jomās.

sentences: '''Ūdensrats''' ir vienkāršākais hidrodinamiskais [[dzinējs]], rats ar lāpstiņām, kuru griež ūdens plūsma, un kas pārveido krītoša ūdens enerģiju ([[Hidroenerģija|hidroenerģiju]]) griezes enerģijā, lai rata ass spētu veikt darbu. Paceļot ūdeni noteiktā līmenī, tajā uzkrājas šim līmenim atbilstoša [[potenciālā enerģija]], tādēļ krītošs ūdens spēj veikt darbu. Apgrieztu ūdensrata mehānismu izmanto [[Dzenrats|dzenratos]], ko izmanto kā [[Dzineklis|dzinekli]] [[Kuģis|kuģos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Scīpions Afrikānis
|     vārds_orig = ''Scipio Africanus''
|         attēls = Isis priest01 pushkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[236. p.m.ē.|236]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Literna (''Liternum''), [[Romas republika]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''British Mandate for Palestine''
|nosaukums_latv_val  = Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā
|sugasvārds          = Palestīnas
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              = [[Palestīnas Valsts]]
|laikmets            =
|statuss             = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|statusa_teksts      = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|impērija            = [[Apvienotā Karaliste]]
|valdības_veids      = [[Tautu Savienības mandātteritorija]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kontrolē
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1920
|gads_beigas         = 1948
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = Izveidota mandātteritorija
|date_start          = {{dat|1920|4|25||bez}}
|event_end           = Proklamēta [[Izraēlas Valsts]] un mandātteritorija beidza pastāvēt
|date_end            = {{dat|1948|5|14||bez}}
|
|event1              = Lielbritānija oficiāli iegūst kontroli
|date_event1         = {{dat|1923|9|29||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Okupēto Ienaidnieka Teritoriju Administrācija
|flag_p1             = Flag of the United Kingdom.svg
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Izraēla
|flag_s1             = Flag of Israel.svg
|image_s1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|s2                  = Jordānijas Rietumkrasts
|flag_s2             = Flag of Jordan.svg
|s3                  = Vispalestīnas valdība
|flag_s3             = Flag of Hejaz 1917.svg
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign of the Palestine Mandate (1927–1948).svg

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu psihopāts
| attēls                   = American Psycho.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Psycho''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Mērija Harona]]
| producents               =
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kriss Henlijs]]
* [[Kristians Halsijs Solomons]]
| scenārija autors         =
* [[Džinevere Tērnere]]
* Mērija Harona
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Samanta Matisa]]
* [[Mets Ross]]
* [[Bills Seidžs]]
* [[Kloē Seviņī]]
| mūzika                   = [[Džons Keils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Edward R. Pressman Productions]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2000|4|14|ASV|}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/american-psycho-2000|title=American Psycho|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americanpsycho.htm|title=American Psycho|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Rietumbohēmijas Universitāte''' ({{val|cs|Západočeská univerzita v Plzni}}, ZČU) ir universitāte [[Plzeņa|Plzeņā]], [[Čehija|Čehijā]]. Tā tika dibināta 1991. gadā un to veido deviņas fakultātes.

sentences: '''Binārais kods''' ir kods, kuru veido simboli 0 un 1. Bināro kodu parasti izmanto [[Informācija|informācijas]] pierakstam un uzglabāšanai [[Datora atmiņa|datora atmiņā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=bin%C4%81rais%20kods&id=2068694&&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. binārais kods|website=www.letonika.lv|access-date=2020-12-18}}</ref>.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Romans Arlausks
|     vārds_orig = ''Romanas Arlauskas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|Kauņa|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Adelaida}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LTU}} <br />{{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēļu pagasts
| karte             = Sēļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs2           = [[Sēļi (Sēļu pagasts)|Sēļi]]
| platība           = 61,5
| iedzīvotāji       = 476<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 476 / 61.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sēļu pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Ramatas pagasts|Ramatas]], [[Mazsalacas pagasts|Mazsalacas]], [[Vilpulkas pagasts|Vilpulkas]], [[Jeru pagasts|Jeru]] un [[Vecates pagasts|Vecates]] pagastiem.

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences:
statuete, atrasta Ugaritā, mūsdienu [[Sīrija|Sīrijā]], [[Luvra]]s muzejs, [[Parīze|Parīzē]]]]
, [[Hieronīms Boss]], [[Prado]] muzejs, [[Madride|Madridē]]]]
, veco čūsku, ko sauc par velnu un sātanu" ''Guido Reni'', 1636. gadā]]

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences: '''Ernests''' vai '''Ernsts''' ({{val-de|Ernest, Ernst}}) ir [[vācieši|vācu]] cilmes [[personvārds]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksāla struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2O2
|molmasa=58,04
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=51 °C
}}
'''Glioksāls''' (etāndiāls, diformils, skābeņskābes aldehīds, CHO−CHO) ir zaļa gāze ar asu smaku, taču parasti eksistē polimēra veidā (dzeltens šķidrums vai kristāliska viela). Glioksāls ir vienkāršākais no di[[aldehīdi]]em.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Aizkalnes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jasmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Jasmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 46  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkalnes pagasts]], [[Aizkalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1815]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Fēliks Šnevels
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1815]]
| length                = 30m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Aizkalnes pagasts|Aizkalnes pagasta]] centrā [[Aizkalne|Aizkalnē]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Bauskas novadā|Vecumnieki (nozīmju atdalīšana)|Vecumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecumnieki
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vecumnieku Luterāņu baznīca 2.jpg
| image_caption            = [[Vecumnieku luterāņu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Vecumnieku pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 4,63
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3461 |title=Informācija par objektu: Vecumnieki |accessdate={{dat|2016|05|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 2103
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 36 | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 31 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 35
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3933
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste|logo=Nintendo_3ds_logo.svg|media={{Unbulleted list
| [[Nintendo 3DS spēļu kartes]]
| [[Nintendo DS spēļu kartes]]
}}|kontrolieri=2 GB|atmina=|pardotk='''Visi modeļi''': ~75 miljons|operetajsistema=[[Nintendo 3DS sistēmas programmatūra]]|pectecis=[[Wii U]]|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[Nintendo DSi]]
| Bez versijām un revīzijām: [[Nintendo DS]]
}}|sakt={{Unbulleted list
| [[Japāna]]: Februārī 26, 2011
| [[Eiropa]]: Martā 25, 2011
| [[Ziemeļamerika]]: Martā 27, 2011
| [[Austrālija]]: Martā 31, 2011
}}|logo_izm=215px|razotajs=[[Nintendo]], [[Foxconn]]|paaudze=Astotā paaudze|gimene=Nintendo 3DS ģimene|izveidotājs=[[Nintendo]]|paraksts=Nintendo 3DS "aqua" gaiši zilā krāsā|attēls_izm=325px|attēls=Nintendo-3DS-AquaOpen.png|beigt=Septembrī 16, 2020}}

sentences: '''Brauna kustība''' ir ar aci vai [[mikroskops|mikroskopu]] novērojama [[šķidrums|šķidrumā]] (vai [[gāze|gāzē]]) iejauktu nelielu daļiņu [[siltumkustība]]. Šīs daļiņas kustas [[haoss|haotiski]]. Brauna kustība arī izskaidro tādu fizikālu parādību kā [[difūzija|difūziju]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Banda Ačeha
 | official_name              = ''Banda Aceh''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Coast of Banda Aceh 2-12-05 050212-N-1450G-241.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Lambang Kota Banda Aceh.png
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 5 | latm  = 33 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 95 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Ačeha]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 61.36
 | elevation_m              = 2
 | population_total         = 174433
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{url|http://www.bandaacehkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Banda Ačeha''' ({{val|id|Banda Aceh}}, {{val|ace|Banda Acèh}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Ačeha]]s provinces administratīvais centrs. Tā atrodas uz [[Sumatra]]s salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]. [[2007. gads|2007]]. gadā šajā [[pilsēta|pilsētā]] dzīvoja aptuveni 260 000 [[iedzīvotāji]]. Līdz [[1956]]. gadam Bandas Ačehas nosaukums bija '''Kutaradža'''.

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rail Baltica''''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūras projekts [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] integrēšanai Eiropas dzelzceļu tīklā. Tas ir viens no Eiropas Savienības transporta tīklu (''Trans-European Transport Networks'', TEN-T) prioritārajiem projektiem.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Blusupīte
| attēls            = Латвия. Айнажи. Устье Blusupite. Июнь 2013..jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Blusupītes ieteka Rīgas līcī
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Zilais purvs (Ainažu pagasts)|Zilais purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=44 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=28 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br/>{{EST}}
| tek_caur          =
| garums            = 16
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 11
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 30,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Blusupīte'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95076 |title=Informācija par objektu: Blusupīte |accessdate={{dat|2018|03|01||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme]]s rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Sākas kā novadgrāvis [[Zilais purvs (Ainažu pagasts)|Zilā purva]] rietumu malā [[Ainažu pagasts|Ainažu pagasta]] ziemeļaustrumos.<ref>{{Latvijas daba|5|157}}</ref> Plūst dienvidrietumu virzienā pa [[Piejūras zemiene]]s [[Vidzemes piekraste|Vidzemes piekrasti]]; 1,5 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s robežupe. Gandrīz visā garumā, izņemot īsu posmu [[Ainaži|Ainažu]] pilsētā, upes gultne iztaisnota un regulēta. Upes lejtece pie ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] ietilpst [[Randu pļavas|Randu pļavu]] dabas liegumā. Upi šķērso autoceļi [[A1 (autoceļš Latvijā)|A1]] un [[P15]].

sentences:
{{Infobox currency
| local_name1 = svensk krona
| local_name_lang1 = sv
| image_1 = Swedish 10 crown coin front side.jpg
| image_title_1 = 10 kronu monēta
| image_width_1 = 150
| image_2 =
| image_title_2 =
| image_width_2 =
| iso_code = SEK
| using_countries = {{flaga|Sweden}} [[Zviedrija]]
| inflation_rate = 10.2% (mērķis 2.0%<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.riksbank.se/en-gb/monetary-policy/the-inflation-target/current-inflation-rate/ |publisher=[[Sveriges Riksbank]] |title=Current inflation (in Swedish) |date=14 January 2022 |access-date=15 January 2023}}</ref>)
| inflation_source_date = 2022. gada decembrī<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.riksbank.se/en-gb/monetary-policy/the-inflation-target/current-inflation-rate/ |publisher=[[Sveriges Riksbank]] |title=Current inflation rate |date=14 January 2022 |access-date=15 January 2023}}</ref>
| inflation_method = [[Patēriņa cenu indekss|PCI]]
| subunit_ratio_1 = {{frac|1|100}}
| subunit_name_1 = [[ēra]]
| plural_subunit_1 = ēra/ēras
| symbol = kr
| nickname = spänn, [[Swedish riksdaler|riksdaler]], crowns (angļu val.), lax/lakan/lök, bagare/bagis (reti lieto mūsdienās)(1000 kr), röding (500 kr)
| plural = kronor
| used_coins = 1, 2, 5, 10 kr
| frequently_used_banknotes = 20 kr, 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr
| rarely_used_banknotes = 1000 kr
| issuing_authority = [[Zviedrijas Centrālā Banka]]
| issuing_authority_website = {{URL|www.riksbank.se/}}
| printer = Nav kopš 2018. gada 19. jūnija
}}
{{infokaste+}}
'''Zviedrijas krona''' ({{val|sv|krona}}) ir [[Zviedrija]]s [[valūta]] kopš 1873. gada. Viena kronā ir 100 ''[[ēra (nauda)|ēru]]''. Angļu un fanču valodās zviedru kronu neformāli sauc attiecīgi par "Swedish crown" un "couronne suédoise" (Zviedru kroni).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Mišo''' var būt:

sentences:
un [[Frānsiss Fords Kopola|Frānsisa Forda Kopola]]s scenārijs filmai "[[Krusttēvs 2]]"]]
'''Scenārijs''' ir [[dramaturģija]]s darbs, kas ir sarakstīts [[Kinofilma|filmu]], [[datorspēle|datorspēļu]] vai [[televīzijas seriāls|televīzijas seriāla]]
nolūkiem. Tipiski viena scenārija [[A4 (papīrs)|A4]] lappuse sevī ietver vienu minūti garu saturu un teksta [[burtveidols]] ir ''[[Courier]]''. Atšķirībā no citiem dramaturģijas darbiem, scenārija ainas sevī ietver:<ref>[http://johnaugust.com/2007/hollywood-standard JohnAugust.com "Hollywood Standard Formatting"]</ref>
* ''Slug line'' — virsraksts, kas sastāv no norādes uz to vai sekojošie notikumi notiek iekštelpās vai ārtelpās, atrašanās vieta un aptuvenais [[diennakts]] laiks ([[diena]], [[nakts]]). Tas izcelts ar lieliem burtiem;
* [[Dialogs|Dialogi]] — tipiski, centrēti. Varoņu vārdi ir izcelti ar lieliem burtiem, objektu nosaukumi, kas parādās pirmo reizi, arī tiek izcelti ar lieliem burtiem;
* Norādes uz ainu pārejām.

sentences: '''LGBT''' vai '''GLBT''' ir [[akronīms]], ar ko apzīmē [[lesbiete]]s, [[gejs|gejus]], [[Biseksualitāte|biseksuāļus]] un [[transpersona]]s, tika ieviests kā saīsinājums visām [[Dzimums|dzimuma]], [[Dzimtes identitāte|dzimtes identitātēm]] un [[Seksuālā orientācija|seksuālajai orientācijai]], kas atšķiras no binārajām un [[Heteroseksualitāte|heteroseksuālajām]] normām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ēnu armija
| operators =
| attēls = ARMY OF SHADOWS 1SH.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara drāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Lino Ventura]]
* [[Pols Moriss]]
* [[Žans Pjērs Kasels]]
* [[Simona Sinjorē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Armée des ombres''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1969|9|12|Francija|1970|10|6|Itālija}}
| ilgums = 145 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ēnu armija"''' ({{Val|fr|L'Armée des ombres}}, {{Val|it|L'armata degli eroi}}) ir 1969. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lino Ventura]], [[Pols Moriss]], [[Žans Pjērs Kasels]] un [[Simona Sinjorē]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Žozefs Kesels|Žozefa Kesela]] 1943. gada grāmatu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Arvīds Eduards Apinis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 15
| dz_vieta = Tiegūžu "Ozolos", Katvaru pag., Valmieras apr.
| m_dat_alt =
| m_gads = 1979
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Velsa]], [[Lielbritānija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[mikoloģija]], [[filozofija]]
| grāds =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Baltijas Universitāte]], [[Notingema]]s Universitāte
| akad_amats =
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]]
| studenti =
| sasniegumi = Peldošā ezerrieksta (''Trapa natans'') ekoloģijas pētījumi Latvijā
| apbalvojumi = "Draudzīgā aicinājuma" godalga, 1940
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ģibuļu pagasts
| karte             = Ģibuļu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = Ģibuļu_pagasts_Map.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Ģibuļu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ģibuļu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Ģibuļi parish flag.png
| karoga_nosaukums  = Ģibuļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Pastende
| platība           = 320,2
| iedzīvotāji       = 2385<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2385 / 320.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         =
| mājaslapa         = <!-- www.gibuli.lv -->
}}
'''Ģibuļu pagasts''' ir [[Talsu novads|Talsu novada]] teritoriāla vienība. Izvietojies novada dienvidaustrumos, robežojas ziemeļos ar [[Valdgales pagasts|Valdgales pagastu]], austrumos ar [[Talsi|Talsu]] pilsētu un [[Lībagu pagasts|Lībagu pagastu]], dienvidos pa [[Abava|Abavu]] ar [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]], rietumos ar [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Rendas pagasts|Rendas]] un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Usmas pagasts|Usmas]] un [[Puzes pagasts|Puzes]] [[pagasts|pagastiem]]. Pagasts veidojies pēckara periodā no triju pirmskara pagastu — [[Pastendes pagasts|Pastendes]], [[Stendes pagasts|Stendes]] un [[Spāres pagasts|Spāres]] pagastu daļām. Lai arī pagasta centrs atrodas bijušā Pastendes pagasta galvenajā apdzīvotajā vietā [[Pastende|Pastendē]], nosaukumu tas ieguvis no Stendes pagasta Ģibuļu [[pusmuiža]]s, kas savukārt tagad saucas par [[Kraujas (Ģibuļu pagasts)|Kraujām]]. Pagasta teritorijā atradās viens no [[Latvija]]s lielākajiem padomju laika lauksaimniecības uzņēmumiem — [[kolhozs]] «Draudzība», kurš ar {{nobr|14 752}} [[hektārs|ha]] platību bija lielākais kolhozs Latvijā.<ref name="Latvijas pagasti"/>

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Ragana (nozīmju atdalīšana)|Ragana}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ragana
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Krimuldas novada dome.jpg
| image_caption            = Krimuldas un Lēdurgas pagastu apvienības pārvalde
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2        = [[Krimuldas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,95
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2006
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2818&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 1168
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 10 | lats = 53 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 42 | longs = 35 | longEW = E
| elevation_m              = 50
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2144
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ragana''' ir apdzīvota vieta [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Krimuldas pagasts|Krimuldas pagastā]], pagasta centrs. Apdzīvotā vieta veidojusies pie vēsturiskās Raganas [[pasta stacija]]s un atrodas autoceļa [[A3]] krustojumā ar reģionālajiem ceļiem [[P6]], [[P7]] un [[P9]].

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Cieceres ezers
|attēls=Cieceres ezers pie Brocēniem 2000-05-13.jpg
|paraksts=Cieceres ezers pie Brocēniem
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=39 | plat_s=21 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=33 | gar_s=38 | gar_EW=E
|platība=2,768
|garums=9,5
|Vid_dziļums=7,2
|Max_dziļums=22,0
|tilpums=
|augstums_vjl=100,3
|izteka=[[Ciecere]]
|baseins=
|valstis=[[Latvija]]
|salas=Ozolu sala
|pilsētas=[[Brocēni]]
}}
'''Cieceres ezers''' ir [[ezers]] [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Cieceres pagasts|Cieceres pagastā]]. Ezers atrodas [[subglaciālā vaga|subglaciālajā vagā]], izteiksmīgākais šāda veida ezera piemērs Latvijā. Vietām atgādina upi. Gultne —  smilšaina, dūņaina. Krasti vietām krauji. Viena liela sala —  Ozolu sala (14 ha), aizsargājama no 1977. gada. Konstatētas 7 zivju sugas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto fon Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Otto von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Oto fon Tranzē-Rozeneks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Jaungulbene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ēriks fon Tranzē-Rozeneks, Sofija fon Īgelštrēma
|          brāļi = Kārlis, Eduards
|          māsas = Elizabete, Matilde
|   dzīvesbiedrs = Marija Lēvisa of Menāra (1823-1912)
|          bērni = Aleksandrīne (1845-1935), Marija (1846-1921), Oto (1847-1914), Pauls (1853-1928)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{POV}}
]]
'''Bībele''' ({{val|hbo|תנ״ך}}, ''tanakh'', {{val|el|ἡ Βίβλος}}, ''hē biblos'' — ‘grāmata’) ir nosaukums, kuru lieto [[jūdaisms|jūdaistu]], [[kristietība|kristiešu]] un dažu mazāk izplatītu reliģiju (piemēram, [[Samarieši|samariešu]] un [[rastafari]]) [[svētie raksti|svēto tekstu]] apzīmēšanai.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kingmena rifs
|attēls              = Kingman Reef Oct 2003.jpg
|attēla paraksts     = Kingmena rifs ar izdīgušu [[kokospalma|kokospalmu]] 2003. gadā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Laina salas]]
|latd=6|latm=23|lats=0|latNS=N |longd=162|longm=25|longs=0|longEW=W
|platība             = 0,012
|garums              = 18
|platums             = 9
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1,5
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = [[ASV Mazās Aizjūras Salas]]
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kingmena rifs''' ({{val-en|Kingman Reef}}) ir lielākoties iegrimis, neapdzīvots tropiskais [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā nedaudz uz ziemeļiem no [[ekvators|ekvatora]]. Kingmena rifs pieder pie [[Laina salas|Laina salām]] un ir to galējais ziemeļu punkts. Tuvākā sala ir [[Palmiras atols]] 65 km attālumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Šefs Ādams Džons
 | oriģinālnos = ''Burnt''
 |      attēls = AdamsDzons.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džons Velss]]
 |  producents =
* [[Steisija Šera]]
* [[Ervīns Stovs]]
* Džons Velss
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Alīsia Vīkandere]]
* [[Omārs Sai]]
* [[Daniels Brīls]]
* [[Metjū Rīzs]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Emma Tompsone]]
 |      mūzika = [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Shiny Penny Productions]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Battle Mountain Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|10|22|Ņujorkas pirmizrāde|2015|10|30|ASV|2015|11|20|Latvija|}}
 |     ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burnt-2015|title=Burnt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adamjones.htm|title=Burnt (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|36,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Šefs Ādams Džons"''' ({{val|en|Burnt}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džons Velss]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Sjenna Millere]], [[Alīsia Vīkandere]], [[Omārs Sai]], [[Daniels Brīls]], [[Metjū Rīzs]], [[Uma Tūrmane]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|10|22||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tīlikajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tiilikkajarven_kansallispuisto_Venajanhiekka.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.666667| latNS  = N
| longd = 28.3  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Kainū}}
{{vieta|Somija|Ziemeļsavo}}
| nearest_city        =
| area                = 34 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 7500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/tiilikkajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Tīlikajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2606800"
}
</mapframe>
'''Tīlikajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Tiilikkajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Kainū]] un [[Ziemeļsavo]] reģionos. Nacionālais parks izveidots ap [[Tīlikajervi]] ezeru.

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu pīrāgs: Salidojums
| attēls                   = American Reunion Film Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie: Reunion''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džons Harvics]]
 [[Heidens Šlosbergs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Džeisons Bigss]]
 [[Elisone Henigana]]
 [[Kriss Kleins]]
 [[Tomass Jans Nikolass]]
[[Edijs Kajs Tomass]]
 [[Šons Viljams Skots]]
 [[Tara Reida]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Universal Pictures]]
| izplatītājs              = Universal Pictures
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|4|Latvija|2012|4|6|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="budget">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/american-pie-reunion-salaries-242160|title=Who Got Paid What for the 'American Pie' Reunion|last=Belloni|first=Matthew|work=[[The Hollywood Reporter]]|publisher=[[Prometheus Global Media]]|date=September 29, 2011|accessdate=September 30, 2011|archiveurl=https://www.webcitation.org/625zJUTgZ?url=http://www.hollywoodreporter.com/news/american-pie-reunion-salaries-242160|archivedate={{dat|2011|09|30||bez}}|deadurl=no}}</ref>
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Mīlas grāmata]]
| nākošā                   =
| imdb                     = 1605630
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs: Salidojums"''' ({{val|en|American Pie: Reunion}}; arī '''"Amerikāņu salidojums"''' (''American Reunion'')) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisori ir [[Džons Harvics]] un [[Heidens Šlosbergs]]. Filmas pirmizrāde Latvijā bija {{dat|2012|4|4||bez}}, savukārt ASV — {{dat||4|6||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.comingsoon.net/films.php?id=64749|title=American Reunion|work=ComingSoon.net|publisher=CraveOnline|accessdate=2011. gada 22. maijs}}</ref>

sentences:
jau gadsimtiem ilgi tiek izmantots kulinārijā kā dabisks emulgators]]
'''Emulgatori''' (no {{val|la|emulgeo}} — 'slaukt') — vielas, kas nodrošina [[emulsija]]s veidošanos no nesajaucamiem [[šķidrums|šķidrumiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sertralīna struktūrformula un molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C17H17Cl2N
|              molmasa = 306,229
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi pēc produkcijas veida|Alusdarītavas]]
[[Kategorija:Alus]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Harijs Dīkmanis
| attēls = Harijs Dīkmanis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Harijs Dīkmanis 1940. gadā
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1979
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{USA}}
| dzīves_vieta =
| tautība = latvietis
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{novec}}
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Gibraltar''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Gibraltārs
|           valsts_nosaukums = Gibraltārs
|           karoga_nosaukums = Gibraltāra karogs
|              karoga_attēls = Flag of Gibraltar.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Gibraltāra ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Gibraltar1.svg
|              kartes_attēls = Location Gibraltar EU.png
|                valsts_moto = "Montis Insignia Calpe"
|               valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
Nacionālā dziesma: ''[[Gibraltar Anthem]] '' 1
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|                    demonym = Gibraltārietis
|              galvaspilsēta = Gibraltārs
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|            lielākā_pilsēta =
|            etniskās_grupas = gibraltārieši, briti, marokāņi, indieši
|             valsts_iekārta = [[Lielbritānija]]s [[Lielbritānijas aizjūras teritorijas|aizjūras teritorija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Monarhs]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Gibraltāra gubernatoru uzskaitījums|Gubernators]]
|              valsts_galva2 = [[Deivids Stīls]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Gibraltāra galvenā ministru uzskaitījums|Galvenais ministrs]]
|              valsts_galva3 = [[Fabiāns Pikardo]]
|       neatkarības_notikums = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_datums = 1704.g.
|              platība_rangs = 241.
|                platība_km2 = 6.8
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 34003
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          population_census =
|     population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 5000
| apdzīvotības_blīvums_rangs = n/a
|                    IKP_PPP = $ 1 miljons
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $11,320
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = 0.961
|                  HDI_rangs = 28.
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Gibraltāra mārciņa]]
|               valūtas_kods = GIP
|               country_code =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +2
|                  drives_on = left
|                     domēns = [[.gi]]
|               iso_kods_num = GI
|             iso_kods_alfa2 = GI
|             iso_kods_alfa3 = GIB
|             tālsarunu_kods = 350
|                postal code = GX11 1AA
|                   piezīme1 =
|                       work =
}}

sentences: '''Morfēma''' (no {{val|grc|μορφή}} (''morphē'') — 'veids'){{sfn2|Vulāne|2015|p=138}} ir mazākā valodas vienība, kurai tai pat laikā ir derivatīva (t. i., vārddarināšanas), leksiska (vārda nozīmes radīšanas) vai gramatiska (gramatisko kategoriju izteikšanas) nozīme. Dalot morfēmu, zustu tās jēga un tiktu iegūtas zemāka līmeņa vienības — [[fonēma]]s.{{sfn2|Vulāne|2015|p=139}} Morfēmas ir mazākie segmenti [[morfoloģija (valodniecība)|morfoloģijā]]. Morfēmas pašas par sevi apskata morfoloģijas apakšnozare [[morfēmika]].{{sfn2|Vulāne|2015|p=138}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezmiegs Sietlā
| attēls                   = Sleepless in seattle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sleepless in Seattle''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Nora Efrona]]
| producents               = [[Gerijs Fosters]]
| scenārija autors         =
* [[Džefs Arčs]]
* [[Deivids S. Vords]]
* Nora Efrona
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Ross Malingers]]
* [[Gabija Hofmana]]
* [[Robs Rainers]]
| mūzika                   = [[Marks Šeimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|6|25}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleepless-seattle-1993|title=Sleepless in Seattle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 1, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814174743/https://www.bbfc.co.uk/releases/sleepless-seattle-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sleeplessinseattle.htm|title=Sleepless in Seattle (1993)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|227,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezmiegs Sietlā"''' ({{val|en|Sleepless in Seattle}}) ir 1993. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir [[Nora Efrona]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mega Raiena]], [[Bills Pulmans]], [[Ross Malingers]], [[Gabija Hofmana]] un [[Robs Rainers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|6|25||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luijs Pastērs
|     vārds_orig = ''Louis Pasteur''
|         attēls = Louis Pasteur by Pierre Lamy Petit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Dole (pilsēta)|Dole]],  [[Burbonu restaurācija]] (mūsdienās {{FRA}})
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Marnelakoketa]], {{flaga|Francija}} [[Franču Trešā Republika]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Louis Pasteur Signature.svg
|   darba_vietas = [[Strasbūras Universitāte]]
[[Lilles zinātnes un tehnoloģiju universitāte]]
''[[École Normale Supérieure]]''
[[Pastēra Institūts]]
|     alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]''
|        zinātne = [[mikrobioloģija]], [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Koplija medaļa]] (1874)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Štarnbergas ezers
|attēls=Aerial image of Lake Starnberg (view from the south).jpg
|paraksts=Štarnbergas ezers
| map = Vācija
| plat_d=47 | plat_m=54 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=11 | gar_m=18 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=56,36
|garums=20,2
|Vid_dziļums=53,2
|Max_dziļums=127,8
|tilpums=3,00
|augstums_vjl=584
|izteka=[[Virma]]
|baseins=314
|valstis=
|salas=Rozene
|pilsētas=[[Štarnberga]]
}}
'''Štarnbergas ezers''' ({{val|de|Starnberger See}}), agrāk '''Virmezers''' (''Würmsee''), ir [[ezers]] [[Vācija]]s dienvidos, [[Bavārija|Bavārijā]], dienvidrietumos no [[Minhene]]s. Pēc ūdens tilpuma lielākais ezers Vācijā, ja neskaita [[Bodenezers|Bodenezeru]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Klāra Cetkina
|          vārds_orig = ''Clara Zetkin''
|              attēls = C Zetkin 1.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Klāra Cetkina
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 07
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Kēnigshaina-Vīderava]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Vidussaksijas apriņķis]], [[Saksija]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1933
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 20
|             m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]], marksisma teorētiķe
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: Šajā lapā apkopoti galvenie '''noteikumi''' un labas prakses piemēri [[:Vikipēdija:Portāls|Vikipēdijas portāliem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Pētera un Pāvila baznīca
| infobox_width         =
| image                 = St._Peter_and_St._Paul's_Church_Exterior,_Vilnius,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Pētera un Pāvila baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Viļņas Pētera un Pāvila baznīca
| position = left
| latd  = 54.694  | latNS  = N
| longd = 25.306  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Viļņa]], [[Antakalna seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect = [[Jans Zaors]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1668
| year_completed        = 1701
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas Pētera un Pāvila katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1283798"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia}}, {{val|pl|Kościół Śwętych Apostołów Piotra i Pawła}}) ir 18. gadsimta beigās uzcelta [[baroks|baroka]] stila [[Romas katoļi|Romas katoļu]] baznīca, kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Antakalna seņūnija|Antakalna seņūnijā]]. Tiek uzskatīta par [[Polija-Lietuva|Polijas-Lietuvas]] baroka meistardarbu.

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences:
{{coord|56.9455267|23.4908710|display=title|format=dms}}
'''Ķemeru evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Ķemeri|Ķemeros]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Obanas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = 2018 07 18 Schottland (40).jpg
| image_size            =
| caption               = Obanas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Obanas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.419184
| longd                 = -5.479155
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Ārgaila un Bjūta|Obana}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džails Gilberts Skots]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1932. gads
| year_completed        = 1952. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[granīts]]
}}
<mapframe text="Obanas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q723359"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mountain zebra NP.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| pasuga =Equus zebra zebra
| pasuga_lv =Kāpas kalnu zebra
| binomial=Equus zebra zebra
}}

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Džu Sji
|          vārds_orig = 朱熹, ''Zhū Xī''
|              attēls = Zhu_Xi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 1130 m.ē.
|            dz_vieta = [[Song impērija|Sun impērijā]]
|           m_dat_alt =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gerhards Remlings
|     vārds_orig = ''Gerhard Remmling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1633
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1695
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volmārs fon Fārensbahs
|     vārds_orig = ''Wolmar von Fahrensbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1586
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Jaunpils]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Tukuma novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1633
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rēgensburga]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad [[Bavārija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Sofija (dzimusi fon Firksa) un [[Jirgens fon Fārensbahs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. sieva - Marija Kristīne (dzimusi Hodkeviča), 2. sieva - Agnese (dzimusi fon Everšteina)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuldīga
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kuldiga bridge.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ķieģeļu tilts pār Ventu
 | image_flag               = Flag of Kuldīga.svg
 | flag_link                = Kuldīgas karogs
 | image_shield             = Kuldiga_COA.svg
 | shield_link              = Kuldīgas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =56  | latm =58  | lats =07  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =18  | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1378. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Goldingen}}
 | area_total_km2           = 13
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Kuldīga}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3301
LV-3302
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kuldiga.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Brāļi un māsas''' ir pirmās pakāpes [[radinieks|radinieki]], kuriem ir kopīgi [[vecāki]]. Kad kopīgs ir tikai viens vecāks, šie cilvēki arī ir brāļi un māsas, bet dažreiz šajos gadījumos mēdz izmantot jēdzienu '''pusbrālis''' vai '''pusmāsa'''. Vīrišķais dzimums ir [[brālis]], bet sievišķais dzimums ir [[māsa]]. Saviem vecākiem šī radinieku grupa ir [[bērns|bērni]] — [[dēls]] vai [[meita]]. Personu, kurai nav ne brāļu, ne māsu, sauc par [[vienīgais bērns|vienīgo bērnu]]. Lielākoties brāļi un māsas aug kopā, kas starp tiem izraisa spēcīgu emocionālo saiti.

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Alūksnes slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Alūksne|Pils ielā 1}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://www.aluksnesslimnica.lv/
| other_links         =
}}

'''Alūksnes slimnīca''' ir [[neatliekamā medicīniskā palīdzība|neatliekamās medicīniskās palīdzības]] ārstniecības iestāde [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] iedzīvotājiem. Slimnīcā ir 60 gultasvietu, tai skaitā terapijas nodaļā 25, ķirurģijas nodaļā 23, bērnu nodaļā 10, bet reanimācijas – anestēzijas nodaļā ir 5 gultas.<ref>[http://www.aluksnesslimnica.lv/par-mums.html SIA “ALŪKSNES  SLIMNĪCA”]</ref>

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences: (''Pisum sativum'') ir viengadīgi augi]]

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences:
[[Kategorija:Gadi]]
[[Kategorija:Gadsimti]]
[[Kategorija:3. gadu tūkstotis]]

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Juris Rekšņa
| attēls =
| amats = [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Latvijas Iekšlietu ministrijas]] [[Valsts sekretārs (Latvija)|valsts sekretārs]]
| term_sākums = {{dat|2003|01|13}}
| term_beigas = {{dat|2005|12|21}}
| priekštecis = [[Andris Staris]]
| pēctecis = [[Aivars Straume]]
<!------ Otrais amats ------>| amats2 = Valsts policijas priekšnieks
| term_sākums2 = {{dat|1998|06|02}}
| term_beigas2 = {{dat|2003|01|14}}
| priekštecis2 = [[Aldis Lieljuksis]]
| pēctecis2 = [[Jānis Zaščirinskis]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1959|04|11}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| profesija = [[jurists]], [[uzņēmējs]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|2023|08|25|1959|04|11}}
}}
'''Juris Rekšņa''' (dzimis {{dat|1959|4|11}} Rīgā,<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|title=Rekšņam piešķir ģenerāļa pakāpi|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/reksnam-pieskir-generala-pakapi.d?id=782854|website=Delfi.lv|accessdate=2017. gada 3. aprīlis|date=2000. gada 29. novembris}}</ref> miris {{dat|2023|8|25}}) bija [[Latvieši|latviešu]] [[policija]]s [[ģenerālis]], [[Latvijas Valsts policija|Valsts policijas]] priekšnieks<ref name=":0" /> un [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrijas]] [[Valsts sekretārs (Latvija)|Valsts sekretārs]]<ref name=":1">{{tīmekļa atsauce|title=Iekšlietu ministrijas valsts sekretāra amatā apstiprina Rekšņu|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193622-iekslietu_ministrijas_valsts_sekretara_amata_apstiprina_reksnu|website=Tvnet.lv|accessdate=2017. gada 3. aprīlis|date=2003. gada 13. janvāris}}</ref>.

sentences: {{Commonscat|Politicians of Belarus|Baltkrievijas politiķi}}

sentences: starta laukumā [[Baikonuras kosmodroms|Baikonurā]]]]

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vārānasī
 | native_name              = वाराणसी
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Varanasi, India, Varanasi skyline in the evening.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Utarpradēša]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Vārānasī apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 163.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1201815
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1435113
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 25 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 82 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 221456
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 76
 | website                  = {{url|http://www.nnvns.org/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Amiloīdums''' [[Mikoloģija|mikoloģijā]] ir kādas [[sēnes]] daļas pozitīva amiloīda reakcija, kad to [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiski]] pārbauda, izmantojot [[Jods (elements)|jodu]] kā sastāvdaļu Melcera reaģentā vai, retāk, Lugola šķīdumā, tā radot zilu vai zili melnu krāsojumu. Termins "amiloīds" ir cēlies no latīņu vārda ''amyloideus'' ("cietei līdzīgs"),<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Illustrated dictionary of mycology|url=https://www.worldcat.org/oclc/793519950|publisher=APS Press|date=2012|location=St. Paul, Minn.|isbn=978-0-89054-400-6|oclc=793519950|first=Miguel|last=Ulloa}}</ref> jo ciete rada līdzīgu reakciju, ko arī sauc par amiloīdo reakciju. Testu var veikt ar mikroskopiskiem objektiem, piemēram, [[Sporas|sporu]] vai [[Hifas|hifu]] sieniņām, vai arī makroskopiskiem sēnes audu gabaliņiem, kuriem uzklāj pilienu reaģenta. Pie negatīvas reakcijas, ko sauc par inamiloīdu vai neamiloīdu, pētāmie audi paliek savā krāsā. Reakciju, kas rada brūnu krāsojumu, sauc par dekstrinoīdu reakciju. Visbiežāk uz šo reakciju pārbauda sēņu sporas, un zinātniskākajos sēņu noteicējos tiek norādīts, vai sugas sporas ir vai nav amiloīdas. Tāpat pārbauda arī hifas un [[bazīdijas]].

sentences:
{{Citas nozīmes|bioķīmiķi|Blohs|Blohs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Konrad Emil Bloch
| attēls =Konrad Bloch.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Blohs 1965. gadā
| dz_gads =1912
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Nisa|Niese]],  [[Vācija]]
(tagad [[Nisa]], {{POL}})
| m_gads =2000
| m_mēnesis=10
| m_diena=15
| m_vieta =[[Leksingtona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Minhenes Tehniskā augstskola]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[holesterīns|holesterīna]] un [[taukskābe]]s [[metabolisms]] organismā
| apbalvojumi = [[1964]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kinorežisoru|Kalniņš|Kalniņš}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rolands Kalniņš
 | attēls                  = Rolands Kalniņš.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1922|05|7}}<ref name="dlj" />
 | dz. vieta               = {{Vieta|Latvija|Ludzas apriņķis|Istras pagasts|Vecslabada}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2022|05|18|1922|05|7}}
 | miršanas vieta         = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Rolands Kalniņš''' (dzimis {{dat|1922|5|7}},<ref name="dlj">{{tīmekļa atsauce |title=Daudz laimes, jubilār! Kino režisors Rolands Kalniņš |url=https://ltv.lsm.lv/lv/raksts/07.05.2021-daudz-laimes-jubilar-kino-rezisors-rolands-kalnins.id219028/ |website=ltv.lsm.lv |accessdate={{dat|2021|5|9||bez}}}}</ref> pēc citiem avotiem {{dat|1922|5|9}}, miris {{dat|2022|05|18}} [[Rīga|Rīgā]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/137978|title=Rolands Kalniņš|website=enciklopedija.lv|access-date=2022-10-08|language=}}</ref> bija latviešu kinorežisors. Divas viņa filmas — "[[Elpojiet dziļi]]" (1967) un "[[Ceplis (filma)|Ceplis]]" (1972) — iekļautas [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jeļena Sļesarenko
 |      vārds_orig = ''Елена Слесаренко''
 |          attēls = Yelena Slesarenko 2007.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Jeļena Sļesarenko 2007. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = Jeļena Sivušenko
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|28}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Volgograda}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 179 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 54 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,06 m (2004)
 |           PR1_d = Augstlēkšana (stadionā)
 |             PR2 = 2,04 m (2004)
 |           PR2_d = Augstlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{RUS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2004|teksts=Atēnas 2004}}|{{osv|Vieglatlētika|2004|vasaras|title=Augstlēkšana}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2004. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Budapešata 2004]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Maskava 2006]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2008. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|Augstlēkšana}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Georgs Čarnevskis''' ({{val|de|Johann Georg Martin Friedrich August Czarnewski}}, 1766-1832) jeb '''Cernevskis''' (''Zernewski'') bija vācbaltiešu rakstnieks. [[Vecais Stenders|Vecā Stendera]] biogrāfs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Olīvkoki
|         binomial = Olea
|           attēls = Giant Ironwood Tree - Olea capensis macrocarpa - Newlands Forest - Cape Town 1.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Melnais dzelzskoks
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Lamiales
|         kārta_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Oleaceae
|        dzimta_lv = Olīvu dzimta
|            ģints = Olea
|         ģints_lv = Olīvkoki
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Degošais līdzenums
| attēls                   = The burning plain film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Burning Plain''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Giljermo Arjaga]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
| scenārija autors         = Giljermo Arjaga
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Omārs Rodrigezs-Lopezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Wild Bunch]]''
* ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2009|9|18|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burning-plain-2008|title=The Burning Plain|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}]
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=burningplain.htm|title=The Burning Plain (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Degošais līdzenums"''' ({{val|en|The Burning Plain}}) ir 2008. gada  ASV [[drāma]]s filma, kuras  režisors un scenārija autors ir [[Giljermo Arjaga]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kima Beisingere]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|29||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{infobox
| datastyle   = text-align: left;
| above       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAMEBASE}}}}
| bodyclass   = plainlist

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Terijs Savčuks
 |      vārds_orig = ''Terry Sawchuk''
 |          attēls = Terry Sawchuk 1963.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1929|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kanāda|Manitoba|Vinipega}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|5|31|1929|12|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 86 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Vārtsargs (hokejs)|Vārtsargs]]
 |        tvēriens = Kreisais
 |         kar_sāk = 1949
 |        kar_beig = 1970
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts =
 |         dr_gads =
 |         dr_līga =
 |          dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |         drafts2 =
 |        dr_gads2 =
 |        dr_līga2 =
 |         dr_kom2 =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |        kl_sez 1 =
 |         klubs 1 =
 |        kl_sez 2 =
 |         klubs 2 =
 |        kl_sez 3 =
 |         klubs 3 =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 =
 |          taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |  tr_klubs_sez 1 =
 |      tr_klubs 1 =
 |  tr_klubs_sez 2 =
 |      tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |      sasniegumi =
* 4x [[Stenlija kauss]] (1952, 1954, 1955, 1967)
* 11x NHL Visu zvaigžņu spēle (1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1959, 1963, 1964, 1968)
* 3x NHL simboliskā pirmā izlase (1951, 1952, 1953)
* 4x NHL simboliskā otrā izlase (1954, 1955, 1959, 1963)
* 4x [[Vezinas balva]] (1952, 1953, 1955, 1965)
 |           slavz = [[Hokeja slavas zāle]] (1971)
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terijs Savčuks''' ({{val|en|Terrance Gordon Sawchuk}}; dzimis {{dat|1929|12|28}}, miris {{dat|1970|5|31}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes kanādiešu [[hokejists]], spēlēja [[Vārtsargs (hokejs)|vārtsarga]] pozīcijā. Viņš 21 sezonu pārstāvēja [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubus [[Detroitas "Red Wings"]], [[Bostonas "Bruins"]], [[Toronto "Maple Leafs"]], [[Losandželosas "Kings"]] un [[Ņujorkas "Rangers"]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes aberrans
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes aberrans <small>Lindinger, 190</small>
}}
'''''Lepidosaphes aberrans''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Sastopama [[Kamerūna|Kamerūnā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref name="scalenet"/> Barības augs ''[[Cynometra]]''.<ref name="scalenet"/>

sentences:
'''Šavisa''' var būt:
* [[Žoara Šavisa]] (''Joara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1962.);
* [[Žusara Šavisa]] (''Jussara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1959.).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nomvina
|attēls              = Nomwin Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Nomvinas atola spektrālais satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nomwin''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Hola salas]]
|latd= 8 |latm= 32 |lats=  |latNS= N
|longd=151 |longm= 46 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,854
|garums              = 30
|platums             = 18
|lagūna              = 292
|atols               = 318
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1343 (2010)
|blīvums             = 724
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nomvina
|piezīme =
}}
'''Nomvina''' (''Nomwin'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Veido divas municipalitātes — Nomvina (763 iedzīvotāji, tai pakļauta arī neapdzīvotā [[Faju]] sala {{nobr|30 km}} tālāk rietumos) dienvidrietumos un Fananu (580 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[pāfanu valoda|pāfanu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klaukala
 | official_name            = ''Klaukkala'' (somu)
''Klövskog'' (zviedru)
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko Klaukkala.jpg
 | image_caption            = Svētā Nektārija no Eginas pareizticīgo baznīca
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Somija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Somija}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 43
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         =
 | population_total         = 17340<ref name="population"/>
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 403,3
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = EEST
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 60 | latm = 23 | lats =00  | latNS = N
 | longd = 24 | longm =45  | longs =00 | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              = 01800
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Klaukala''' ({{val|fi|Klaukkala}}; {{val|sv|Klövskog}}) ir ciems [[Somija|Somijā]], agrākās [[Dienvidsomija]]s provinces [[Ūsimā]] reģionā, [[Nurmijerve]]s pašvaldības dienvidu daļā. Tas atrodas 30 km attālumā no [[Helsinki]]em un ietilpst Helsinku aglomerācijā. Blakus ciematam ir Valkjervi ezers, kura izmērs ir aptuveni 1,5 km2 un kas kā Luhtajoki upe noplūst Vantā upē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zinaīda Lazda
|         vārds_orig =
|             attēls = Lazda Zinaida.PNG
|         att_izmērs = 250px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1902
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Seilema|3s=Seilema (Oregona)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Zinaīda Lazda''' (īstajā vārdā '''Zinaīda Zelma Šreibere'''; dzimusi {{dat|1902|6|6}}, mirusi {{dat|1957|11|7}})<ref name="lat">{{LAT e|4|64.—65}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]]. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Galega orientalis (14355592081).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Galega
| ģints_lv = Galegas
| suga = Galega orientalis
| suga_lv = Austrumu galega
| binomial = Galega orientalis
| kategorijas =
| autors = Lam.
}}'''Austrumu galega''' (''Galega orientalis'') ir augu suga, kurai ir šaurs dabiskais izplatības areāls [[Kaukāzs|Kaukāzā]], taču suga ir ievazāta arī citviet pasaulē, tostarp [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:495682-1|title=Galega orientalis Lam. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-02-25|language=en}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galega-orientalis-lam/|title=austrumu galega - Galega orientalis Lam. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-25}}</ref>

sentences:
s bibliotēkā]]
'''Epistemoloģija''' ({{val|el|επιστήμη}}, ''epistḗmē'' — ‘zinātne’, ‘zināšanas’, {{gree|λόγος}}, ''lógos'' — ‘prāts’), arī '''zināšanu teorija''', '''izziņas teorija''' vai '''gnozeoloģija''' ({{val|el|γνώσις}}, ''gnósis'' — ‘atziņa’, ‘izzināšana’),<ref name="svešvārdu vārdnīca" /> ir mācība par [[zināšanas|zināšanām]] un [[izzināšana|izziņu]], tā arī ir [[filozofija]]s nozare, kas pēta [[patiesība]]s priekšnosacījumus. Epistemoloģijā vēl pēta izziņas robežas, metodes un drošticamību. Būtībā tajā pēta, kā cilvēki zina to, ko zina. Tās uzdevums ir zināšanu problemātikas [[filozofija|filozofiska]] izpēte.

sentences: '''Krava''' ir [[Fizikāls ķermenis|objekts]], ko kāds vai ar kaut kā palīdzību [[pārvietojums|pārvieto]] [[telpa|telpā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžijas likums
| attēls                   = Georgia rule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Georgia Rule''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Džeimss G. Robinsons]]
* [[Pīters Gabers]]
| scenārija autors         = [[Marks Andruss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Fonda]]
* [[Felisitija Hafmena]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Morgan Creek Productions]]''
* ''[[Mandalay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|5|11||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/georgia-rule-2007|title=Georgia Rule|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgiarule.htm|title=Georgia Rule (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džordžijas likums"''' ({{val|en|Georgia Rule}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeina Fonda]], [[Felisitija Hafmena]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|11||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ivars Žukovskis
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1936
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = žurnālists
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vjačeslavs Čornovils
| vārds_orģ = ''В'ячеслав Максимович Чорновіл''
| attēls = НДУ 3 Чорновіл Вячеслав Максимович.jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ļvivas apgabala padomes priekšsēdētājs
| term_sākums = 1990. gada aprīlis
| term_beigas = 1992. gada aprīlis
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = Mikola Horiņs
<!------ Otrais amats ------>| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Trešais amats ------>
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 = <!------ Ceturtais amats ------>
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 = <!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1937|12|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Jerki|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1999|3|25|1937|12|24}}
| mir_vieta = {{vieta|Ukraina|Borispiļa}}
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = Ukrainas Tautas kustība (''Народний Рух України'')
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = Andrijs Čornovils, Tarass Čornovils
| profesija = žurnālists
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Chornovil autograph.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Vjačeslavs Čornovils''' ({{val|uk|В'ячеслав Максимович Чорновіл}}; dzimis {{dat|1937|12|24}}, miris {{dat|1999|3|25}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiķis. PSRS laikos bija ievērojams [[disidents]], par ko 1960., 1970., un 1980. gados vairākkārt ticis arestēts.<ref name="TG">{{ziņu atsauce |last1=Marusenko |first1=Peter |title=Vyacheslav Chornovil obituary |url=https://www.theguardian.com/news/1999/apr/16/guardianobituaries |publisher=''[[The Guardian]]'' |date={{dat|1999|4|16||bez}}}}</ref> Sākotnēji strādāja par žurnālistu, bet par savu disidentisko aktivitāti tika atlaists un notiesāts uz piespiedu darbiem. Kopumā aizvadīja 17 gadus ieslodzījumā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = دولة قطر, ''Dawlat Qaṭar''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kataras Valsts
|            valsts_nosaukums = Qatar
|               karoga_attēls = Flag of Qatar.svg
|            karoga_nosaukums = Kataras karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums = Kataras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[As Salam al Amiri]]''
|               kartes_attēls = LocationQatar.png
|             kartes_paraksts = Kataras atrašanās vieta Persijas līča apkārtnē
|               galvaspilsēta = [[Doha]]
| latd= 25 | latm= 18 | latNS= N | longd= 51 | longm= 31 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Emirāts]]/[[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kataras emīrs|Emīrs]]
|                valsts_galva = [[Tamīms bin Hameds al Tānī]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kataras premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Khalid bin Khalifa bin Abdul Aziz Al Thani]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Kataras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = pašreizējā valdošā dzimta pie varas ir kopš
|          neatkarības_datums = {{dat|1878|12|18|Ģ}}
|       neatkarības_notikums2 = noslēgts līgums ar [[Apvienotā Karaliste|Apvienoto Karalisti]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1971|9|3}}
|                 platība_km2 = 11586
|               platība_rangs = 158.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 2 155 446
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 142.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 176
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 76.
|                     IKP_PPP = $357,338 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 1.
|          IKP_PPP_per_capita = $128 702
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.855
|                    HDI_gads = 2021<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf|title=Human Development Report 2021/2022|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=8 September 2022|access-date=8 September 2022}}</ref>
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 42.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kataras riāls]]
|                valūtas_kods = QAR
|                  laika_zona = [[AST]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.qa]]
|              tālsarunu_kods = 974
|                iso_kods_num = 634
|              iso_kods_alfa2 = QA
|              iso_kods_alfa3 = QAT
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''Sociālais konservatīvisms''' ir [[Politikas filozofija|politiskā filozofija]] un [[Konservatīvisms|konservatīvisma]] veids, kas liek uzsvaru uz tradicionālām varas struktūrām, nevis uz [[Kultūras plurālisms|sociālo plurālismu]].<ref name="Wiener 1973">{{Publikācijas atsauce|last=Wiener|first=Jonathan|author-link=Jon Wiener|date=Spring 1973|title=Review: ''The Politics of Unreason: Right-Wing Extremism in America, 1790-1970''|url=https://www.jstor.org/stable/202704|journal=The Journal of Interdisciplinary History|publisher=[[MIT Press]]|volume=3|issue=4|pages=791{{ndash}}793|doi=10.2307/202704|jstor=202704|via=[[JSTOR]]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Cooper|first=Melinda|title=Family Values: Between Neoliberalism and the New Social Conservatism|publisher=Zone Books|year=2019}}</ref> Tas arī bija saistīts ar zemākās klases [[Protestantisms|protestantu]] amerikāņu ekonomisko nedrošību, [[Makartisms|makartismu]] un citiem izaicinājumiem sociālajām institūcijām. Sociāli konservatīvie aktīvisti bieži veicināja sociālo jautājumu organizēšanu un politizāciju.<ref name="Wiener 1973" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://academic.regis.edu/jriley/libcons.htm|title=Liberalism & Conservatism|last=Riley|first=Jim|website=academic.regis.edu|access-date={{dat|2022|06|22||bez}}|archive-date={{dat|2017|11|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171114163741/http://academic.regis.edu/jriley/libcons.htm}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Farney|first=James Harold|url=https://books.google.com/books?id=odcZbJnUN3cC&pg=PA13|title=Social Conservatives and Party Politics in Canada and the United States|date=2012|publisher=University of Toronto Press|isbn=9781442612600}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Cramer|first=Clayton E.|title=Social Conservatism in An Age of Revolution: Legislating Christian Morality in Revolutionary America|year=2016}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums = 260px
 | attēls =Asian_Desert_Wrabler.jpg
 | att_nosaukums =
 | att_izmērs = 240px
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Sylviidae
 | dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia nana
 | suga_lv = Āzijas tuksneša ķauķis
 | binomial = Sylvia nana <small>([[Wilhelm Hemprich|Hemprich]] & [[Christian Gottfried Ehrenberg|Ehrenberg]], 1833)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Āzijas tuksneša ķauķis''' jeb vienkārši '''tuksneša ķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://putnidaba.lv/wp-content/uploads/2015/02/Putni_daba_4_pielikums.pdf |title=Putni dabā |access-date={{dat|2017|10|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170529163154/http://putnidaba.lv/wp-content/uploads/2015/02/Putni_daba_4_pielikums.pdf |archivedate={{dat|2017|05|29||bez}} }}</ref> (''Sylvia nana'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Āzija]]s centrālajā un rietumu daļā, kā arī [[Eiropa]]s pašos galējos austrumos, ziemo Āzijas dienvidrietumos un [[Āfrika]]s ziemeļaustrumos. Āzijas tuksneša ķauķim ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Serenes pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: {{Citas nozīmes|rotaslietu|gredzens (nozīmju atdalīšana)|gredzens}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Okazionisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] doktrīna par [[Cēlonība|cēloņsakarību]], kas saka, ka radītās substances nevar būt efektīvi notikumu cēloņi. Tā vietā tiek uzskatīts, ka visus notikumus izraisījis tieši [[Dievs]]. (Saistīts jēdziens, ko sauc par "gadījuma cēloņsakarību", arī noliedz efektīvas cēloņsakarības saikni starp ikdienišķiem notikumiem, taču var atšķirties attiecībā uz patiesā cēloņa identitāti, kas tos aizstāj.<ref>Steven Nadler, 'The Occasionalism of Louis de la Forge', in Nadler (ed.), ''Causation in Early Modern Philosophy'' (University Park, PA: Pennsylvania State University Press, 1993), 57—73; Nadler, 'Descartes and Occasional Causation', ''British Journal for the History of Philosophy'', 2 (1994) 35—54.</ref>)

sentences: {{cita nozīme|Romas pāvestu|vēsturnieku|Cēzarejas Eisebijs}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mirza Muhameds Haidars Dulats
| vārds_orģ           = {{ara|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}
| attēls              = Stamp of Kazakhstan 292.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kašmīra]]s [[Mogoli|Mogolu]] vietvaldis
| term_sākums         = {{dat|1540}}
| term_beigas         = {{dat|1551}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1499}}
| dzim_vieta          = [[Taškenta]]
| mir_dati            = {{dat|1551}}
| mir_vieta           = [[Kašmīra]]
| tautība             = [[dulats]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mirza Muhameds Haidars Dulats''' ({{val|fa|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}; dzimis {{dat|1499}} [[Taškenta|Taškentā]], miris {{dat|1551}} [[kašmīra|Kašmīrā]]) bija viduslaiku [[Mogulija]]s valstsvīrs, karavadonis un rakstnieks.

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{pov}}
'''Gada pārskats''' ir [[uzņēmējdarbība]]s [[grāmatvedība]]s dokuments un ziņojums, kā arī [[komersants|komersantu]] komunikācijas līdzeklis.

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| name = Zaļie/Eiropas Brīvā apvienība
| name_native = The Greens/European Free Alliance
| founded = 1999. gadā
| preceded by = *Zaļo grupa Eiropas parlamentā
*Eiropas radikāļu apvienība
| ideology = *[[Zaļā politika]]
*[[Reģionālisms]]
*[[Minoritāšu intereses]]
*[[Proeiropeisms]]
| leader1_title = Prezidenti
| leader1_name = *Terija Reintke
*Filips Lamberts
| position = *[[Centriski kreisa politika|Centriski kreisa]]
*[[Kreisa politika|Kreisa]]
| colorcode = #54b05c
| seats1 = {{Infobox political party/seats|72|705|hex=#55ad5c}}
| seats1_title = [[Eiropas parlaments|Eiroparlaments]]
| website = [https://www.greens-efa.eu/en/ Oficiālā mājaslapa]
| party logo = GreensEFA logo-lv.svg
}}

sentences:
glezna).]]
'''Erceņģeļi''' ({{val-de|Erzengel}} no {{val|grc|ἀρχάγγελοι}} — "galvenais sūtnis") ir [[eņģeļi]], kas dažādās [[ticība|ticībās]] ieņem vadošo pozīciju eņģeļu vidū. Viņu uzdevums ir cilvēkiem un veselām tautām pavēstīt dievišķus rīkojumus.
[[Vecā Derība|Vecās derības]] Sibillu un [[Enoha grāmata|Enoha grāmatās]] minēti erceņģeļi [[Miķelis]] (Mihaēls), [[Gabriēls]], [[Rafaēls (eņģelis)|Rafaēls]] un [[Uriēls]] (vārda otrā daļa ''-el'' norāda uz [[Dievs|Dieva]] vārdu), kas atbilst lauvas (Mikaēls), vērša (Uriēls), ērgļa (Gabriēls) un čūskas (Rafaēls) zīmēm.<ref>{{LKV|IV.|7580}}</ref>

[[Jaunā Derība|Jaunajā derībā]] vienīgi Miķeli sauc par erceņģeli, savukārt Gabriēlu un Rafaēlu dēvē par eņģeļiem, bet Uriēls nav pieminēts.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
]]
 uz savām lapiņām izdala pienainēm raksturīgo piensulu, kas palīdz tās atšķirt no citām sēnēm]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rūta Konela
 | vārds_orig              = ''Ruth Connell''
 | attēls                  = Ruth Connell by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Rūta Konela 2016.gadā
 | dz. vārds               = Rūta Konela
 | dz. datums              = {{ddv|1979|4|20}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Skotija|Falkērka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinoproducente, dejotāja, horeogrāfe
 | darbības gadi           = 1998—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Rūta Konela''' ({{val|en|Ruth Connell}}; dzimusi {{dat|1979|4|20}}) ir skotu teātra, televīzijas un kino [[aktrise]], kinoproducente, profesionāla [[dejotāja]] un [[horeogrāfe]]. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu [[The CW|CW]] seriālā ''[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]'' (2014—2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 Adding New Mysterious Witch to the Mix, New Details|url=http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|publisher=Hollywood Hills|accessdate=6 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141211111533/http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|archivedate=11 December 2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 spoilers: Scot Ruth Connell to play Rowena & more!|url=http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/|publisher=Prime Time|accessdate=6 October 2014|archive-date={{dat|2016|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160324091647/http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/}}</ref>

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences:
'''Kontaminācija''' ({{val-la|contaminatio}} — ‘jaukšana’) ir termins, kas tiek izmantots vairākās zinātnes nozarēs, piemēram, [[valodniecība|valodniecībā]], [[ķīmija|ķīmijā]], [[bioloģija|bioloģijā]], [[medicīna|medicīnā]].
* [[Valodniecība|valodniecībā]] kontaminācija ir jaunas izteiksmes vai formas veidošanās, divu līdzīgu izteiksmju vai formu elementiem apvienojoties. Piemēram, nepareizais teiciens „spēlēt nozīmi” veidojies kā divu teicienu kontaminācija (sajaukšanās) „spēlēt lomu” un „nozīmēt”.
* [[Literatūra|literatūrā]] par kontamināciju sauc dažādu epizožu kombināciju no dažādiem literatūras darbiem vai stāsta ievadu no cita literatūras darba.
* [[Farmācija|farmācijā]] par kontamināciju dēvē izejvielu, starpproduktu vai gala produkcijas piesārņošanu ar nevēlamiem piejaukumiem vai citām aktīvajām vielām. Terminu izmanto normatīvajā dokumentācijā.
* ķīmijā, bioloģijā un medicīnā kontaminācija nozīmē savienojumu piesārņojumu ar svešām vielām, [[mikroorganismi|mikroorganismu]] kultūras piesārņojumu ar mikrobiem vai dzīvo audu piesārņojumu ar svešu bioloģisko materiālu ([[vīrusi]]em, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnītes|sēnītēm]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{cita nozīme|graudzāļu dzimtas ģinti|labību un graudiem|kvieši}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Kvieši
|      binomial = Triticum
|        attēls = Wheat close-up.JPG
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|   apakšdzimta = Pooideae
|         cilts = Triticeae
|      cilts_lv = Kviešu cilts
|         ģints = Triticum
|      ģints_lv = Kvieši
|       ģints_r = Kviešu ģints
|      sinonīmi =
* ''Crithodium''
* ''Deina''
* ''Frumentum''
* ''Gigachilon''
* ''Nivieria''
* ''Spelta''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .np
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Mercantile Communications Pvt. Ltd.''
|sponsors              = ''Mercantile Communications Pvt. Ltd.''
|domātais-pielietojums = ar [[Nepāla|Nepālu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = tiek izmantots Nepālā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.register.com.np/ www.register.com.np]
}}

sentences:
]]
'''Nogrieznis''' ir [[taisne]]s daļa starp diviem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]]. Šos punktus sauc par nogriežņa galapunktiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Divus nogriežņus sauc par vienādiem, ja tos var novietot vienu uz otra tā, ka sakrīt to galapunkti.<ref name=":1">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 34. lpp.</ref> Nogriežņa garums rāda, cik vienību satur atliktais nogrieznis.<ref name=":0" />

sentences:
, [[Brazīlija|Brazīlijā]] ar vairākiem bruģētiem un krāsotiem laukumiem [[telpu futbols|telpu futbolam]], [[basketbols|basketbolam]] un [[volejbols|volejbolam]], kā arī diviem [[peldbaseins|peldbaseiniem]] fonā]]
'''Sporta klubs''' ir [[organizācija]], kurā nodarbojas ar vienu vai vairākiem [[sports|sporta veidiem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Levi's Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Sanfrancisko "49ers"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2014—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 68 500
| embedded =
| website = {{URL|http://levisstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 37
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = 160201-H-NI589-1353 (24398261729).jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Santaklara}}
| map_type = Sanhosē
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 24
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2014|7|17||bez}}
| built = 2012—2014
| broke_ground = {{dat|2012|4|19||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 10.8
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 12
| longm = 58
| longd = 121
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Levi's Stadium''''' ir [[stadions]] [[Santaklara|Santaklarā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Sanfrancisko "49ers"]]. Stadions tika atklāts 2014. gadā un tajā ir 68 500 skatītāju vietas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Staiceles pagasts
| karte             = Staiceles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Staiceles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Staiceles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Staicele
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 258,3
| iedzīvotāji       = 676<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 676 / 258.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.staicele.lv
}}

sentences: '''Konstitucionāla republika''' ir [[republika]], kurā [[valsts galva]] un citi valsts darbinieki tiek [[vēlēšanas|ievēlēti]] kā tautas pārstāvji. Šiem pārstāvjiem pieder vara, kuru regulē [[konstitūcija|konstitucionālie]] [[likums|likumi]], kuri ierobežo [[valdība]]s varu pār pilsoņiem. Konstitucionālā republikā [[izpildvara]], [[likumdevēja vara]] un [[tiesu vara]] ir [[varas dalīšana|nodalīta atsevišķām institūcijām vai personām]]. Līdz ar to [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] vairākuma [[griba]] ir noteicošā katra indivīda tiesību aizsargāšanā, kas izslēdz to, ka kādam indivīdam vai grupai varētu piederēt absolūta vara.

sentences:
[[Kategorija:Bolīvija]]
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]

sentences: '''Šizofrēnija''' (no {{val|el|σχίζω}} (''skhízō'') — 'saskaldu' un ''φρήν'' (''phrḗn'') — 'dvēsele, prāts') ir [[slimība]], kad slimniekam parādās [[garīgi traucējumi]] un zūd [[īstenība]]s [[uztvere]]. Tā bieži izpaužas kā [[halucinācija|halucināciju]] parādīšanās, [[paranoja]], iracionālu uzskatu paušana un nesakarīga [[runāšana]] ([[šizofāzija]]).<ref>Shizofāzija med. — Runas sajukums. http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305101635/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sarangani
| official_name = ''Sarangani''
| image_skyline = Maitumcoastal.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Sulavesi jūra]]s piekraste pie Maitumas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sarangani in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Soksksarhena]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1992
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3601.25
| population_total = 558946
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 5 | latm = 52 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Alabela]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[ilongi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SAR
| website                  = {{URL|http://www.sarangani.gov.ph/}}
}}
'''Sarangani''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sarangani}}, {{val|en|Province of Sarangani}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Sarangani}}, {{val|hil|Kapuoran sang Sarangani}}, {{val|mdh|Dairat nu Sarangani}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Soksksarhena]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 142 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Alabela]].

sentences: '''17. novembris''' ir gada 320. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (321. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences: '''Tautosillabiskas''' ir [[fonēma]]s, kas atrodas vienā [[zilbe|zilbē]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&list=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm''. Tautosillabiska pozīcija]</ref> Tautosillabiskā pozīcijā [[latviešu valoda|latviešu valodā]] īss [[patskanis]] kopā ar sekojošu [[skanenis|skaneni]] veido [[diftongs|diftongisku]] savienojumu, piemēram, vārdos ''gan, ir''. Pretēji tam, fonēmas, kas atrodas dažādās zilbēs, uzskatāmas par heterosillabiskām, piemēram patskanis ''a'' un līdzskanis ''r'' vārdā ''arods''.

sentences: '''Spermatoģenēze''' ir vīrišķo dzimumšūnu ([[Spermatozoīds|spermatzoīdu]]) attīstīšanās.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nepilnīgs saraksts}}
Šajā uzskaitījumā apkopotas latviešu komponista '''[[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmas'''. Norādīti dziesmu vārdu autori.
{| class="wikitable"
|-
! Dziesmas nosaukums
! Vārdu autors
! Papildus informācija
|-
| "2006"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Adiet, meitas"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Afēra"
| [[Kārlis Anitens]]
| No izrādes "Dāvana mūsdienu sievietei"
|-
| "Ai, čigān, ceļiniek!"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Latvijas čigānu motīvi"
|-
| "Ai, dundur"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ai, vēja māt"
| [[Leons Briedis]]
| No radio iestudējuma "Ir jāņem viena balta zoss"
|-
| "Aicinājums"
| [[Aspazija]]
| No 5 dziesmu cikla zēnu korim un klavierēm ar Aspazijas vārdiem
|-
| "Aijas strīpainais sapnis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiviekste (Jāņu rīts)"
| [[Inese Zandere]]
| No cikla "Dziesmas par Latvijas upēm"
|-
| "Aiviekstes balāde"
| [[Juris Brežģis]]
|
|-
| "Aiz horizonta"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiz kalniņa"
| [[Jānis Anerauds]]
| No kino filmas "[[Melnā vēža spīlēs]]"
|-
| "Aiziet!"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aizturi elpu"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ak, jaukie laimes mirkļi"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Ak, sievietes"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Ak, tu Dieva tēva ziņa"
| [[Rūdolfs Blaumanis]]
| No izrādes "Īsa pamācība mīlēšanā"
|-
| "Akmens tilts"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Akmeņi Vidzemes jūrmalā"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Alise"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Allaž un mūžam"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Alus ziņģe"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Amālijas pažarnieks"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Amerika"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Amerikā snieg"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ances romance"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Klāvs — Mārtiņa dēls]]"
|-
| "Anniņa vanniņā"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Anno Domini"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Ap Jāņiem Mārtiņos"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Apsveikums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Ar balsi viens"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Ar dievu neveiksmes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ar ķeizarkroni"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Ar mani atkal runā kaijas"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ar tevi vien"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ardievas vasarai"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Arizona"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Arvien, arvien"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Asniņu dziesma"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Atceries gan"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Atceries mani vēl"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atgriešanās"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Atlantijas viļņos"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Atmiņas par Karpatiem"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas par labiem laikiem"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Atmiņu uguns"
| [[Laimonis Pēlmanis]]
|
|-
| "Atnāk jauka vasariņa"
| [[Latviešu tautas dziesmas]] vārdi
|
|-
| "Atvadas vasarai"
| Alfrēds Krūklis
|
|-
| "Atvasaras stāsts"
| [[Alfrēds Krūklis]]
| No kino filmas "[[Lielais dzintars (filma)|Lielais dzintars]]"
|-
| "Atziedi, dvēsele"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Autobraucēju dziesmiņa"
| [[Laimonis Vāczemnieks]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ābols"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādams un Ieva"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādolf, Ādolf"
| [[Evita Mamaja]]
| No mūzikla "Marlēna"
|-
| "Āzis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Baba"
| [[Alberts Kronenbergs]]
| No cikla "Mazais ganiņš"
|-
| "Bad bad boys"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Balāde manam vectēvam"
| [[Arnolds Auziņš]]
|
|-
| "Balāde par Polārzvaigzni"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Balāde par skaudību"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Balāde par tukšu zārku"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Vecās Rīgas vitrāžas"
|-
| "Baldriānu songs"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Balkons"
| [[Jānis Sudrabkalns]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Balta kaza"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Balta pūka"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Baltais menuets naktstumsā"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltais pusnakts putns"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltas ābeles zied"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Baltā dziesma"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Baltā saule"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Baltā ziema"
| [[Rainis]]
|
|-
| "Baltijas jūra"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Balts sniedziņš snieg"
| [[Jānis Poruks]]
|
|-
| "Balvu valsis"
| [[Andris Vējāns]]
|
|-
| "Banāns"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Banknošu dziesma"
| [[Hermanis Paukšs]]
| No izrādes "Ceturtais skriemelis"
|-
| "Bāreņa lūgums"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Beigas labas, viss labs"
| [[Ārija Elksne]]
|
|-
| "Bez mīlestības nevaru nekā"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bez vēja mani laiva nes"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bezdelīdzēns un zēns"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Bēgšana"
| [[Hermanis Paukšs]]
|
|-
| "Bērnībā dzirdēts motīvs"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Spuldze un nakts taureņi"
|-
| "Bērns un liepa"
| Moriss Karēms, atdz. [[Cecīlija Dinere]]
| No cikla "Mazs, laimīgs zēns"
|-
| "Bērzu birzīte"
| [[Egils Plaudis]]
|
|-
| "Bij' manā somiņā"
| [[Vilis Plūdons]]
| No cikla "Vītola stabules dziesmas"
|-
| "Bija reiz puķe"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Māsa Kerija"
|-
| "Bildinājums"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Blēdība teātrī"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Brauciet lēnām pār tiltu"
| [[Ādolfs Alunāns]]
| No izrādes "Džons Neilands"
|-
| "Brālītis mācījās dziedāt"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brālītis spēlē paslēpes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīdinājums"
| [[Austra Skujiņa]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Es aiziet nevaru"
| [[Vizma Belševica]]
|}

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Nāgārdžuna
|          vārds_orig = नागार्जुन
|              attēls = Nagarjuna at Samye Ling Monastery.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = apmēram 150. gadā
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt = apmēram 250. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Indija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Nāgārdžuna''' ([[Dēvanāgarī]]: नागार्जुन, {{val|te|నాగార్జున}}, {{val|bo|ཀླུ་སྒྲུབ་ }}, ''klu sgrub'', {{val|zh|龍樹}}, [[Singāļu valoda|singāļu]]: නාගර්පුන, ''Nāgārjuna''; dzimis apmēram 150. gadā, miris apmēram 250. gadā) bija otrā gadsimta [[Indija]]s [[budisms|budists]], skolotājs, viens no svarīgākiem, visvairāk studētiem [[Mahājānas budisms|Mahājānas]] filozofiem. Viņš bijis "Madjāmakas" (Vidus ceļa) skolas dibinātājs.<ref>[http://www.thezensite.com/ZenEssays/Nagarjuna/Dependent_Arising.htm Nāgārdžuna un "atkarīgā rašanās"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100507020322/http://thezensite.com/ZenEssays/Nagarjuna/Dependent_Arising.htm |date={{dat|2010|05|07||bez}} }} {{en ikona}}</ref> Nāgārdžuna kļuva par [[Nālanda]]s budistu universitātes<ref>[http://www.nytimes.com/2006/12/19/opinion/09garten.html?scp=1&sq=Nalanda&st=nyt Par Nālandas Universitātes atjaunošanu]{{Novecojusi saite}}</ref> [[abats|abatu]] un pēc nostāstiem izraidīja 8000 nedisciplinētus [[mūks|mūkus]].<ref>[http://www.berzinarchives.com/web/x/nav/n.html_135601887.html Nāgārdžuna biogrāfija] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Anglijas grāfistes infokaste
| nosaukums = Paris La Défense
| karte = Pôle Paris-La Défense map.svg
| oriģ = La Défense
| statuss =
| reģions = [[Parīze]]
| centrs =
| lielpilsēta = -
| platība = 1,6
| iedzīvotāji = 25000 (2018)
| iedz blīvums =
| url = http://www.ladefense.fr
}}

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences: '''Koste Seselwa''' ir [[Seišelas|Seišelu]] valsts himna.

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Klemenss''' var būt:

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Antoņina Krivošapka
 |          attēls = Antonina Krivoshapka Barcelona 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1987|7|21}}
 |         dz_viet = [[Rostova pie Donas]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 400 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Antoņina Krivošapka''' ({{val|ru|Антонина Владимировна Кривошапка}}; dzimusi {{dat|1987|7|21}} [[Rostova pie Donas|Rostovā pie Donas]], [[Krievijas PFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir krievu [[vieglatlēte]], startē [[400 m|400 metru]] distancē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Galenieks
|     vārds_orig =
|         attēls = Pauls Galenieks.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Birzēs, {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Rubas pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =  {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = Fricis Galenieks
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Galeniece]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Latvijas Universitāte, LU Botāniskais dārzs, Latvijas Lauksaimniecības akadēmija
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas PSR flora
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pauls Galenieks''' (1891—1962) bija [[latvieši|latviešu]] [[botānika|botāniķis]] un sabiedriskais darbinieks.<ref name="lat">{{LAT e|2|556}}</ref> [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte|Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas]] rektors (1940—1941), LLA Botānikas katedras vadītājs (1950—1960) [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts Univeritātes]] profesors (1944—1960), [[LU botāniskais dārzs|LU Botāniskā dārza]] direktors (1945—1949).

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences:
{{Citas nozīmes|putniem|Baloži (nozīmju atdalīšana)|Baloži}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Woodpigeoncloseup.jpg
|     att_nosaukums =[[Lauku balodis]] (''Columba palumbus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Columbinae
|   apakšdzimta_lv=Tipiskie baloži
|        ģints =Columba
|       ģints_lv=Baloži
| binomial =Columba <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Baložu ģints''' (''Columba'') ir viena no [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') ģintīm, kas pieder [[baložu dzimta|tipisko baložu apakšdzimtai]] (''Columbinae''). Šajā ģintī ir 35 baložu sugas, no kurām vairākas ir izmirušas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2018]</ref> Baložu ģints sugu dabīgais izplatības areāls saistīts ar [[Vecā pasaule|Veco Pasauli]], bet vairākas sugas introducētas visā pasaulē, piemēram, [[klinšu balodis]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 35
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 7
 |               simbols = Br
 |              atommasa = 79,904
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s24p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Ampula ar šķidru bromu un broma molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+7''', '''+5''', +3, '''+1''', '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 2,96
 |               blīvums = 3119
 |   kušanas temperatūra = 265,8 K (-7,3 °C)
 |  viršanas temperatūra = 332 K (58,8 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHOHCH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1036
|kušanas temperatūra=-59 °C
|viršanas temperatūra=188,2 °C
}}
'''1,2-Propāndiols''' (propilēnglikols, CH3CHOHCH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, eļļains šķidrums. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. Tas ir higroskopisks un labi šķīst ūdenī, [[acetons|acetonā]] un [[hloroforms|hloroformā]]. 1,2-Propāndiols ir relatīvi maztoksisks (salīdzinot ar [[etilēnglikols|etilēnglikolu]]). 1,2-propāndiolam eksistē arī [[izomēri|izomērs]] — [[1,3-propāndiols]].

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Blow Out''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0082085/|title=Blow Out (1981) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 108 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1981|7|24}}
| izplatītājs = ''Filmways Pictures''
| studija = ''Viscount Associates''
| operators = [[Vilmošs Žigmonds]]
| oriģinālnos =
| mūzika = [[Pino Donadžio]]
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Nensija Allena]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Deniss Francs]]
| scenārijs = Braiens De Palma
| producents = [[Džordžs Lito]]
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| žanrs = neo-noir, mistērija, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Blow outENG.jpg
| imdb =
}}'''''Blow Out''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Nensija Allena]], [[Džons Litgovs]] un [[Deniss Francs]].

sentences:
{{Commonscat|Weightlifters from Turkey|Turcijas svarcēlāji}}
[[Kategorija:Turcijas sportisti|Svarcēlāji]]
[[Kategorija:Svarcēlāji]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Pāvilostas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 49 [[iela]]s [[Pāvilosta|Pāvilostā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Pāvilosta, Dienvidkurzemes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Gurdžaani
| official_name            = გურჯაანი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Gurjaani. Liberty Street.jpg
| image_caption            = Brīvības iela Gurdžaani
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Gurdžaani municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 16. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1934
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 8024
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (96,8%)<br/>[[armēņi]] (1,4%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 44|lats= 40|latNS=N
| longd= 45|longm= 48|longs= 00|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1500
| area_code                = +995 353
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 415
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Gurdžaani''' ({{val|ka|გურჯაანი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Gurdžaani municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] ielejas malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|122 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|241}}</ref> Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Naro-1
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls = 나로호(KSLV-I) 발사대 기립 (3).jpg
| attēla izmērs = 280px
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Angara (raķešu saime)|Angara]]
| raķešu grupa = Naro
| valsts = {{KOR}}
| izgatavotājs = [[Korejas Aerokosmosa pētniecības institūts|KARI]], [[Hruņičeva Valsts kosmiskais zinātniski pētnieciskais centrs|Hruņičeva centrs]]
| augstums = 30 m
| diametrs = 3,9 m
| masa = 140 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 100 kg (300 km orbītā ar 38° slīpumu)
| GTO masa =
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Naro kosmosa centrs]]
| startu skaits = 3
| veiksmīgie = 1
| avārijas = 2
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2009|8|25|SK}}
| pirmais pavadonis = {{dat|2013|1|30|SK}}
}}
'''Naro-1''' (sākotnējais nosaukums '''Korea Space Launch Vehicle''' jeb '''KSLV-1''') ir [[Dienvidkoreja]]s pirmā un vienīgā kosmiskā [[nesējraķete]]. Tā ir divpakāpju raķete, kuras pirmā pakāpe izgatavota [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Galvaniskais elements''' (par godu [[Luidži Galvāni]]) jeb '''voltiskais elements''' (par godu [[Alesandro Volta]]m) ir [[elektroķīmiskā šūna]], kuru ieslēdzot [[Elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]], no [[Ķīmiskā enerģija|ķīmiskās enerģijas]] tiek iegūta [[elektriskā enerģija]]. Elements sastāv no diviem [[Metāli|metālu]], metālu [[Oksīdi|oksīdu]] vai [[Pusmetāli|pusmetālu]] (visbiežāk [[Grafīts|grafīta]]) [[Elektrods|elektrodiem]], kuri atrodas brīvus [[Jons|jonus]] saturošā vielā ([[Elektrolīts|elektrolītā]]) un kuriem ar šo vielu mijiedarbojoties, rodas [[līdzstrāva]].

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences: '''Mijmaiņas darījums''' ({{val|en|swap}}) ir [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasināts]] līgums, ar kuru divas puses apmainās ar naudas plūsmām vai saistībām no diviem dažādiem finanšu instrumentiem. Lielākā daļa mijmaiņas darījumu ietver naudas plūsmas, kuru pamatā ir nosacīta pamatsumma, piemēram, aizdevums vai obligācija, lai gan instruments var būt gandrīz jebkas. Katra naudas plūsma ietver vienu mijmaiņas darījumu posmu. Viena naudas plūsma parasti ir fiksēta, bet otra ir mainīga un balstās uz etalona [[Procentu likmju mijmaiņas darījums|procentu likmi]], mainīgo [[Valūtas maiņas kurss|valūtas maiņas kursu]] vai indeksa cenu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Skopje
 | native_name              = ''Скопје''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{photomontage
| photo1a = Skopje view from Kale 3.jpg
| photo2a = СК Old Bridge, Skopje (33745349220).jpg
| photo2b = Куршумли Ан (Стара Скопска чаршија).jpg
| photo3a = Iglesia de San Clemente, Skopie, Macedonia del Norte, 2014-04-17, DD 03.jpg
| photo3b = Поглед кон Сули Ан и Старата скопска чаршија.JPG
<!-- | photo4a = Antigua estación de ferrocarril, Skopie, Macedonia, 2014-04-17, DD 15.JPG -->
| spacing = 2
| border = 0
| color = #F2F2F2
| size = 280
}}
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Skopje, North Macedonia.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Skopje.svg
 | pushpin_map              = Ziemeļmaķedonija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 42 | latm  = 0 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļmaķedonija}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 571.46
 | elevation_m              = 240
 | population_total         = 544086
 | population_as_of         = {{dat|2015|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.skopje.gov.mk/en/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Asteroīdu pilsēta
| operators =
| attēls = Asteroid-City-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * Vess Andersons
* [[Stīvens Raless]]
* [[Džeremijs Dosons]]
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Stīvens Pārks]]
* [[Ruperts Frends]]
* [[Maija Hoka]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Hongs Čau]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Margota Robija]]
* [[Tonijs Revolori]]
* [[Džeiks Raians]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Asteroid City''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2023|6|7|Latvija|2023|6|16|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14230388/|title=Asteroid City (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Asteroīdu pilsēta"''' ({{Val|en|Asteroid City}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Skārleta Johansone]], [[Toms Henkss]], [[Džefrijs Raits]], [[Tilda Svintone]], [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Adriens Brodijs]], [[Līvs Šreibers]], [[Houpa Deivisa]], [[Stīvens Pārks]], [[Ruperts Frends]], [[Maija Hoka]], [[Stīvs Karels]], [[Mets Dilons]], [[Hongs Čau]], [[Vilems Defo]], [[Margota Robija]], [[Tonijs Revolori]], [[Džeiks Raians]] un [[Džefs Goldblūms]].

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica anagallis-aquatica<small> L.</small>|attēls=Veronica anagallis-aquatica 5.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica anagallis-aquatica|suga_lv=Upmalas veronika|kategorijas=nē}}'''Upmalas veronika''' (''Veronica anagallis-aquatica'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā mitrās, applūstošās ūdenstilpju krastmalās (t.sk. arī jūras piekrastē) un [[Grāvis|grāvjos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-anagallis-aquatica-l/|title=upmalas veronika - Veronica anagallis-aquatica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gi Bara
|     vārds_orig = ''Guy Bara''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Marseļa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komiksu mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Illīts
|        attēls = Illite.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[vizla]] — [[filosilikāts]]
|     ŠtruncaID = 9.EC.60
|       DanasID = 71.02.02d.02
|   ķīm_formula = (K,H3O)(Al,Mg,Fe)2(Si,Al)4O10[(OH)2,(H2O)]
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = pelēkbalta līdz sudrabbalta, zaļganpelēka
|        svītra = balta
|      habituss =
|     skaldnība = lieliska
|        lūzums =
|       cietība = 1—2
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,535 - 1,570
nβ = 1,555 - 1,600
nγ = 1,565 - 1,605
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pildas pagasts
| karte             = Pildas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pildas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pildas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pilda
| platība           = 118,11
| iedzīvotāji       = 688<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 688 / 118.11 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inta Kļimoviča-Drēviņa
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = Inta Kļimoviča
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1951|12|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils rajons|Vārve}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=168}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Imants Liepiņš
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1976}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|4×100m stafete}}
}}
'''Inta Kļimoviča-Drēviņa''' (dzimusi '''Kļimoviča''' {{dat|1951|12|14}} [[Vārve|Vārvē]])<ref name="Ošiņš" /><ref name="SA" /> ir bijusī [[Latvija]]s vieglatlēte, kas startēja [[400 m]] distancē un pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]] izlasi.

sentences:
'''Šleks''' ''(Schleck)'' var būt:
* [[Andi Šleks]] (''Andy Schleck'') — Luksemburgas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Frenks Šleks]] (''Fränk Schleck'') — Luksemburgas riteņbraucējs (dzimis 1980. gadā).
*[[Zlēkas]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Hesuss Anhels Garsija
 |      vārds_orig = ''Jesús Ángel García''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1969|10|17}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ESP}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[50 km soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|1|3|0
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]|0|1|1
}}
}}
'''Hesuss Anhels Garsija''' ({{val|es|Jesús Ángel García}}; dzimis {{dat|1969|10|17}}) ir spāņu [[vieglatlēts]], kas startē [[50 km soļošana|50 km soļošanā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium medium 1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium medium
| suga_lv = Alpu āboliņš
| binomial = Trifolium medium (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Zirgu āboliņš''' (''Trifolium medium'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Plaši izplatīta suga [[Eiropa|Eiropā]], arī Latvijā bieži sastopams visā teritorijā.

sentences: tiek izmantoti optiski caurspīdīgi materiāli.]]

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #26559b
| nos        = FK Ogre
| logo       =
| pilns      = Futbola klubs "Ogre"
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Ogre}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2017. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2017.]]
| poz        = Izslēgts
| dib        = 2011
| stad       = [[Ogres stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} Aigars Počs
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[Igors Troickis]]
| kapteinis       =
| mediji          = [https://twitter.com/fkogre/ Kluba "Twitter" konts]
}}
'''FK Ogre''' ir [[Latvija]]s [[Futbols|futbola]] klubs no [[Ogre]]s, kas piedalījās [[Latvijas futbola 1. līga|Latvijas 1. līgas]] turnīrā. Klubs dibināts 2011. gadā. [[2014.—2015. gada Latvijas Kauss futbolā|2014.—2015.]] gada [[Latvijas Kauss futbolā|Latvijas kausa]] izcīņā iekļuva ceturtdaļfinalā. Mājas spēles aizvada [[Ogres stadions|Ogres stadionā]]. 2017. gada 14. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, izslēdza "FK Ogre" no dalības turnīrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sigmomorphina undulosa.jpg
|     att_nosaukums= Sigmomorfīna ''[[Sigmomorphina undulosa]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|       apakškārta = Polymorphinina
|    apakškārta_lv = Polimorfinīnas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|      apakšdzimta = Polymorphininae
|   apakšdzimta_lv = Polimorfinīnes
|            ģints = Sigmomorphina
|         ģints_lv = Sigmomorfīnas
|         binomial = Sigmomorphina Cushman & Ozawa, 1928
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Sigmomorfīnas''' (''Sigmomorphina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Ģinti izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]] un japāņu paleontologs [[Jošiaki Ozava]]. Sigmomorfīnu [[tipiskā suga]] ir ''[[Sigmomorphina yokoyamai]]'' (Cushman & Ozawa, 1928). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] sigmomorfīnas ir zināmas no [[Jura (periods)|juras]] perioda<ref>Loeblich, A. R.; Tappan, H. (1988). Foraminiferal Genera and their Classification. Van Nostrand Reinhold Company, New York. 535 lpp. ISBN 0-442-25937-9</ref> līdz mūsdienām.

sentences:
'''Bara''' var būt:
* [[Bara (Melnkalne)|Bara]] — pilsēta Melnkalnē;
* [[Bara (Ukraina)|Bara]] — pilsēta Ukrainā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brenguļu pagasts
| karte             = Brenguļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Brenguļi
| platība           = 80,2
| iedzīvotāji       = 923<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 923 / 80.2 round 1}}
| izveidots         = 1474<!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Wrangelshof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = <!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: Šajā lapā Vikipēdijas latviešu valodā kopienas dalībnieki tiek aicināti izteikt savas tehniskās vēlmes/vajadzības, tā norādot, kas viņiem ir svarīgs vai darbību Vikipēdijā traucējošs. [[:m:Community Wishlist Survey|Ikgadējās globālās aptaujas]] lokālā versija.

sentences:
{{stack||||}}
{{stack||||}}
'''Ekvatoriālā''' jeb '''negroaustraloīdā rase''', arī '''negroīdā rase''', ir viena no trim lielajām [[cilvēki|cilvēku]] [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]]. Tā ir izplatīta [[Subsahāras Āfrika|Subsahāras Āfrikā]], [[Okeānija|Okeānijā]], [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name="lpe">{{lpe|3|103}}</ref>

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Georgs fon Gīne''' (''Georg von Güne''; 1755—1833) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]], [[Krievijas Impērijas armija]]s virsnieks. Rīgas tieslietu palātas padomnieks (1794), [[valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]]. Vidzemes hoftiesas viceprezidents (1802—1812) un prezidents (1813—31).

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''ZillaKami''' (īstajā vārdā Džuniuss Donalds Rodžerss) ir  ir amerikāņu reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Līdzās [[SosMula]] viņš ir hiphopa dueta City Morgue dalībnieks un bijušais 6ix9ine dziesmu autors. Tādas publikācijas kā HotNewHipHop viņu atzīmējušas kā trap metāla pionieri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kids.kiddle.co/ZillaKami|title=ZillaKami Facts for Kids|last=hop|first=Hip|last2=Metal|first2=Trap|website=kids.kiddle.co|access-date=2023-10-31|language=en-us|last3=Metal|first3=Nu|last4=Punk|first4=Hardcore|last5=Rapper|last6=Songwriter|last7=Hikari-Ultra|last8=Republic|last9=Morgue|first9=City}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=DactylisGlomerata.jpg|att_izmērs=250px|att_nosaukums={{TaksoSaite|Dactylis glomerata|Parastā kamolzāle}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|binomial=Dactylis|ģints_lv=Kamolzāles|ģints=Dactylis}}
'''Kamolzāles''' ({{val|la|Dactylis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugu sākotnējais izplatības areāls ir [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču mūsdienās ir sastopamas visā pasaulē, un bieži tiek uzskatītas par [[Invazīva suga|invazīvām sugām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/plant/orchard-grass|title=orchard grass {{!}} plant {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-09-02|language=en}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|autoražotāju|Formula 1 autosacīkšu komandu|Scuderia Ferrari}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Ferrari N.V.''
| native_name =
| native_name_lang =
| logo =
| type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| founder = [[Enco Ferrāri]]
| area_served = {{karogs|Pasaule}}
| key_people = {{plainlist|
* [[Serdžo Markjonne]]
* (prezidents)
* [[Pjēro Ferrāri]]
* (viceprezidents)
}}
| industry = [[autobūve]]
| products = [[sporta auto]]
| production = {{palielinājās}} 8,014 vienības
| production_year = 2016
| revenue = {{palielinājās}} €3.105 miljardi
| revenue_year = 2016
| operating_income = {{palielinājās}} €{{0}}595 miljoni
| income_year = 2016
| net_income = {{palielinājās}} €{{0}}399 miljoni
| net_income_year = 2016
| assets = {{samazinājās}} €3.850 miljardi
| assets_year = 2016
| equity = {{palielinājās}} €{{0}}325 miljoni
| equity_year = 2016
| num_employees = 3,115
| num_employees_year = 2016
| parent =
| subsid = ''Ferrari S.p.A.''
 ''[[Scuderia Ferrari]]''
| footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://corporate.ferrari.com/sites/ferrari15ipo/files/Documentazione/3._2016_annual_report.pdf|title=2016 Annual Report|date=1 April 2017|access-date=8 April 2017|publisher=Ferrari|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170409110847/http://corporate.ferrari.com/sites/ferrari15ipo/files/Documentazione/3._2016_annual_report.pdf|archivedate={{dat|2017|04|09||bez}}}}</ref>
| homepage = [http://www.ferrari.com/ ferrari.com]
| caption = Ferrari logo 2007
| foundation = {{dat|1939|9|13}} {{vieta|Itālija|Modēna}}
(kā ''Auto Avio Costruzioni'')<ref name="history">{{Tīmekļa atsauce |url                 = http://auto.ferrari.com/en_EN/ongoing-heritage/company/history/history-of-enzo/ |title = History of Enzo Ferrari |publisher           = auto.ferrari.com |accessdate           = 31 May 2016 }}</ref>
| location = {{unbulleted list|[[Amsterdama]], [[Nīderlande]] (oficiāli)|[[Maranello]], Itālija (''de facto'')}}
| owners =
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =1796 Rīga
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Nikolajs Černihs
| discovered ={{Dat|1966|5|16}}
| alt_names = 1966 KB, 1935 GE, 1941 FC1,
1947 GA, 1950 TF2, 1953 GW, 1960 JA
, A907 TG, A907 UD
| mp_name = 1796
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref name="aa">[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=riga (1796) Riga = 1966 KB]</ref>
| aphelion =3.545 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 3.1646412 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.3547939 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0566809
| period =6.14 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 22.58558°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions = 73.83 ± 1.8  [[kilometrs|km]] <ref name="bb">[http://adsabs.harvard.edu/full/2004MPBu...31...19W Rotation rates for asteroids 875, 926, 1679, 1796, 3915, 4209, and 34817]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =9.84 H
| single_temperature=
}}
'''Rīga''', arī '''1796 Rīga''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1966]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astrofizikas observatorijā.
1971. gadā asteroīdam piešķirts vārds „Rīga”,<ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref> nosaucot to Latvijas galvaspilsētas [[Rīga]]s vārdā. Šādu vārdu N. Černiham ieteicis [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomiskās observatorijas zinātniskais darbinieks [[Matīss Dīriķis]].<ref name="aa" />

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Crabro peltarius 01.JPG
| att_nosaukums = ''Crabro peltarius'' tēviņš
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv =
| dzimta=Crabronidae
| dzimta_lv=Racējlapseņu dzimta
| apakšdzimta = Crabroninae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Crabro
| ģints_lv =
| suga = Crabro peltarius
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Crabro peltarius (Schreber, 1784)
| sinonīmi =
* ''Sphex peltaria'' (Schreber, 1784)
* ''Crabro dentipes'' (Panzer, 1797)
* ''Crabro mediatus'' (Fabricius, 1798)
| iedalījums =
* pasuga: ''Crabro peltarius bilbaoensis'' (Leclercq, 1960)
* pasuga: ''Crabro peltarius peltarius'' (Schreber, 1784)
}}
'''Crabro peltarius''' ir [[racējlapseņu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Suntažu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Suntazi Catholic church - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Suntažu katoļu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Suntažu katoļu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.902511
| longd = 24.926519
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Suntažu pagasts|Suntaži}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 2009. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            = Prāvests Arnis Maziļevskis
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Leontodon saxatilis kz03.jpg
| att_nosaukums = ''Leontodon saxatilis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leontodon
| ģints_lv = Vēlpienes
| kategorijas = nē
| binomial = Leontodon
| autors =
}}'''Vēlpienes''' ({{val|la|Leontodon}}) ir ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču vairākas sugas ir izplatījušās arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Okeānija|Okeānijā]] un [[Japāna|Japānā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331707-2|title=Leontodon L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-21|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences: {{Tilta infokaste|arhitekts=[[Gilberts Roberts]] un [[Vilijams Brauns]]|atklāts={{dat|1973|10|30}}|atrašanās vieta={{vieta|Turcija|Stambula}}|attēls=Bosphorus Bridge.jpg|augstums=165 m|garums=1560 m|latNS=N|latd=41|latm=02|lats=43|longEW=E|longd=29|longm=02|longs=04|map=Stambula|nosauk oriģinālval=''Boğaziçi Köprüsü''|nosaukums=Bosfora tilts|transporta veids=[[Automašīna]]s|šķērso=[[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumu]]}}

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Drustu luterāņu baznīca
| infobox_width         = 250px
| image                 = Drustu baznica.jpg
| image_size            = 200px
| caption               = Drustu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = bottom
| latd  =57  | latm  = 13  | lats  =58  | latNS  = N
| longd =25  | longm = 51  | longs = 35 | longEW = E

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Leans''' var būt:

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Scooter
| Attēls = Scooter Munich 2016 (10 von 10).jpg
| Att_izm = 280px
| Apraksts = Scooter koncertā [[Minhene|Minhenē]] [[2008. gads|2008]]. gadā.
| Fons = grupa
| Vieta = {{flaga|Vācija}} [[Hamburga]], [[Vācija]]
| Žanrs = [[Tehno]], [[Eirodeju mūzika|Eurodance]]
| Gadi = [[1993]] - pašlaik
| Izdevējkompānija = Club Tools ([[1993]]-[[1999]])
Sheffield Tunes
Kontor Records
AATW
| Mlapa = [http://www.scootertechno.com/ scootertechno.com]
| Dalībnieki = Hanss Pēters Gērdess
Mihaēls Simons
 Sebastians Šilde
 Jenss Tēle  (menedžeris)
| Bij_dalībnieki = Sērens Bīlers ([[1993]]—[[1998]])
Aksels Brosceits ([[1998]]—[[2002]])
Jirgens Frošs ([[2002]]—[[2006. gads|2006]])
 Hendriks Štedlers (1993 - 2014)
 Filips Špeizers (2013 - 2018)
 Etniks Zarari
}}

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences: '''Deiterokonhs''' jeb '''nukleokonhs''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] čaulas [[Embrionālais aparāts|embrionālā aparāta]] otrā kamera. Lielajām aglutinētajām foraminīferām sfērisks deiterokonhs (sfērokonhs) apņem biezsienu, bieži vien slikti kalcinētu [[makrosfēriskā čaula|makrosfēru]].

sentences:
{{cita nozīme|pārvietošanos ar velosipēdu|sporta veidu|riteņbraukšanas sports}}
]]
'''Riteņbraukšana''' ir pārvietošanās ar [[velosipēds|velosipēdu]]. Tas var būt [[brīvais laiks|brīvā laika]] pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, [[tūrisms|tūrisma]] veids, [[veselības uzturēšana]]s līdzeklis, kā arī [[sporta veids]]: [[riteņbraukšanas sports]]. [[Persona|Personas]], kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

sentences: '''Pericentra arguments''' ir viens no [[orbīta|orbītu]] raksturojošiem elementiem.  Tas ir leņķis starp [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[pericentrs|pericentru]] un [[uzlecošais mezgls|uzlecošo mezglu]]. Leņķi mēra pa orbītas [[plakne|plakni]] kustības virzienā.

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Salaspils
| tips                = stacija
| attēls              = Salaspils stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Salaspils stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|de|Kurtenhof}} (1861—1919)
 ''Stopiņi'' (1919—1925)
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 6
| adrese              =
| latd  =56 | latm  =51 | lats  =38 | latNS  = N | longd =24 | longm =21 | longs =10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Šķirotava (stacija)|Šķirotava]] (10 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dole (stacija)|Dole]] (2 km)
 [[Dārziņi (stacija)|Dārziņi]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
 [[Rumbula (stacija)|Rumbula]] (7 km)
 [[Gaisma (stacija)|Gaisma]] (8 km)
 [[Ikšķile (stacija)|Ikšķile]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
'''Salaspils''' ir [[dzelzceļa stacija]], kas atrodas [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils]] pilsētā. Stacija atrodas [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]] (elektrificētajā posmā [[Rīga]]—[[Aizkraukle]]). Attālums no [[Rīga]]s — 18 km, līdz [[Daugavpils|Daugavpilij]] — 199 km. Caur Salaspils staciju kursē un tajā pietur vilcieni uz [[Ogre|Ogri]], [[Lielvārde|Lielvārdi]], [[Aizkraukle|Aizkraukli]], [[Krustpils|Krustpili]], [[Daugavpils|Daugavpili]], [[Rēzekne|Rēzekni]], [[Zilupe|Zilupi]], [[Gulbene|Gulbeni]] un Madonu. Stacijā ir 2 peroni, 6 sliežu ceļi ar kopējo garumu 6197 m, kā arī 23 pārmijas. Stacijā ir nodrošināta kravu iekraušana un izkraušana. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

sentences: '''Lietuvas Banka''' ({{val|lt|Lietuvos Bankas}}) ir [[Lietuva|Lietuvas Republikas]] centrālā [[banka]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Gārdiners''' var būt:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Grūtups
| attēls              =
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas Republikas Augstākā Padome|LR Augstākās Padomes deputāts]]
| term_sākums         = 1990
| term_beigas         = 1993
| prezidents          =
| premjers            =
| dzim_dati           = {{dat|1949|5|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Dobele|td=Latvija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2014|06|15|1949|05|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             =
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| profesija           = [[jurisprudence|jurists]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ādažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Saulkrastu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Hidrometrija''' ir sauszemes [[hidroloģija]]s nozare, kas izstrādā [[ūdens]] objektu pētīšanas un hidroloģiskā režīma mērīšanas metodes, kas balstās uz regulāriem novērojumiem.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ml
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SOTELMA''
|sponsors              = ''SOTELMA''
|domātais-pielietojums = Ar [[Mali]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Mali
|ierobežojumi          = Atšķirīgi ierobežojumi zem dažādiem otrā līmeņa domēniem; galvenokārt ir nepieciešama kontaktadrese Mali
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši zem otrā līmeņa domēniem.
|dokumenti             = [http://www.gobin.info/domainname/ml-template.doc Reģistrācijas forma]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.sotelma.ml/ www.sotelma.ml]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džovanni Belconi
|     vārds_orig = ''Giovanni Belzoni''
|         attēls = G. Belzoni Esq.r (BM 1860,1013.3).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Paduja]], [[Venēcijas Republika]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = Gvato, [[Beninas Karaliste]] (tagad {{NGR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Sāra Belconi]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Georgs Gadamers
|          vārds_orig = Hans-Georg Gadamer
|              attēls = Hans-Georg Gadamer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Hanss Georgs Gādamers 2000. gadā
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Marburga]], [[Vācijas Impērija]],<br />(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[valoda]], [[ontoloģija]], [[estētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Marburgas Universitāte]], [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Pauls Nātorps]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Martins Heidegers]]
|           skolnieks = [[Džanni Vatimo]]
|          ietekme_no = [[Aishils]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Šleiermahers]], [[Vilhelms fon Humbolts]], [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Martins Heidegers]], [[Rūdolfs Bultmanis]], [[Karls Jasperss]]
|          ietekmējis = [[Ričards Rortijs]], [[Džanni Vatimo]], [[Pols Rikērs]], [[Jirgens Hābermāss]]
|               darbi = "[[Patiesība un metode]]" (''Wahrheit und Methode'', 1960)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor insularis
| pasuga_lv=Mariju salu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor insularis
| kategorijas =nē
}}
'''Mariju salu jenots''' ({{val|la|Procyon lotor insularis}}) ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') [[pasuga]].

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Metodisms''' ir viens no [[protestantisms|protestantisma]] novirzieniem. Tas radās, apvienojoties vairākām [[konfesija|konfesijām]], kuru idejas balstījās [[Džons Veslijs|Džona Veslija]] dzīvē un mācībā. Metodismu nozīmīgi ietekmēja arī [[Džordžs Vaitfīlds]] un Džona brālis [[Čārlzs Veslijs]].

sentences:
i).]]
'''Grodņas ūnija''' ({{val|la|Privilegium Unionis Livoniae cum Magno Ducatu Lithuania}}) bija [[1566]]. gada 26. decembrī [[Lietuvas Seims|Lietuvas Seimā]] [[Grodņa|Grodņā]] noslēgta [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]], ko 1566. gada 10. decembrī [[Cēsu pils|Cēsu pilī]] bija apstiprinājis [[Livonijas landtāgs]]. Pēc līguma noslēgšanas [[Rīgas arhibīskapija]]s zemes apvienoja ar bijušajām [[Livonijas ordeņa valsts]] [[Daugava]]s labā krasta zemēm vienotā [[Livonijas hercogiste|Livonijas hercogistē]], ko vēlāk sāka dēvēt par "Pārdaugavas hercogisti".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus bergi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus bergi <small>(Obruchev, 1943)</small>
}}
'''''Psammosteus bergi''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1943. gadā kā ''Yoglinia bergi''. 1965. gadā Obručevs un [[Elga Mark-Kurika]] sugu ieskaitīja [[Psammosteji|psammosteju]] ģintī kā ''Psammosteus bergi''. Sugas [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]] no Eglinas upes ([[Želča]]s pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] ([[vidusdevons]], [[burtnieku svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus bergi'' nozīmē ''Berga'' [[Psammosteji|psammostejs]] (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam [[Ļevs Bergs|Ļevam Bergam]]). Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] ([[Igaunija|Igaunijā]] (pie [[Karksi-Nuija]]s), [[Latvija|Lavijā]] ([[Burtnieks|Burnieku ezera]] dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
{{Interviki+}}
Lai noteiktu atomu plakņu novietojumu kristāliskajā režģī, izmanto indeksus h, k, l, kas ir racionāli skaitļi. Tie ir apgrieztie lielumi nogriežņu garumiem, kurus dotā plakne nošķeļ uz koordinātu asīm. Par garuma vienību izvēlas elementāršūnas šķautnes garumu.
Vispirms noteiksim kuba skaldņu indeksus. Katra kuba skaldne šķeļ tikai vienu asi, turklāt nogriežņi ir vienādi: 1, ∞, ∞; ∞, 1, ∞; ∞, ∞, 1. Nošķelto nogriežņu apgrieztie lielumi ir attiecīgi šādi: 1, 0, 0; 0,1, 0; 0, 0, 1. Indeksus h, k, l parasti raksta iekavās, neatdalot tos ar komatu: (100); (010); (001).
Kubiskajā režģī bez virsmas plaknēm (9. att. a un b) ir arī iekšējās plaknes, piemēram, (111) un (110). Ja indeksi raksturo nevis vienu noteiktu plakne, bet paralēlu plakņu saimi, tos raksta kvadrātiekavās.
Atomu blīvums dažādās skaldnēs nav vienāds. Tā, piemēram, tilpumā centrēta kuba elementāršūnas skaldnei (100) pieder tikai vien atoms (4*1/4), bet skaldnei (110) – divi atomi, no kuriem viens atoms atrodas kādā no režģa virsotnēm (4*1/4), bet otrs – kuba centrā. Skaldnēs centrēta kuba kristāliskā režģa elementāršūnai visblīvākā ir plakne (111), Skaldnes ar blīvu atomu izvietojumu sauc par slīdes skaldnēm, jo, izdarot plastisko deformāciju, šajās plaknēs pārvietojas atomi.
== Virziena indeksi ==
Raksturojot kristāla fizikālās vai mehāniskās īpašības, nepieciešams uzrādīt virzienus, uz kuriem attiecas minētās īpašības. Paralēlos virzienos īpašības ir vienādas, tāpēc no visiem paralēliem virzieniem pietiek uzrādīt tikai vienu virzienu, kas iet caur koordinātu sākumpunktu. Tādējādi taisnes virzienu var noteikt ar vienu punktu, jo par otru punktu noder koordinātu sākumpunkts. Tāds punkts ir kristāliskā režģa mezgla punkts, kur atrodas daļiņa. Mezgla punkta koordinātas izsaka nogriežņu a, b un c vienībās ar veseliem skaitļiem u, v un w, kurus sauc par virziena indeksiem un raksta kvadrātiekavās – [u, v, w]. Tos vienmēr izsaka ar veseliem skaitļiem, negatīvo vērtību atzīmē ar mīnuszīmi virs indeksa.

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences: '''Juglas tirgus''' bija [[tirgus]], kas atradās [[Brīvības gatve|Brīvības gatvē]] 409 [[Rīga]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, kas piederēja SIA "Tallinn".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Toms Bārnabijs
| color         = lightblue
| series        = [[Midsomeras slepkavības|"Midsomeras slepkavību"]]
| image         =
| caption       =
| first         =
* ''The Killings at Badger's Drift'' (1997. gada 23. marts)
| last          =
* ''Fit for Murder'' (2011. gada 2. februāris)
| creator       = [[Kerolaina Greiema]]
| portrayer     = [[Džons Netlss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[policists]]
| title         = galvenais detektīvinspektors (DCI)
| family        =
| spouse        = Džoisa Bārnabija
| significantother =
| children      = Kallija Diksone (Bārnabija)
| relatives     = Neds Bārnabijs (onkulis)<br />Džons Bārnabijs (brālēns)
| religion      =
| nationality   = [[Angļi|anglis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Tomass Džefrijs "Toms" Bārnabijs''' ({{val|en|Thomas Geoffrey "Tom" Barnaby}}; dzimis 1943. gada 20. aprīlī) ir izdomāts tēls, kuru radījusi [[Angļu valoda|angļu]] rakstniece [[Kerolaina Greiema]] kā galveno varoni savā ''Chief Inspector Barnaby'' kriminālromānu sērijā un [[ITV]] detektīvseriālā "[[Midsomeras slepkavības]]".

sentences: '''22. marts''' ir gada 81. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (82. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 284 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Parīzes Ziemeļu stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Paris gare nord.JPG
| attēla_apraksts     =
| karte               = Parīze
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1846
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 36
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = ''112 rue de Maubeuge, 75010 Paris''
| latd  = 48.8809 | latNS  = N
| longd = 2.3553 | longEW = E
}}
'''Parīzes Ziemeļu stacija''' ({{val|fr|Gare du Nord}}) ir viena no sešām lielajām galvenajām [[dzelzceļa stacija|dzelzceļa stacijām]] [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Atrodas Parīzes ziemeļu daļas 10. rajonā netālu no [[Parīzes Austrumu stacija|Austrumu stacijas]]. Stacijā pietur vilcieni, kas savieno Parīzi un Francijas ziemeļus Parīzes—Lilles līnijā, tāpat ir starptautiskie maršruti uz [[Beļģija|Beļģiju]], [[Vācija|Vāciju]] un [[Lielbritānija|Lielbritāniju]]. Šeit atrodas arī [[Parīzes metro|metro stacija]] un Parīzes vietējo [[RER]] vilcienu stacija.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Berhtesgādenes Alpi
|attēls                 = Hochkoenig.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Hohkēnigs]]
| map_type            = Austrija#Vācija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.420278 | latNS  = N
| longd = 13.0625 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{DEU}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 45
|platums                =
|kalns                  = [[Hohkēnigs]]
|augstums               = 2 941
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu"
| attēls                   = One Flew Over the Cuckoo's Nest poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''One Flew Over the Cuckoo's Nest''
| žanrs                    = Drāma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Luīze Flečere]]
* [[Viljams Redfīlds]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1975|11|19}}
| ilgums                   = 133 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=oneflewoverthecuckoosnest.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|title=One Flew Over the Cuckoo's Nest, Box Office Information|accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|109,1 miljons}}<ref name="mojo"/>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu"''' ({{val|en|One Flew Over the Cuckoo's Nest}}) ir 1975. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Filmas sižets ir balstīts uz [[Kens Kisijs|Kena Kisija]] romānu [[Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu|ar tādu pašu nosaukumu.]]

sentences:
pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

sentences:
[[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1]]{{·}} [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Jēkabpils)|3]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Jēkabpils)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Jēkabpils)|8]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Letu karagājiens notika uz Krievzemes pierobežu [[Pleskava]]s (kartē - ''Pskov'') tuvumā.]]
'''1218. gada letu karagājiens uz Krievzemi''' notika tūlīt pēc [[Krievu karagājiens uz Imeru un Idumeju, Vendu pils aplenkums (1218)|krievu karagājiena uz Imeru un Idumeju]] 1218. gada beigās. Karagājienu iemesls bija atriebība par krievu karagājienā izdarītajiem postījumiem un cilvēku nogalināšanu Vidzemē. [[Leti]] izpostīja krievu zemi, izlaupīja ciemus, nogalināja un sagūstīja cilvēkus un "neatstāja nepadarītu nevienu ļaunumu, uz ko bija spējīgi." <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.old.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/022_latv.htm#re024 |title=Indriķa hronika XXII. 7. |access-date={{dat|2015|09|25||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190520225923/http://old.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/022_latv.htm#re024 }}</ref>.

sentences: '''Kulta filma''' ir [[kinofilma]], kas ir ieguvusi specifisku un uzticīgu fanu grupu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film%2C+movie |title=All Movie Guide glossary |access-date={{dat|2011|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100407181945/http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film,+movie }}</ref> Bieži vien kulta filmas nav populāras, ja neskaita to nelielās [[fandoms|fanu bāzes]], taču ir bijuši izņēmumi, kas ir iecienīti plašākā auditorijas lokā (piemēram, filmas "[[Cīņas klubs (filma)|Cīņas klubs]]" un "[[Žokļi (filma)|Žokļi]]"). Daudzas kulta filmas ir šķērsojušas savu sākotnējo kulta statusu un kļuvušas par kinoklasikām (piemēram, filmas "[[Dzīvo miroņu nakts]]" un "[[Klerki]]"), taču citas tiek atzītas par "tik sliktām, ka ir labas" un netiek plaši atzītas (piemēram, filma ''[[Plan 9 from Outer Space]]''). Kulta filmas bieži kļūst par plaukstošas, apmātas un komplicētas fanu subkultūras avotu. Šī iemesla dēļ tās tiek salīdzinātas ar [[kults|kultiem]]. Ne katra filma ar uzticīgu fanu bāzi ir kulta filma. Parasti kulta filmas ir filmas, kas nav īpaši populāras, bet skatītāju loks, kas filmu ir redzējuši un kam tā patīk, izceļas ar īpašu fanātismu. Kulta filmas bieži vien ir ekscentriskas, neseko ierastajiem kino standartiem un apskata tēmas, kas netiek uzskatītas par populārām. Arī kritiķu attieksme pret daudzām kulta filmām ir divdomīga, jo filmu veidotāji bieži noraida parastos stāsta stāstīšanas veidus un tehniskos risinājumus.<ref>Cult films at [http://www.filmsite.org/cultfilms.html Film site]</ref>

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Nesta Kārters
 |      vārds_orig = ''Nesta Carter''
 |          attēls = Nesta Carter Tyson Gay 2010 Memorial Van Damme.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Nesta Kārters 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1985|10|11}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|[[Olimpiskās spēles]]|2|0|0
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|2|1|1
}}
}}
'''Nesta Kārters''' ({{val|en|Nesta Carter}}; dzimis {{dat|1985|10|11}}) ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēts]], startē [[100 m|100]] un [[200 m]] sprinta disciplīnās.

sentences:
- tipisks mineraloīds.]]
'''Mineraloīds''' ir [[minerāls|minerālam]] līdzīga viela, kas nav kristāliska - tas sastāv no sīkām kāda minerāla daļiņām [[koloīds|koloīdā]] formā (būtībā - sacietējusi "želeja"). Mineraloīdi ietver tādus ķīmiskos savienojumus, kuru variācijas pārsniedz mineraloģijā pieņemtās viena minerāla veida ietvaros pieļaujamās ķīmiskā satura variācijas. Tipisks mineraloīds ir [[obsidiāns]] - tas ir [[amorfs]] [[stikls]] nevis [[kristāls]]. Pazīstams mineraloīds ir arī [[opāls]]. Daži speciālisti uzskata [[pērle]]s par minerālu, jo tās sastāv no [[aragonīts|aragonīta]] kristāliņiem, tomēr tās drīzāk pieskaitāmas mineraloīdiem, jo pērlēs arī ir koloīda substance kurā minerālu kristālus saista organiska viela, pērlei nav noteikts ķīmiskais sastāvs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Labie zēni
| operators =
| attēls = GoodBoys poster LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džīns Stupnickis]]
| producents = * Lī Eizenbergs
* Evans Goldbergs
* [[Sets Rogens]]
* Džeimss Vīvers
| scenārijs = * Lī Eizenbergs
* Džīns Stupnickis
| aktieri = * [[Džeikobs Tremblejs]]
* [[Kīts L. Viljamss]]
* [[Breidijs Nūns]]
* [[Mollija Gordone]]
* [[Lils Rels Houerijs]]
* [[Midori Frānsisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Boys''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|11}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|111,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1275299329/|title=Good Boys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Labie zēni"''' ({{Val|en|Good Boys}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džīns Stupnickis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeikobs Tremblejs]], [[Kīts L. Viljamss]], [[Breidijs Nūns]], [[Mollija Gordone]], [[Lils Rels Houerijs]] un [[Midori Frānsisa]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
s bibliotēkas]]
'''''Alma mate''r''' (no [[latīņu valoda]]s — 'māte barotāja') ir sens mācību iestāžu ([[universitāte|universitāšu]]) apzīmējums latīņu valodā, ar kuru tiek uzsvērts, ka šīs organizācijas baro cilvēku garīgi.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Džordža Armitsteda portrets
[[Kategorija:Rīga]]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Silajāņu pagasts
| karte             = Silajāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Silajāņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Silajāņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Silajāņi
| platība           = 70,6
| iedzīvotāji       = 371<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 371 / 70.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Arafuru jūra
|attēls=ArafuruJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Klusais okeāns
 |latd = 9 |latm = 30 |lats =  |latNS = S
 |longd = 135 |longm = 0 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
|relief              = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 650 000
|garums        = 1290
|platums       = 560
|Max_dziļums   = 240
|Vid_dziļums   = 50—80
|sāļums        = 34—35
|temperatūra   = 25—28
|valstis       = {{AUS}}
{{IDN}}
{{PNG}}
|pilsētas      =
}}
'''Arafuru jūra''' ({{val|en|Arafura Sea}}, {{val|id|Laut Arafura}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]], atdala [[Austrālija|Austrāliju]] no [[Āzija]]s. Dažreiz uzskata arī par piederīgu [[Indijas okeāns|Indijas okeānam]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Cillertāles Alpi
|attēls                 = Hängebrücke_am_Berliner_Höhenweg_Nr_526,_Zillertaler_Alpen_2.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =Gājēju tilts Cillertāles Alpos
| map = Karte_Zillertaler_Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47 | latNS  = N
| longd = 11.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohfeilers]]
|augstums               = 3 510
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences: '''Zupa''' (no {{val|fr|soupe}}) jeb '''vira''' ir šķidrais [[ēdiens]], kuru gatavo, lietojot karstu [[ūdens|ūdeni]] un dažādas sastāvdaļas, piemēram, [[gaļa|gaļu]], [[sakne]]s, [[parastās pupiņas|pupas]] un [[auglis|augļus]]. Ir arī [[aukstā zupa|aukstās zupas]]. Zupu maltītē parasti pasniedz kā pirmo ēdienu.

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Literatūra]]
[[Kategorija:Literatūra]]

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rostokas Universitāte
Universität Rostock
|attēla_nos   = Siegel Universität Rostock 1419.png
|att_izm      = 100px
|moto         = ''Traditio et Innovatio''
|dibin        = 1419. gada 13. februārī
|valsts       = Vācija
|valsts_en    = United Kingdom
|vieta        = [[Rostoka]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    =
|studenti     = 15 200 ''(2011/12 m.g.)''
|asociācijas  = [[EUA]]
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.uni-rostock.de/ www.uni-rostock.de]
|}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 54.75
| established_title =
| image_shield = Helmond wapen.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Kasteel Helmond rechtsom rond 06, zuidzijde (achterkant).JPG
| image =
| latd = 51| latm = 29| lats = | latNS = N
| longd = 5| longm = 39| longs = | longEW = E
| motto =
| established_date =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.helmond.nl/inwoner}}
| elevation_m =
| official_name = ''Helmond''
| name = Helmonda
| population_total = 91524
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļbrabante]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Helmond vlag.svg
}}
'''Helmonda''' ({{Val|nl|Helmond}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļbrabante]]s provincē. 2019. gadā Helmondā dzīvoja 91 524 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas {{nobr|14 km}} uz austrumiem no [[Eindhovena]]s.

sentences:
'''17. janvāris''' ir 17. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 348 dienas (349 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Dravis]], [[Tenis]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas baltkrievi
| native_name = Беларусы Латвіі
| image =
| image_caption = [[Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs]]
| population = 57 319 (2022)
| radi = [[ukraiņi]], [[poļi]], [[krievi]], [[rusīni]]
| reliģija = [[katoļticība]], [[pareizticība]], [[ateisms]]
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]] un [[Latgale]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
}}

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Epiks
|     vārds_orig = ''Ernst Öpik''
|         attēls = ErnstJuliusOpik.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kunda|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Bengora}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Igauņi|Igaunis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Armā observatorija
|     alma_mater = {{plainlist|
* [[Maskavas Universitāte]]
* [[Tartu Universitāte]]
}}
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ernsts Jūliuss Epiks''' ({{val|et|Ernst Julius Öpik}}; dzimis {{datVS|{{dat|1893|10|22}}|{{dat||10|10}}}}, miris {{dat|1985|9|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[astronomija|astronoms]] un [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Livländisches Gouvernement
Liivimaa kubermang
 Лифляндская губерния
|nosaukums_latv_val  = Vidzemes guberņa
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1721 (1796)
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      = Pēc Bresļitovskas miera līguma Krievija atsacījās no Vidzemes, tika formāli nodibināta [[Apvienotā Baltijas hercogiste]]
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event2         =
|event3              = [[Pirmais pasaules karš]]
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Iekarota [[Zviedru Vidzeme]]
|date_pre            =
|event_post          = Pēc [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līguma]] Krievija atsacījās no Vidzemes, tika formāli nodibināta [[Apvienotā Baltijas hercogiste]]
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedru Vidzeme
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Apvienotā Baltijas hercogiste
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of the Governorate of Livonia.svg
|flag                =
|flag_type           = Vidzemes trikolors
|
|image_coat          = Лифляндская губерния.png
|symbol              =
|symbol_type         = Vidzemes guberņas ģerbonis 19.gs. beigās.
|
|image_map           = Governorate of Livonia 1820.jpg
|image_map_caption   = Vidzemes guberņa, 1820
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[igauņu valoda|igauņu]]
|reliģija            = [[luterticība]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālgubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1714
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 217723
|stat_year2          = 1785
|stat_platība2       =
|stat_pop2           = 507150
|stat_year3          = 1846—1847
|stat_platība3       =
|stat_pop3           = 777183
|stat_year4          = 1905
|stat_platība4       = 45515
|stat_pop4           = 1399000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Dombrovskis
| vārds_orig =
| attēls = Augusts Dombrovskis.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1845
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|Ķengarags}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1927
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 13
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = Rūpnieks, mecenāts
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}
'''Augusts Nikolajs Dombrovskis'''<ref name="db">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.db.lv/citas-zinas/legendas-milgravja-kokrupnieks-191972|title=Leģendas: Mīlgrāvja kokrūpnieks|last=Lipša|first=Ineta|date={{dat|2008|10|13||bez}}|publisher=DB.lv|accessdate={{dat|2014|9|28||bez}}}}</ref> (dzimis {{dat VS|{{dat|1845|7|28}}|{{dat||7|16}}}},<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.periodika.lv/Repository/LAK/1934/09/23/085-LAK-1934-09-23-001-SINGLE-ORIGNAME_LATVIJASKAREIVIS1934-214-1.PDF|title=Latvijas Kareivis|publisher=Periodika.lv|accessdate={{dat|2012|4|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> miris {{dat|1927|11|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rūpniecība|rūpnieks]], sabiedriskais darbinieks mecenāts. Ievērojams ar savu darbību kultūras un izglītības veicināšanā [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvī]].

sentences:
atklāj Nasonova dziedzeri (balts — vēdera galā), izlaižot feromonu, lai vilinātu spietu tukšā stropā]]
'''Feromons''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{Lang|grc|φέρω}} ''{{Lang|grc-Latn|phero}}'' "nest" un [[Hormoni|hormons]]) ir sekretēts vai izdalīts [[Ķīmiskā viela|ķīmiskais]] faktors, kas izraisa sociālo reakciju no tās pašas [[Suga|sugas pārstāvjiem]]. Feromoni ir ķīmiskas vielas, kas spēj iedarboties kā [[hormoni]] ārpus izdalošā individuāļa ķermeņa, lai ietekmētu saņēmēju uzvedību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896|title=Definition of pheromone|publisher=MedicineNet Inc.|date=19 March 2012|access-date={{dat|2021|06|27||bez}}|archive-date={{dat|2011|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110511134143/http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=12896}}</ref> Ir '''trauksmes feromoni''', '''pārtikas taku feromoni''', '''dzimuma feromoni''' un daudzi citi, kas ietekmē uzvedību vai fizioloģiju. Feromonus lieto organismi no pamata [[Vienšūnas organisms|vienšūnu]] [[prokarioti]]em līdz sarežģītiem daudzšūnu [[eikarioti]]em.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kleerebezem|first=M|last2=Quadri, LE|date=October 2001|title=Peptide pheromone-dependent regulation of antimicrobial peptide production in Gram-positive bacteria: a case of multicellular behavior.|journal=Peptides|volume=22|issue=10|pages=1579–96|doi=10.1016/S0196-9781(01)00493-4|pmid=11587786}}</ref> To izmantošana [[Kukaiņi|kukaiņu]] vidū ir īpaši labi dokumentēta. Turklāt daži [[mugurkaulnieki]], [[augi]] un [[ciliāti]] sazinās, izmantojot feromonus.

sentences: '''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

sentences:
[[File:MUexperiment.png|thumb|350px|Millera-Ureja eksperiments]]
'''Abioģenēze''' ir uzskats, ka [[dzīvība]] var rasties no nedzīvas matērijas, piemēram, [[organiskā viela|organiskas vielas]]. Pretēja hipotēze ir [[bioģenēze]], kurā uzskata, ka dzīva matērija var rasties tikai no dzīvas matērijas.<ref>{{Grāmatas atsauce | first=Aleksandr Ivanovich | last=Oparin | title=The Origin of Life | url=http://books.google.com/books?id=Jv8psJCtI0gC | date=20 February 2003 | publisher=Courier Dover Publications | isbn=978-0-486-49522-4 | page=vi }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | title=Did life come from another world? | url=https://archive.org/details/sim_scientific-american_2005-07_293_1/page/n67 | journal=Scientific American | volume=293 | pages=64–71 | year=2005 | doi=10.1038/scientificamerican1105-64 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first=Michael | last=Yarus| title=Life from an RNA World: The Ancestor Within|url=http://books.google.com/books?id=-YLBMmJE1WwC | date=15 April 2010 | publisher=Harvard University Press | isbn=978-0-674-05075-4 | page=47 }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | first=Juli | last=Pereto | title=Controversies on the origin of life | journal=International microbiology : the official journal of the Spanish Society for Microbiology | volume=8 | issue=1 | pages=23–31 | date=March 2005 | pmid=15906258 }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība
| partof           =
| image            = IhaveadreamMarines.jpg
| caption          = 1963. gada 28. augustā [[Gājiens uz Vašingtonu|Gājienā uz Vašingtonu]] [[Mārtins Luters Kings]] teica savu slaveno runu ''[[I Have a Dream]]''.
| date             = 1950. un 1960. gadi
| place            = {{vieta|ASV}}, īpaši ASV dienvidi
| coordinates      =
| causes           = [[Rasisms]]

* [[Institucionālais rasisms]]
* [[Džima Krova likumi]]
| goals            =
| methods          = Nevardarbīgi [[protests|protesti]]
[[Pilsoniskā nepakļaušanās]]
| status           =
| result           = Nodrošināšanās pret rasismu likumā:

* [[1964. gada pilsoņu tiesību akts (ASV)|1964. gada pilsoņu tiesību akts]]
* Legalizētas starprasu laulības
* u.c.
| side1            = '''Pilsonisko tiesību kustība'''
| side2            = '''Sabiedrībā un politikā pastāvošais [[rasisms]], diskriminējoši likumi'''
*  [[Kukluksklans]]
* u.c.
| side3            =
| leadfigures1     = [[Mārtins Luters Kings]]
| leadfigures2     =
| leadfigures3     =
| howmany1         =
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
'''Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība''' bija [[politiska kustība]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kas bija vērsta pret [[rasisms|rasismu]] pret [[afroamerikāņi|afroamerikāņiem]], tajā skaitā [[institucionālais rasisms|institucionālo rasismu]]. Kustība pastāvēja 1950. un 1960. gados un tās ideoloģiskais neoficiālais vadonis bija [[Mārtins Luters Kings]].

sentences: '''K vitamīni''' ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu [[Vitamīni|vitamīnu]] grupa, kas nepieciešama [[asinsrece]]i un [[Kalcijs|kalcija]] saistīšanai [[Kauls|kaulos]] un citos [[Audi|audos]]. K vitamīns ietekmējot dažādu [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi [[Aknas|aknās]].<ref>''Damm W., Bouquot A. Oral and maxillofacial pathology (second edition) 2002 (714).''</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-leicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=1165
|kušanas temperatūra=293 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,01
}}
'''Leicīns''' ({{Val-el|leukos}} - balts)('''''Leu''''', 2-amino-4-metilpentānskābe, ''l'' -α-aminoizokapronskābe, 4-metilnorvalīns, C6H13NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Leicīns ir alifātiskā aminoskābe. Tam ir struktūr[[izomērs]] - [[izoleicīns]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Nilgiri marten by N A Nazeer.jpg
| att_izmērs = 200px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes gwatkinsii
| suga_lv = Nilgiri cauna
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus compressus|autors=Jacq.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus compressus|suga_lv=Plakanais donis|attēls=JuncusCompressus.jpg}}
'''Plakanais donis''' ({{val-la|Juncus compressus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-compressus-jacq/|title=plakanais donis - Juncus compressus Jacq. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Privātums internetā''' ir iespēja [[internets|internetā]] nošķirt sevi un informāciju par sevi no citiem. Tas ir stāvoklis, kurā konkrēto indivīdu citi nenovēro un netraucē. Privātums internetā ietver tiesības vai pilnvaras uz personas privātumu attiecībā uz informācijas glabāšanu, atkārtotu izmantošanu, sniegšanu trešajām personām un ar sevi saistītas informācijas atspoguļošanu internetā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Editorial Board (March 29, 2017). "Republicans Attack Internet Privacy". New York Times. |url=https://www.nytimes.com/2017/03/29/opinion/republicans-attack-internet-privacy.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=Wheeler, Tom (March 29, 2017). "How the Republicans Sold Your Privacy to Internet Providers". New York Times. |url=https://www.nytimes.com/2017/03/29/opinion/how-the-republicans-sold-your-privacy-to-internet-providers.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref> Interneta konfidencialitāte ir datu konfidencialitātes apakškopa. Bažas par privātumu ir paustas, sākoties liela mēroga datoru lietošanai.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=E. E. David; R. M. Fano (1965). "Some Thoughts About the Social Implications of Accessible Computing. Proceedings 1965 Fall Joint Computer Conference" |url=https://www.multicians.org/fjcc6.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref>

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences: '''Džemperis''' (no {{val|en|jumper}} — ‘lēcējs’) ir [[Adīšana|adīts]] vai [[trikotāža]]s izstrādājuma [[Apģērbs|apģērba]] gabals ķermeņa augšdaļai bez [[Poga|pogām]] un [[apkakle]]s, kas uzvelkams pāri galvai. Principā džemperis ir tas pats [[svīteris]], tikai bez augstās apkakles, un valodā šie apģērba gabali tiek bieži jaukti.

sentences:
{{Citas nozīmes|Lielupes upi|Lielupe (nozīmju atdalīšana)|Lielupe}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Lielupe
  | attēls           = Lielupe river at Jelgava by Igors Jefimovs.jpg
  | paraksts         = Lielupe un tās atteka [[Driksa]] pie [[Jelgava]]s
  | karte             = Latvijas upe Lielupe karte.png
  | kartes_paraksts   = [[Mūsa]], [[Mēmele]], Lielupe un [[Babītes ezers]].
  | kartes_izmērs     =
  | garums           = 119
  | baseins          = 17 600
  | baseins_latvijā  = 8800
  | kritums          = 10.8
  | gada_notece      = 3,54
  | caurtece         = 106
  | izteka           = pie Bauskas
  | satekupes        = [[Mūsa]], [[Mēmele]]
  | ieteka           = [[Rīgas līcis]], [[Daugava]] (caur Buļļupi)
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  = {{LAT}}<br />{{LTU}}
  | pietekas         = [[Svēte (upe)|Svēte]], [[Iecava (upe)|Iecava]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=9 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s=34 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
[[Kategorija:Šveices upes]]
[[Kategorija:Austrijas upes]]
[[Kategorija:Vācijas upes]]
[[Kategorija:Francijas upes]]
[[Kategorija:Nīderlandes upes]]
[[Kategorija:Lihtenšteinas upes]]
[[Kategorija:Ziemeļjūra]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|        nosaukums = Smaržīgā selerija<ref name="AkadTerm"/>
|           attēls = Illustration Apium graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Apium
|         ģints_lv = Selerijas
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Smaržīgā selerija
|           suga_r = Selerija
|         binomial = Apium graveolens
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s reģions
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dendroloģija''' (no {{val|grc|Δένδρον}} (''déndron'') — 'koks' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'mācība') — [[botānika]]s nozare, kas pētī [[Koks|kokaugu]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]], fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Ģenētika|ģenētiku]], [[Areāls|izplatību]], saimniecisko nozīmi, [[Introdukcija (bioloģija)|introdukciju]] un aklimatizāciju. Dendroloģijai ir liela nozīme mežsaimniecībā, augļkopībā, daiļdārzniecībā, ainavu arhitektūrā.<ref>{{LPE|2|}}</ref> Zinātniekus, kas strādā šajā nozarē, sauc par '''dendrologiem'''.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Malaysia}}

sentences:
{{Coord|51|33|16.21|N|7|4|3.32|E|DE-NW_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Veltins-Arena
|attēls            = 2010-06-03 Arena AufSchalke 01.jpg
|valsts            = {{flag|Vācija}}
|pilsēta           = Gelzenkirhene
|adrese            =
|celtniecība-no    = {{dat|1998}}
|atklāts           = {{dat|2001}}
|izmaksas1         = 192
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 62 271<ref>https://www.kicker.de/schalke-erhoeht-stadionkapazitaet-629918/artikel</ref>
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = [[FC Schalke 04]] ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīga]])<br>[[Vācijas futbola izlase]] (atsevišķas spēles)
}}
'''''Veltins-Arena''''' ir futbola stadions [[Gelzenkirhene|Gelzenkirhenē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadions tika atklāts {{dat|2001}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīgas]] klubs [[FC Schalke 04]]. Te notika 2004. gada UEFA Čempionu līgas fināls, [[2006. gada FIFA Pasaules kauss|2006. gada FIFA Pasaules kausa]] finālturnīra spēles un [[2010. gada Pasaules čempionāts hokejā|2010. gada Pasaules čempionāta hokejā]] atklāšanas spēle, kuru apmeklēja 77 803 cilvēki, kas ir jauns hokeja spēļu apmeklētības rekords. Futbola spēļu laikā stadionā var ietilpt līdz pat 62 271 cilvēki.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Jaunpils pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2
|molmasa=26,04
|blīvums=1,097
|kušanas temperatūra=-84 °C
|viršanas temperatūra=-80,8 °C
}}
'''Acetilēns''' (no {{val|la|acetum}} — [[etiķis]] — un {{val|el|hyle}} — viela; '''etīns''', C2H2) ir vienkāršākais [[alkīni|alkīns]] — [[ogļūdeņradis]] ar trīskāršo saiti molekulā. Acetilēns ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, kas šķīst [[acetons|acetonā]]. Acetilēnu var iegūt, [[kalcija karbīds|kalcija karbīdam]] reaģējot ar ūdeni, vai arī pirolizējot [[metāns|metānu]]. Saspiestā un sašķidrinātā veidā acetilēns ir nestabils un var spontāni sadalīties, tāpēc to uzglabā, izšķīdinātu acetonā, vai arī iegūst uz vietas. Acetilēnu lieto metināšanai un metālapstrādei (dzelzs virsmas cietināšanai). Acetilēnu agrāk lietoja arī par ķīmisko izejvielu, taču šādiem mērķiem mūsdienās vairāk lieto naftas [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]], jo tie ir lētāki.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Anonymous''
| attēls                   =  Anonymous 2011 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rolands Emerihs]]
| producents               =
* [[Lerijs Franko]]
* [[Roberts Legers]]
* Rolands Emerihs
| scenārija autors         = Džons Orlovs
| galvenajās lomās         =
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Džoelijs Ričardsons]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Havjers Samjuels]]
* [[Sebastians Armesto]]
* [[Reifs Spols]]
| mūzika                   =
* [[Haralds Klozers]]
* [[Tomass Vanders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Anonymous Pictures]]''
* ''[[Centropolis Entertainment]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Studio Babelsberg Motion Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|11|Toronto kinofestivāls|2011|10|28|Apvienotā Karaliste|2011|11|10|Vācija}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/anonymous-2011|title=Anonymous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019102525/https://bbfc.co.uk/releases/anonymous-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anonymous.htm|title=Anonymous|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Anonymous''''' ir 2011. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Rolands Emerihs]]. Galvenās lomas atveido [[Rīss Ivanss]], [[Vanesa Redgreiva]], [[Džoelijs Ričardsons]], [[Deivids Tjūliss]], [[Havjers Samjuels]], [[Sebastians Armesto]] un [[Reifs Spols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences: '''Pieprasījums''' ir pircēju vēlēšanās un spēja nopirkt kādu [[prece|preci]]. Tā ir situācija, kad pircējam ir gan [[nauda]], gan vēlme nopirkt kādu preci.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Indiana Džonss
| color         = #DEDEE2
| series        =
| image         = Indiana jones wearing his hat.jpg
| caption       = Harisons Fords, Indiana Džonsa lomā
| first         = "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]"
| last          = "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]"
| creator       = [[Džordžs Lūkass]]
| portrayer     =
* [[Harisons Fords]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Šons Patriks Flenerijs]]
* [[Džordžs Hols]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = arheologs
| title         =
| family        = Sūzija Džonsa, Henrijs Džonss vecākais, Anna Džonsa
| spouse        = Mariona Ravenvūda
| significantother =
| children      = Henrijs Džonss III
| relatives     =
| religion      = [[Kristietība|kristietis]]
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Henrijs Voltons "Indiana" Džonss jaunākais''' ({{val|en|Henry Walton "Indiana" Jones, Jr.}}) ir izdomāts tēls, piedzīvojumu filmu sērijas, grāmatu, komiksu un datorspēļu galvenais varonis, kuru radījuši [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Džordžs Lūkass]]. Henrijs Voltons Džonss jaunākais dzimis {{dat|1899|6|1||bez}} [[Pristona|Pristonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], vēlāk iegūdams iesauku '''Indiana Džonss'''. Indiana ir galvenais varonis četrās pilnmetrāžas filmās: "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]", šīs filmas [[Prikvels|prikvelā]] "[[Indiana Džonss un likteņa templis]]" un turpinājumos "[[Indiana Džonss un pēdējais krustakarš]]" un "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]". Galvenās Indiana iezīmes ir viņa cepure, pātaga, novalkāta ādas jaka, gāzmaskas soma, revolveris ''Smith&Wesson 2'' un patoloģisks riebums pret čūskām.

sentences: '''Bikvadrātvienādojums''' ir 4. pakāpes vienādojums, kura vispārīgais veids ir <math>a x^4 + b x^2 + c = 0</math>, kur <math>a</math> ≠ 0. Vispārīgā gadījumā tam ir četras saknes.<br />

sentences: '''Stefana—Bolcmaņa konstante (σ)''' ir fundamentāla fizikāla [[Fizikālā konstante|konstante]], kas ietilpst likumā, kurš nosaka [[absolūti melns ķermenis|absolūti melna ķermeņa]] integrālo emitētspēju. Nosaukta par godu fiziķiem [[Jozefs Stefans|Jozefam Stefanam]] un [[Ludvigs Bolcmanis|Ludvigam Bolcmanim]], kas atklājuši [[Stefana—Bolcmaņa likums|Stefana—Bolcmaņa likumu]].

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste|name=Korejas DMZ|native_name=한반도 비무장 지대<br />Hanbando Bimujang jidae|image=File:070401 Panmunjeom3.jpg|caption=Skats uz Ziemeļkoreju no Kopīgās Drošības zonas|location=[[Korejas pussala]]|image_map=Korea DMZ.svg|image_map_caption=Korejas DMZ ir iezīmēta ar sarkano. Zilā līnija apzīmē starptautisko robežu.
|type=[[Demilitarizēta zona]]
|builder           = {{plainlist|
*[[Korejas Tautas Demokrātiskā Republika]]
*[[Korejas Republika]]
*[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]
 }}
| length           = {{250 km}}
| used             = kopš {{start date|1953|07|27|df=y}}
| condition        = Darbojas pilnā apmērā
| open_to_public   = Nē; piekļuvi sniedz tikai Ziemeļkoreja vai Apvienoto Nāciju komandvienība
| events           = Korejas sadalīšana
}}

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|Teksts nesaskan, piemēram, ar angļu versijā teikto}}
'''Grieķu krusts''' var atsaukties uz diviem dažādiem simboliem: viens ir krusts ar četrām vienāda garuma astotstūra virsotnēm, bet otrs ir krusts ar apļa formām katrā stūrī.

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hinhidrona struktūrformula
(pareizāk to rakstīt nevis ar saitēm starp skābekļa un ūdeņraža atomiem, bet ar vienu bultiņu starp abiem sešlocekļu cikliem)

Hinhidrona paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 106-34-3
|      ķīmiskā formula = C6H4O2 · C6H6O2
|              molmasa = 218,21
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 168 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 4 g/l pie 20 °C (disociē)
|                 citi =
}}
'''Hinhidrons''' ir [[hidrohinons|hidrohinona]] un [[1,4-benzohinons|hinona]] īpatnējs savienojums — [[lādiņa pārneses komplekss]]. Hinhidrons ir violetmelna kristāliska viela (mirdzoši kristāli).<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 305. lpp.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Kernijs''' var būt:

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Panamas zemesšaurums
| attēls       = Map of the Isthmus of Darien and Panama.jpg
| paraksts     = Panamas (Darjenas) šauruma 1697. gada karte
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika
| paraksta_izvietojums = left
| label        = Panamas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Dienvidamerika]]
| atdala       = [[Karību jūra]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=8| plat_m=40| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=80| gar_m=0| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 48
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Panama (pilsēta)|Panama]], [[Kolona (pilsēta)|Kolona]]
}}
'''Panamas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Panamá}}) vai '''Darjenas zemesšaurums''' ''(Istmo de Darién)'' ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Karību jūra|Karību jūru]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Austrumos no zemesšauruma esošais [[Darjena]]s reģions ir dabiska robeža starp Ziemeļameriku un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]].<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Panama]]s valstī un plašākā nozīmē par zemesšaurumu uzskata visu teritoriju {{nobr|700 km}} garumā no [[Talamankas grēda]]s līdz Darjenai gar [[Panamas līcis|Panamas līča]] ziemeļu piekrasti. Zemesšauruma platums šaurākajā vietā ir {{nobr|48 km}}. No 1879. līdz 1914. gadam zemesšauruma šaurākajā vietā tika izbūvēts Karību jūru un Kluso okeānu savienojošais [[Panamas kanāls]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Henrijs V
| operators =
| attēls = Henry v post.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents = Brūss Šarmans
| scenārijs = Kenets Brana
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Pols Skofīlds]]
* [[Dereks Džekobi]]
* [[Ians Holms]]
* [[Braiens Blesids]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Robijs Koltreins]]
| mūzika = [[Patriks Doils]]
| oriģinālnos = ''Henry V''
| studija = * ''BBC Film''
* ''Renaissance Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Curzon Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl475629057/weekend/|title=
Henry V |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Henrijs V"''' ({{Val|en|Henry V}}) ir 1989. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filma balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] [[Henrijs V (luga)|tāda paša nosaukuma lugu]] un stāsta par [[Anglijas karalis|Anglijas karali]] [[Henrijs V Lankasters|Henriju V]], kura lomu atveido pats Kenets Brana. Pārējās lomas atveido [[Pols Skofīlds]], [[Dereks Džekobi]], [[Ians Holms]], [[Braiens Blesids]], [[Emma Tompsone]], [[Aleks Makkovens]], [[Džūdija Denča]], [[Kristians Beils]] un [[Robijs Koltreins]].

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Sverdlovskas apgabals
| karte = Russia - Sverdlovsk Oblast (2008-01).svg
| oriģ = Свердловская область
| karoga_attēls = Flag of Sverdlovsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Sverdlovskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Sverdlovsk oblast.svg
| ģerboņa_nosaukums = Sverdlovskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 90px
| galvaspilsēta = [[Jekaterinburga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (89,23%)
| platība = 194 800
| iedzīvotāji = 4 239 161
| iedz blīvums = 21,83
| pilsētas = 34
| rajoni = 30
| fedapgabals = [[Urālu federālais apgabals|Urālu]]
| url = http://www.midural.ru/
|ainavas_skats=Река_Исеть.jpg|iedz_gads=2023}}
'''Sverdlovskas apgabals''' ir viens no [[Krievijas Federācija]]s apgabaliem vēsturiskajā [[Sibīrija]]s teritorijā. Tas robežojas ar [[Permas novads|Permas novadu]] un [[Komi (republika)|Komi Republiku]] rietumos, [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabalu]] ziemeļaustrumos ([[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomo apvidu]]) un austrumos, [[Kurgānas apgabals|Kurgānas apgabalu]], [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalu]] un [[Baškīrija|Baškīriju]] dienvidos.

sentences:
1884. gadā]]
'''Mērvienība''' ir izvēlēta kāda mērāma lieluma vērtība, kurai [[mērīšana]]s procesā noskaidro, cik reižu tā ietilpst mērāmajā lielumā. Piemēram, ja par garuma mērvienību izvēlas centimetru, tad mērot kāda priekšmeta garumu, noskaidro, cik centimetrus garš tas ir. Ja par laika mērvienību izvēlas [[gads|gadu]], tad kādam cilvēkam var noskaidrot, cik gadus vecs viņš ir utml. Pastāv dažādas mērvienības un to sistēmas, vienu un to pašu mērāmo lielumu var izteikt arī vairākās mērvienībās.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFC20E|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Brendons Steilijs|bg_color=#0080C6|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Los Angeles Chargers|logo=Los Angeles Chargers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Losandželosas "''Chargers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Toms Telesko|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[SoFi Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 240|krāsas=Gaiši zila, dzeltena, balta<br />{{color box|#0080C6}} {{color box|#FFC20E}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Dīns Spanoss|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Losandželosas "Chargers"''' ({{Val|en|Los Angeles Chargers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Chargers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēlēs aizvada ''[[SoFi Stadium]]'' stadionā, ko viņi dala ar citu NFL klubu [[Losandželosas "Rams"]]. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
'''Selerss''' var būt:
* [[Pīters Selerss]];
* [[Pīrss Sellerss]].

sentences:
fosilijas, katra aptuveni 1,5 [[centimetrs|cm]] diametrā]]
'''Fosilijas''' ({{val|la|fossilis}} — 'izrakts no zemes') jeb '''pārakmeņojumi'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= https://tezaurs.lv/#/sv/p%C4%81rakme%C5%86ojumi |title= Pārakmeņojumi |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2020. gada 24. septembrī}}</ref> ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu [[organisms|organismu]] pārakmeņojušās paliekas, kā arī to darbības nospiedumi, piemēram, pēdu nospiedumi. Tās var būt no pāris milimetrus lielām [[baktērijas|baktērijām]] līdz milzīgiem, vairāk nekā tonnu sverošiem [[dinozauri]]em. To vecums var sasniegt vairākus miljonus gadu. Zinātne, kas nodarbojas ar fosiliju izpēti, ir [[paleontoloģija]].

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences:
, 2. [[hipofīze]], 3. [[vairogdziedzeris]], 4. [[aizkrūtes dziedzeris]], 5. [[virsnieres]], 6. [[aizkuņģa dziedzeris]], 7. [[olnīca]]s, 8. [[sēklinieks|sēklinieki]]]]
'''Endokrinoloģija''' ir [[bioloģija]]s un [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[endokrīnā sistēma|endokrīno sistēmu]], endokrīnās slimības, kā arī pastiprināti pievēršas [[hormoni]]em un to ietekmei uz [[organisms|organismu]]. Endokrīno sistēmu veido vairāki orgāni dažādās ķermeņa daļās. Šie orgāni izstrādā hormonus, kas nonāk tieši [[asinis|asinīs]]. Hormoniem ir dažādas funkcijas un darbības veidi. Hormoni ietekmē [[vielmaiņa|vielmaiņu]], organisma augšanu un attīstību, [[miegs|miegu]], [[ēstgriba|ēstgribu]], [[garastāvoklis|garastāvokli]], [[laktācija|laktāciju]] un citus procesus.

sentences: [[File:Neutrophils.jpg|thumb|300px|right|Asins iztriepē redzami 4 neitrofilie leikocīti.]]'''Neitrofilie leikocīti''' jeb '''neitrofili''' ir graudaini [[leikocīti]] (granulocīti), kam ir būtiska nozīme nespecifiskajā [[imunitāte|imunitātē]]. Neitrofilu paaugstināšanās asinīs visbiežāk norāda uz akūtu iekaisumu. Neitrofilie leikocīti pieder pie segmentkodolainajiem leikocītiem. No visiem leikocītiem neitrofilu [[populācija]] ir lielākā. Normā [[asinis]] satur 2,0—7,5x109 neitrofilu uz litru, kas sastāda 50—70% no kopējā leikocītu skaita.<ref name="Yarilin2010"/> Tie veidojas [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēs]] un to dzīves mūžs ir salīdzinoši īss - ap 5 dienām. Visvairāk šo šūnu ir kaulu smadzenēs, kas veido rezerves grupu. Asinīs cirkulējošā un audos esošā grupa ir samērā līdzīga skaita ziņā. Neitrofilu diametrs ir 9-12 µm diametrā (lielāki nekā eritrocīti).Normā neitrofilu kodols ir sadalīts 2-5 segmentos. Vārds 'neitrofils' ir radies no histoloģisko preparātu hemotoksilīna-eozīna krāsojuma. Šajā krāsojumā [[bazofilie leikocīti]] krāsojas tumši zili, eozinofilie koši sarkani, bet neitrofilie neitrāli rozā krāsā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krišjāņu pagasts
| karte             = Krišjāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Krišjāņi
| platība           = 71,18
| iedzīvotāji       = 387<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 387 / 71.18 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Striptīzs''' ir [[erotiska deja|erotiska]] vai [[eksotiska deja|eksotiska]] deja, kuras laikā dejotājs pakāpeniski [[Kailums|izģērbjas]], parasti tas notiek mūzikas pavadījumā. [[Persona]], kas izpilda striptīzu, parasti tiek saukta par striptīzdejotāju.

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pašnāvnieku vienība: Jauna misija
| attēls                   =  The Suicide Squad (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Suicide Squad''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Džeimss Ganns]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Pīters Safrans]]
| scenārija autors         = Džeimss Ganns
| galvenajās lomās         =
* [[Margota Robija]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Džons Sina]]
* [[Jūels Kinamans]]
* [[Silvestrs Stallone]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Džajs Kortnijs]]
* [[Pīters Kapaldi]]
| mūzika                   = [[Džons Mērfijs]]
| operators                = [[Henrijs Breiems]]
| montāža                  =
* [[Freds Raskins]]
* [[Kristians Vāgners]]
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[DC Films]]''
* ''[[Atlas Entertainment]]''
* ''[[The Safran Company]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|7|30|Apvienotā Karaliste|2021|8|5|ASV|2021|8|6|Latvija}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="Runtime">{{Tīmekļa atsauce |date=July 27, 2021 |title=The Suicide Squad (15) |url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-suicide-squad-q29sbgvjdglvbjpwwc01mtg1mty |access-date=July 31, 2021 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="VarietyPreview">{{Tīmekļa atsauce |last=Rubin |first=Rebecca |date=August 4, 2021 |title=Box Office: 'The Suicide Squad' Targets $30 Million-Plus Opening Weekend |url=https://variety.com/2021/film/box-office/box-office-the-suicide-squad-opening-weekend-projection-1235033787/ |access-date=August 4, 2021 |website=[[Variety]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|168,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Suicide Squad |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl84510209/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|7|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Pašnāvnieku vienība]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pašnāvnieku vienība: Jauna misija"''' ({{val|en|The Suicide Squad}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[supervaroņu filma]]. Filmas režisors ir [[Džeimss Ganns]]. Galvenās lomas atveidoja [[Margota Robija]], [[Idriss Elba]], [[Džons Sina]], [[Jūels Kinamans]], [[Silvestrs Stallone]], [[Vaiola Deivisa]], [[Džajs Kortnijs]] un [[Pīters Kapaldi]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2021|8|5||bez}} un tā ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Pašnāvnieku vienība]]".

sentences: '''Arhitektūras pieminekļi''' ir būves ar zinātnisku, vēsturiski arhitektonisku vai vēsturiski māksliniecisku nozīmi.

sentences:
'''Fāzīte''' (arī '''fazīte''', '''nofāzējums''') ir pārejas [[plakne]] starp divām [[Virsma|virsmām]]. Visbiežāk fāzīte veido 45 grādu leņķi ar divām plakanām, savstarpēji perpendikulārām virsmām. Fāzītes tiek izmantotas [[Galdniecība|galdniecībā]], [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]] un citur. Tām var būt tehniska, tehnoloģiska, ergonomiska, urbānistiska vai dekoratīva nozīme.<gallery>
Attēls:Larks tongue.JPG|alt=|Mēbeles fāzīte
Attēls:Saks Fifth Avenue (48155562261).jpg|alt=|Ēkas fāzīte
Attēls:Ponce Chamfered Street Corner at Calle Mayor and Calle Cristina (looking northwest), Barrio Tercero, Ponce, Puerto Rico.jpg|alt=|Ietves fāzīte
Attēls:AA, Mundl.jpg|alt=|Kāpņu fāzīte
</gallery>
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Metināšana]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]

sentences: '''Arktiskā fronte''' ir robežas zona starp arktiskām un mērenajām [[gaisa masa|gaisa masām]]. Parasti atmosfērā ir dažas šādas frontes; visbiežāk tās veidojas [[Eiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos starp 65 un 75 grādu ziemeļu platumiem un dažreiz izvietojas viena pie otras gandrīz visas [[ziemeļu puslode]]s platumā. Arktiskajā frontē bieži veidojas [[ciklons|cikloni]].

sentences: '''Lielā komēta 1811. gadā''' (oficiālais apzīmējums '''C/1811 F1''') bija [[komēta]], kura ar neapbruņotu aci bija redzama 290 dienas (ilgāk ir bijusi redzama tikai [[Heila—Bopa komēta]]). Tā tika atklāta {{dat|1811|3|25}}. Tā paša gada oktobrī tās [[redzamais spožums]] bija 0m, kas ir pielīdzināms pašām spožākajām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Decembrī [[komētas aste]] izliecās no [[komētas kodols|kodola]] vairāk par 60 [[grāds|grādiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bratislavas Svētā Mārtiņa katedrāle
| native_name           = ''Katedrála svätého Martina''
| image                 = Bratislava - St. Martins Cathedral.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Bratislava
| latd  = 48 | latm  = 8 | lats  = 31.7 | latNS  = N
| longd = 17 | longm = 6 | longs = 17.2 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Slovākija|Bratislava}}
| consecration_year     = 1452
| status                = [[Katedrāle]]
| website               = {{url|http://dom.fara.sk/}}
| architecture_style    =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 85 m
| dome_quantity         =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Bratislavas Svētā Mārtiņa katedrāle''' ({{val|sk|Katedrála svätého Martina}}, {{val|de|Kathedrale des Heiligen Martin}}, {{val|hu|Szent Márton-dóm, Koronázó templom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Bratislava|Bratislavā]], [[Slovākija|Slovākijā]]. Bratislavas arhidiecēzes katedrāle. Nosaukta [[Svētais Mārtiņš|svētā Mārtiņa]] vārdā.

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ OMX Group, Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2007. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = ''[[NASDAQ]]'', ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| homepage         = [http://www.nasdaqomx.com/ nasdaqomx.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''NASDAQ OMX Group, Inc.''''' (saīsinājumā ''NDAQ'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda [[fondu birža]]s ASV, [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]] un [[Baltija|Baltijā]] un [[Armēnija|Armēnijā]]. Galvenais birojs atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: '''Lutera roze''' ir plaši izplatīts [[luterisms|luterisma]] simbols, kas sākotnēji bijis attēlots no [[Saksijas kūrfirstiste|Saksijas]] prinča Johana Frīdriha I [[Mārtiņš Luters|Mārtiņam Luteram]] dāvinātā zīmoga.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oskars Vailds
|     vārds_orig = ''Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde''
|         attēls = Oscar Wilde portrait by Napoleon Sarony - albumen.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Dublina]],  [[Īrija]]
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = īrs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        periods = [[Viktoriānisms]]
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[Dekadence (māksla)|Dekadence]]
|slavenākie darbi = ''Doriana Greja Ģīmetne'', ''Salome''.
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]], Magdalēnas koledža.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu''', parakstīta 1987. g. un spēkā stājusies 1989. g., ir [[Eiropas Padome]]s konvencija. Tās dalībnieces ir visas 47 EP dalībvalstis. Konvencijai ir divi 1993. g. pieņemtie un 2002. g. spēkā stājušies protokoli.

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences: '''Borāti''' ir [[borskābe]]s [[sāļi]]. Par borātiem dēvē arī bororganiskos savienojumus — borskābes [[esteri|esterus]], piemēram, [[borskābes metilesteris|borskābes metilesteri]] sauc par metilborātu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Niuē Fekai<br />Niue
|    pilnais_valsts_nosaukums = Niue
|            valsts_nosaukums = Niue
|               karoga_attēls = Flag_of_Niue.svg
|            karoga_nosaukums = Niues karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Niues ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Ko e Iki he Lagi''
|               kartes_attēls = LocationNiue.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Alofi]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=S | longd=169 | longm=55 | longEW=w <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[niueiešu valoda|niueiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = konstitucionālā monarhija
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Niue premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Daltons Tagelagi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande|Jaunzēlandes asociēta valsts]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Konstitucionālais akts
|          neatkarības_datums = [[1974]].g. 19. oktobris
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 260
|               platība_rangs =212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = 1607
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 218
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 6,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222
|                     IKP_PPP = $6,2 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nu
|              tālsarunu_kods = 683
|                iso_kods_num = 570
|              iso_kods_alfa2 = NU
|              iso_kods_alfa3 = NIU
}}
'''Niue''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, 2400 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Jaunzēlande]]s. Tās kopējā platība ir 260 kvadrātkilometru. Lielākā tiesa iedzīvotāju ir [[polinēzieši]], iedzīvotāju kopējais skaits ir ap 1400. Niues galvaspilsēta ir [[Alofi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=
Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana
|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = DC Supermīluļu līga
| attēls                   = DC Supermīluļu līga plakātsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''DC League of Super-Pets''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Džareds Stērns]]
| producents               =
* Patriša Hiksa
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Denija Garsija]]
* Hirams Garsija
* Džareds Stērns
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* Dveins Džonsons
* [[Kevins Hārts]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Džons Krasinskis]]
* [[Vanesa Baiere]]
* [[Nataša Liouna]]
* [[Djego Luna]]
* [[Tomass Midldičs]]
* [[Bens Švarcs]]
* [[Kiānu Rīvss]]
| mūzika                   = [[Stīvs Jablonskis]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Deivids Egans]]
* [[Džoana Reiza]]
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[DC Entertainment]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|7|27|pirmizrāde|2022|7|29|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="VarietyProj">{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/box-office-dc-league-of-super-pets-vengeance-1235326365/amp/|title= Box Office: ‘DC League of Super-Pets’ to Overtake ‘Nope’ With $25 Million-Plus Debut|date=July 27, 2022|first=Rebecca |last= Rubin |website=Variety |access-date=July 27, 2022}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=DC League of Super-Pets |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8912936/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"DC Supermīluļu līga"''' ({{val|en|DC League of Super-Pets}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[trīsdimensiju telpa|3D]] [[datoranimācija]]s [[supervaronis|supervaroņu]] kinokomēdija, ko producējusi studija ''[[Warner Animation Group]]'', un kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' komiksiem par supervaroņu komandu ''[[Legion of Super-Pets]]''. Filmas režisors ir [[Džareds Stērns]] un šī ir viņa debijas filma. Filma seko [[Kripto]] (ieskaņojis [[Dveins Džonsons]]), [[Supermens|Supermena]] suņa gaitām, kas apvienojies ar patversmes suni Dūzi (ieskaņojis [[Kevins Hārts]]) un citiem dzīvniekiem, lai izglābtu [[Lekss Lutors|Leksa Lutora]] sagūstītos supevaroņus. Pārējos tēlus ieskaņojuši [[Keita Makinona]], [[Džons Krasinskis]], [[Vanesa Baiere]], [[Nataša Liouna]], [[Djego Luna]], [[Tomass Midldičs]], [[Bens Švarcs]] un [[Kiānu Rīvss]].

sentences: '''Turandota''' ir itāļu komponista [[Džakomo Pučīni]] opera 3 cēlienos, ko pēc Pučīni nāves pabeidzis [[Franko Alfāno]]. Operas libretu sarakstījuši Džuzepe Adami un Renato Simoni.

sentences: '''Siltumsūknis''' ir ierīce, kas pārvieto siltumu no aukstākas vietas uz siltāku. Šis process patērē enerģiju, jo siltums patvaļīgi plūst tikai no siltākas vietas uz aukstāku. Šī iemesla dēļ siltajai vietai pievadītais siltuma daudzums vienmēr ir lielāks nekā no aukstās vietas aizvadītais siltuma daudzums.

sentences:
)]]
'''Platona akadēmija''' bija ap 387. gadu p.m.ē. sengrieķu filozofa [[Platons|Platona]] (ap 428.—427. p.m.ē.) izveidota [[filozofija]]s skola, kas atradās mītiskā varoņa Akadēma (''Akadēmos'') vārdā nosauktā vingrošanas laukumā ([[ģimnāzija|ģimnāzijā]]) netālu no [[Atēnas|Atēnām]].<ref>{{LKV|I.|170}}</ref> Sākotnēji risināja galvenokārt [[kosmoloģija]]s problēmas un attīstīja [[dialektika]]s (disputu) prasmi. Tika aptverts plašs jautājumu loks — filozofijā, dabaszinātnēs, matemātikā. Vēlāk, polemizējot ar [[stoicisms|stoicismu]], akadēmijā attīstīja tā saukto [[akadēmiskais skepticisms|akadēmisko skepticismu]].<ref name="lpe">{{LPE|7|746.—747}}</ref>
No Platona akadēmijas radies termins "[[akadēmija]]".<ref>{{LPE|1|111}}</ref>

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Ariana Grande
|      Vārds_orig = ''Ariana Grande''
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Ariana Grande 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1993|6|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[ritmblūzs]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2008—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Republic Records|Republic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|www.arianagrande.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Ariana Grande-Butera''' ({{val|en|Ariana Grande-Butera}};<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account)|url=https://twitter.com/#!/ArianaGrande/status/199002345944788993|work=|date=May 5, 2012|accessdate=May 8, 2012|quote=@pridelittlered Ariana Grande-Butera, everyone thinks Joan is my middle name but I don't actually have one! What's your middle name luv?}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account)|url=https://twitter.com/#!/ArianaGrande/media/slideshow?url=http%3A%2F%2Ftwitpic.com%2F8fcs90 |accessdate=April 3, 2012|date=February 3, 2012 |quote=Oh my goodness. Look what I just found!.. This is my school ID from 8th grade. LOL. Had 2 share this with you guys.}}</ref> dzimusi {{dat|1993|6|26}})<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arianagrande.info/site/?page_id=2|title=Ariana Grande – about|publisher=arianagrande.com|accessdate=March 6, 2012|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110721184425/http://arianagrande.info/site/?page_id=2|archivedate={{dat|2011|07|21||bez}}}}</ref><ref name="twitter1">{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account) |url= https://www.twitter.com/ArianaGrande/status/17108571761 |work= |date=June 26, 2010 |accessdate=June 26, 2010 | quote=I was born 17 years ago today. Woooop. :)}}</ref> ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise.

sentences:
[[Kategorija:Čīles salas]]
[[Kategorija:Argentīnas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Mišela Jenneke
 |      vārds_orig = ''Michelle Jenneke''
 |          attēls = Michelle Jenneke.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Mišela Jenneke 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1993|6|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Kenthursta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=172}}<ref name="singapore2010">{{Tīmekļa atsauce|url=http://singapore2010.olympics.com.au/athlete/michelle-jenneke.html|title=Singapore Youth Olympics 2010: Michelle Jenneke|publisher=Olympics.com.au|accessdate={{dat|2012|12|28||bez}}|archiveurl=https://archive.today/20121209130402/http://singapore2010.olympics.com.au/athlete/michelle-jenneke.html|archivedate={{dat|2012|12|09||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}<ref name="singapore2010" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 13,39 s
 |           PR1_d = [[100 m/b]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Mišela Jenneke''' (''Michelle Jenneke''; dzimusi {{dat|1993|6|23}}) ir austrāliešu [[vieglatlēte]], startē [[100 metru barjerskrējiens|100 metru barjerskrējiena]] distancē.

sentences: '''Etnonīms''' ({{val|el|ethnos}} — 'tauta' + ''onyma'' — 'vārds') ir [[etnoss|etnosa]] ([[cilts]], cilšu apvienības, [[tautība]]s, [[tauta]]s, [[nācija]]s) nosaukums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Alnus incana 010703.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Baltalksnis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Fagales
|         rinda_lv = Dižskābaržu rinda
|           dzimta = Betulaceae
|        dzimta_lv = Bērzu dzimta
|      apakšdzimta = Betuloideae
|   apakšdzimta_lv = Bērzu apakšdzimta
|            ģints = Alnus
|         ģints_lv = Alkšņi
|         binomial = Alnus
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Čārlzs Borhards''' (''Charles Borchardt'', 1834—1892), īstajā vārdā '''Kārlis Amands Borhards''' (''Carl Amandus Borchardt'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] fotogrāfs. Arī viņa brāļi [[Roberts Borhards|Roberts Mihaels Borhards]] (1830–1910) un [[Gothards Ferdinands Borhards]] (1836–1885) bija fotogrāfi.

sentences:
{| class="infobox" style="width: 18em;"
|- style="background:#99cccc" align="center"
| style="border-bottom:2px solid #ffffff" |  '''Attālinātais darbs'''
|- style="background:#ccffff"
|  ''' Saistītie termini
|-
|
* [[E-darbs]]
* Teledarbs
* Tāldarbs
* Darbs no mājām
* [[Internetdarbs]]
|- style="background:#ccffff"
| '''Uzņēmumi Latvijā'''
|-
|
* [[Lokalise]]<ref>{{Cite web|url=https://www.eu-startups.com/2020/09/riga-based-translation-startup-lokalise-raises-e5-million-to-hire-top-talent-and-goes-fully-remote/|title=Riga-based translation startup Lokalise raises €5 million to hire top talent, and goes fully remote|last=Tucker|first=Charlotte|website=EU-Startups|access-date=2022-11-10|date=2020-09-07|language=en-US}}</ref>
|}
'''Attālinātais darbs''' (angļu: ''remote work''), arī '''teledarbs''' jeb '''tāldarbs''' (angļu: ''telecommuting'') ir [[Strādāšana|darba]] organizācijas veids, ar ko apzīmē [[Darbs|darba]] veikšanu neklātienē, nepiesaistot darba izpildītāja atrašānās vietu ar darba devēju vai pasūtītāju. Attālināto darbu veic, izmantojot [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas un telekomunikāciju tehnoloģijas]], kā, piemēram, [[Dators|datoru]], [[Internets|internetu]] un [[Tālrunis|tālruni]], kas aizstāj fizisku došanos uz darbu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://arodbiedribas.lv/wp-content/uploads/2019/11/rokasgramata_es_programmas.pdf|title=Rokasgrāmata par Eiropas sociālo partneru darba programmas 2009.–2010. gadam un Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu īstenošanu un ieviešanu praksē|last=Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība|date=2009}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pektusans
| Nosaukums2       = 백두산
长白山
| Photo            = Laika ac Mt. Paekdu (7998657081).jpg
| Paraksts         = Kalderas ezers Pektusana virsotnē
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums = 2593
| karte            = Ziemeļkoreja#Ķīna#Dzjiliņa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 41 |latm= 59 |lats= 36|latNS= N
| longd= 128 |longm= 04 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Ziemeļkoreja|Rjangando}}
{{vieta|Ķīna|Dzjiliņa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1903}}
| First ascent         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Stalbe
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Stalbes vidusskola 2002-06-01.jpg
| image_caption            = Stalbes vidusskola
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Stalbes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1425
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,49
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2184 Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 365
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 22 | lats = 16 | latNS = N
| longd = 25 | longm = 1 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_m              = 70
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4151
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Stalbe''' ir apdzīvota vieta [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Stalbes pagasts|Stalbes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies pie autoceļu [[A3]] un [[P14]] krustojuma [[Līčupīte]]s krastā 18 km no [[Cēsis|Cēsīm]] un 77 km no [[Rīga]]s.

sentences: '''Megalopoles vēsture''' atspoguļo [[Megalopole]]s dibināšanu un attīstību visā tās pastāvēšanas laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fentanila struktūrformula

Fentanila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''Actiq'', ''Duragesic'', ''Fentora''
|           CAS numurs = 437-38-7
|      ķīmiskā formula = C22H28N2O
|              molmasa = 336,471
|              blīvums = 1100
|  kušanas temperatūra = 87,5 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Fentanils''' ir [[Opioīdi|opioīds]], ko izmanto kā [[pretsāpju zāles]] un kopā ar citām zālēm — kā anestētiķi. Tas iedarbojas ļoti ātri un tā iedarbība nav ilgāka par vienu vai divām stundām. Medicīniski fentanilu ievada ar injekcijām, kā arī lieto [[plāksteris|plāksteru]] vai izsmidzināmā veidā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Ježijs Hilzens
|     vārds_orig = ''Józef Jerzy Hylzen''
|         attēls = Portret Józefa Jerzego Hilzena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta Valsts]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedriskais darbinieks, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Kardamons
|           attēls = Elettaria cardamomum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-057.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Īstais kardamons]] (''Elettaria cardamomum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
* [[melnie kardamoni]] (''Amomum'')
* [[zaļie kardamoni]] (''Elettaria'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vievaldis''' (latīņu tekstos: ''Viewaldus'', arī ''Viwaldus'') bija [[Aizkraukles pilskalns|Aizkraukles pilsnovada]] [[līvi|līvu]] vecākais, kas vadīja savus novadniekus krustnešu karagājienā zemgaļu sacelšanās apspiešanai [[Mežotnes pilskalns|Mežotnes pilī]] 1220. gadā.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],
[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]
[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piecu gadu saderināšanās
| attēls                   = The Five-Year Engagement.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Five-Year Engagement''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Nikolass Stollers]]
| producents               =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
* Nikolass Stollers
| scenārija autors         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* Nikolass Stollers
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Kriss Prats]]
* [[Elisona Brī]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|4|27|ASV|2012|6|22|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/five-year-engagement-2012|title=The Five-Year Engagement|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322210858/http://www.bbfc.co.uk/releases/five-year-engagement-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fiveyearengagement.htm|title=The Five-Year Engagement (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piecu gadu saderināšanās"''' ({{val|en|The Five-Year Engagement}}) ir 2012. gada romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Nikolass Stollers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Emilija Blanta]], [[Kriss Prats]] un [[Elisona Brī]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2012|4|27||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaļais soilents
| operators =
| attēls = Soylent green.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Ričards Flaišers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Lī Teilore-Janga]]
* [[Čaks Konorss]]
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Broks Pīterss]]
* [[Paula Kellija]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Soylent Green''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|19}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaļais soilents"''' ({{Val|en|Soylent Green}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Ričards Flaišers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārltons Hestons]], [[Lī Teilore-Janga]], [[Čaks Konorss]], [[Džozefs Kotens]], [[Broks Pīterss]], [[Paula Kellija]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma balstīta uz [[Harijs Herisons|Harija Herisona]] 1966. gada romānu "[[Pavirzieties! Pavirzieties!]]" (''Make Room! Make Room!'').

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences: '''Zādzība''' ir neatļauta svešas mantas ņemšana un iegūšana savā [[īpašums|īpašumā]] bez tās iepriekšējā īpašnieka atļaujas. Zādzība parasti notiek slepeni — brīdī, kad mantas īpašnieks to neredz un nezina. Dažreiz zādzība ir saistīta ar [[ielaušanās|ielaušanos]] kāda ēkā vai teritorijā. Daudz retāk notiek atklātas zādzības. Personu, kas veidz zādzību, sauc par zagli.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Muša
| abbreviation = Mus
| name_latin = Musca
| RA = 12
| dec = -70
| areatotal = 138
| arearank = 77. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Mus''
| starmagnitude = 2,69
| neareststarname = ''δ Mus''
| stardistance = 90,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Paradīzes Putns]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium striatum eF.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium striatum
| suga_lv = Svītrainais āboliņš
| binomial = Trifolium striatum (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Svītrainais āboliņš''' (''Trifolium striatum'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Savu nosaukumu ieguvis no labi saskatāma sarkanīgu dzīslu svītrojuma uz olveidīgas augšlapas zem [[ziedkopa]]s pamata.<ref name=Priedītis>N. Priedītis ''Enciklopēdija Latvijas augi''. Rīga : Gandrs, 2014. 304. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briežu mednieks
| attēls                   = The Deer Hunter poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Deer Hunter''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Maikls Čimino]]
| producents               =
* [[Maikls Dīlijs]]
* [[Berijs Spaikingss]]
* Maikls Čimino
* [[Džons Peverals]]
| scenārija autors         = [[Deriks Vašburns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džons Kazeils]]
* [[Džons Sevedžs]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Stenlijs Maierss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[EMI]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1978|12|8|Losandželosa|1979|2|23|ASV|}}
| ilgums                   = 178 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deer-hunter-1978|title=The Deer Hunter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502170237/http://www.bbfc.co.uk/releases/deer-hunter-1978}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vjetnamiešu valoda|vjetnamiešu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deerhunter.htm|title=The Deer Hunter|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|49 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Briežu mednieks''' ({{val|en|The Deer Hunter}}) ir 1978. gada kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Čimino]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džons Kazeils]], [[Džons Sevedžs]], [[Kristofers Volkens]] un [[Merila Strīpa]]. Filmā vienu no lomām atveido latviešu izcelsmes aktrise [[Rutanja Olda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1978|12|8||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=101|ipa=112|ipa-image=Xsampa-p.png|unicode=U+0070|xsampa=p|kirshenbaum=p|sound=Voiceless bilabial plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] plaši izplatīts [[līdzskanis]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar burtu '''{{IPA|p}}''', attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>p</tt>.

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole|logo=|attēls=|izveidotājs=[[Nintendo]]|gimene=Nintendo Switch & Switch Lite|paaudze=Devītā|sakt={{dat|2017|03|03}}|pardotk=68 miljons (2020. gada septembrī)|media=[[Spēles kartes]]|CPU=Quad-core Cortex-A57 + quad-core Cortex-A53 @ 1.02 GHz|atmina=32 GB cietais disks;
4 GB atmiņas kartes|pardots=[[Mario Kart 8 Deluxe]] (28.99 miljons, septembrī, 2020)|priekstecis=''[[Wii U]]''|pectecis=''[[Nintendo Switch Lite]]''
|operetajsistema=Nintendo Switch sistēmas programmatūra
|razotajs=[[Nintendo]], [[Foxconn]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[Joy-Con]]
| Nintendo Switch Pro Controller
| GameCube controller {{Small|(ar adapteri)}}
| Joy-Con Wheel
| Toy-Con
}}|GPU=256 Maxwell-based CUDA cores @ 307.2–768 MHz|svars={{Unbulleted list
| Bez Joy-con: 297 g
| Ar Joy-con: 398 g
}}|cena={{Unbulleted list
| US$299.99
| GB£279.99
| €329.99
}}}}
'''''Nintendo Switch''''' ir ''[[Nintendo]]'' izstrādāta [[videospēļu konsole]], kas izlaista 2017. gada 3. martā. Tā ir hibrīda konsole, ko var izmantot kā stacionāru un pārnēsājamu ierīci. Tās bezvadu ''Joy-Con'' kontrolleri  var tikt piestiprināti abās konsoles pusēs.

sentences:
{{Atmosfēras uzbūve}}s troposfēra pa [[lidmašīna]]s logu.]]
'''Troposfēra''' ir zemākais un vislabāk izpētītais [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kura vidējais augstums ir 11 km (8—10 km virs polārajiem apgabaliem, 10—12 km mērenajos platumos un 16—18 km virs [[tropi|tropu]] rajoniem). Troposfērā atrodas vairāk nekā 80% no visas atmosfēras gaisa masas, bieži notiek [[turbulence]] un [[konvekcija]], šeit koncentrēta lielākā daļa ūdens tvaiku, rodas daudz [[mākoņi|mākoņu]] un [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]], [[ciklons|ciklonu]] un [[anticiklons|anticiklonu]], kā arī notiek daudzi citi procesu, kuri ietekmē [[laikapstākļi|laikapstākļus]] un [[klimats|klimatu]]. Troposfērā ik pēc katriem 100 metriem gaisa [[temperatūra]] pazeminās vidēji par 0,65 °C, un sasniedz −53 °C augšējā daļā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu noslēpumi
| attēls                   = ThingsYou movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Things You Can Tell Just by Looking at Her''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rodrigo Garsija]]
| producents               =
* [[Džons Avnets]]
* [[Liza Lindstroma]]
* [[Mārša Ogslbija]]
| scenārija autors         = Rodrigo Garsija
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Kalista Flokhārta]]
* [[Keitija Beikere]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Hollija Hantere]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Franchise Pictures]]''
* ''[[United Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2001|3|11|''Showtime'' TV kanāls|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/things-you-can-tell-just-looking-her-2000|title=Things You Can Tell Just by Looking at Her|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328175217/http://www.bbfc.co.uk/releases/things-you-can-tell-just-looking-her-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu noslēpumi"''' ({{val|en|Things You Can Tell Just by Looking at Her}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodrigo Garsija]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Kemerone Diasa]], [[Kalista Flokhārta]], [[Keitija Beikere]], [[Eimija Brenemana]], [[Valērija Golino]] un [[Hollija Hantere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|1|22||bez}}.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Pālmera
| oriģinālnosaukums    = Palmer Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = PalmerFromGlaciar.JPG
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{USA}}
| latd=64| latm=46| lats=28| latNS=S
| longd=64| longm=03| longs=13| longEW=W
| novietojums          = [[Anvera]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1964
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[ASV Antarktikas programma]]
| pers_vasara          = līdz 46
| pers_ziema           = 15-20
| augstums             = 10
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Pālmera''' ({{val-en|Palmer Station}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[polārstacija]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota [[Anvera]]s salas dienvidu galā [[Artura līcis|Artura līča]] krastā. Vienīgā ASV Antarktikas stacija, kas izvietota ziemeļos no [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]]. Nosaukta par godu [[Natenjels Pālmers|Natenjelam Pālmeram]], kurš, kā tiek uzskatīts, bija pirmais amerikānis, kas ieraudzījis Antarktīdu.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[Gads|gadu]]''' lapas.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
 | name = OpenOffice.org
 | logo =
 | screenshot =
 | caption =
 | developer =  [[Oracle Corporation]] un kopiena
 | latest_release_version = 3.3.0
 | latest_release_date = {{dat|2011|01|25}}
 | latest_preview_version = 3.3.0 RC 10
 | latest_preview_date = {{dat|2011|01|21}}
 | operating_system = [[Microsoft Windows]]
 [[Mac OS X]]
 [[Linux]]
 [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
 [[Unix]]
 | platform = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
 | genre = [[Biroja programmatūras komplekts]]
 | license = [[GNU Vispārējā publiskā licence|GNU Lesser General Public License]] v3
 | website = [http://www.openoffice.org/ www.openoffice.org]
}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Metrienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name = Rīgas cirks
| image_size = 250px
| former_names =
| alternate_names =
| image = Rigas cirks 1889.jpg
| image_alt =
| caption = Rīgas cirks 1911. gadā
| map_type =
| map_alt =
| map_caption =
| altitude =
| building_type =
| architectural_style =
| structural_system =
| cost =
| ren_cost =
| client =
| owner =
| current_tenants =
| landlord =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Merķeļa iela 4|3s=Merķeļa iela (Rīga)}}
| address =
| location_town =
| location_country =
| iso_region =
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 58
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 09
| longEW = E
| start_date =
| completion_date = 1888. gada 29. decembrī
| inauguration_date =
| renovation_date =
| destruction_date =
| height =
| diameter =
| other_dimensions =
| floor_count =
| floor_area =
| seating_type =
| seating_capacity =
| main_contractor =
| architect = [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]
| architecture_firm =
| structural_engineer =
| services_engineer =
| civil_engineer =
| other_designers =
| quantity_surveyor =
| awards =
| ren_architect =
| ren_firm =
| ren_str_engineer =
| ren_serv_engineer =
| ren_civ_engineer =
| ren_oth_designers =
| ren_qty_surveyor =
| ren_awards =
| url = [http://www.cirks.lv/ www.cirks.lv]
| references =
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Cirks
|      numurs = 7637
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2013|11|11|N|bez}}
}}
| karte = Rīga
| plat_NS =
| lat_dir =
}}
'''Rīgas cirks''' ir [[cirks]], kas atrodas [[Merķeļa iela (Rīga)|Merķeļa ielā]] 4 [[Rīga|Rīgā]]. Cirka ēku atklāja 1888. gada 29. decembrī. Tā ir viena no vecākajām cirka ēkām [[Eiropa|Eiropā]] un vienīgā pastāvīgā cirka ēka [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]. Cirks ir iekļauts [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā]].

Līdz 2020. gada septembrim Rīgas cirka ēkā norisinājās cirka izrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/teatris-un-deja/savstarpeja-saprasanas-cirka-valoda--riga-viesojas-zviedrijas-akrobati.a373000/|title=Savstarpēja saprašanās cirka valodā – Rīgā viesojas Zviedrijas akrobāti|website=www.lsm.lv|access-date=2021-02-15|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cirks.lv/parmums/izrades|title=Izrādes|website=Rīgas cirks|access-date=2021-02-15|language=lv-LV}}</ref>
Renovētajā ēkā Merķeļa ielā 2023. gada jūlijā notika [[XXVII Vispārējie latviešu Dziesmu un XVII Deju svētki|XXVII Vispārējie latviešu Dziesmu un XVII Deju svētku]] pasākumi.

== Vēsture ==
1864. gadā uzcēla pirmo pagaidu koka cirka ēku, no 1874. gada tā atradās [[Tērbatas iela (Rīga)|Tērbatas ielas]] sākumā iepretim [[Vērmanes dārzs|Vērmanes dārzam]]. Tolaik Rīgas cirks bija vienīgais ceļojošais cirks Baltijā.<ref name="lat" />
1878. gadā zirgu dresētājs [[Alberts Salamonskis]] nopirka zemesgabalu tagadējā Merķeļa ielā, kur iepriekš ik vasaru tika uzslieta cirka telts.
1888. gada decembrī Rīgas cirka īpašnieks uzcēla pastāvīgu cirka ēku, ko dēvēja par '''Salamonska cirku''', ēkas arhitekts bija [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]. Būvdarbus uzsāka 1888. gada 26. septembrī, pirmo sezonu Rīgas cirks sāka 1888. gada 29. decembrī, kad jaunajā mūra namā ar oriģinālo, apaļo kupola konstrukciju noritēja pirmā cirka izrāde. Kupola konstrukcija veidota no trim kopā savienotām dzelzceļa sliedēm, kas balsta 16 kolonas. [[Kupols]] konstruēts tā, lai spētu izturēt lielas slodzes un lai tajā varētu iekārt gaisa akrobātikas ierīces.
Sākotnēji Rīgas cirkā uzstājās ārzemju cirka mākslinieki, bet 1899. gadā Rīgas cirka arēnā ar pseidonīmu Mifords Reiems uzstājās latviešu cirka mākslinieks — spēka žonglieris [[Trofims Meiers]].<ref name="lat">{{enc riga|220}}</ref>

sentences: '''Oklūzijas fronte''' ({{val-la|occlusus}} — slēgts) ir [[atmosfēras fronte]]s veids, kas rodas [[ciklons|ciklona]] attīstības gaitā. Oklūzijas fronte visbiežāk izveidojas, kad ciklona [[aukstā fronte]] panāk [[siltā fronte|silto fronti]] un saplūst ar to, jo aukstā fronte mēdz pārvietoties ātrāk par silto — tas notiek tādēļ, ka aukstais gaiss ir smagāks par silto un ciklona aizmugurē strauji plūst uz leju, ķīļveidīgi paplūst zem siltā gaisa un izspiež to. Atšķirībā no siltās vai aukstās frontes, kur kontaktējas divas [[gaisa masa]]s, oklūzijas frontē saskaras triju dažādu temperatūru gaisa masas — siltais gaiss kā vieglākais tiek izspiests uz augšu un pie zemes virsmas vairs neatrodas, savukārt piezemes gaisa slānī kontaktējas divas dažādas aukstās gaisa masas.

sentences: '''Aritmētiskā progresija''' ir [[skaitlis|skaitļu]] virkne, kurā katrs loceklis (izņemot pirmo) tiek iegūts, iepriekšējam loceklim pieskaitot kādu konstantu vērtību, ko sauc par [[diference|diferenci]]. Piemēram, skaitļu virkne 5, 7, 9, 11, 13, 15... ir aritmētiskā progresija ar diferences vērtību 2.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alvaro Martins
 |      vārds_orig = ''Álvaro Martín''
 |          attēls = AlvaroMartinUriol 1.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Alvaro Martins 2015. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|6|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Spānija|Ljerena}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ESP}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=179}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 1:17:32 (2023)
 |           PR1_d = 20 km soļošana
 |             PR2 = 2:24:30 (2023) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR2_d = 35 km soļošana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{ESP}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|20 km soļošana}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|35 km soļošana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|20 km soļošana}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|20 km soļošana}}
}}
'''Alvaro Rafaels Martins Uriols''' ({{val|es|Álvaro Rafael Martín Uriol}}; dzimis {{dat|1994|6|18}} [[Ljerena|Ljerenā]]) ir spāņu [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās. Viņš ir [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada]] pasaules čempions gan [[20 kilometru soļošana|20 kilometru]], gan [[35 kilometru soļošana|35 kilometru soļošanā]], divkārtējs Eiropas čempions 20 km distancē.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Fovisms''' bija [[modernisms|modernistisks]] [[Tēlotāja māksla|tēlotājmākslas]] virziens, kas radās 20.gs. sākumā [[Francija|Francijā]]. Fovismam bija raksturīgas vienkāršotas formas, spilgtas krāsas, biezi un plati krāsu triepieni, lieli tīras krāsas laukumi, biezas līnijas, ģeometriski neprecīzas līnijas, ikdienišķa darbu tematika.

sentences:
[[Kategorija:Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā]]
[[Kategorija:Pilskalni]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā|Pilskalni]]
[[Kategorija:Pilis Latvijā]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Lietuvos Respublika''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Lietuvas Republika
|            valsts_nosaukums = Lithuania
|               karoga_attēls = Flag of Lithuania.svg
|            karoga_nosaukums = Lietuvas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Lithuania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Lietuvas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna =
''[[Tautiskā dziesma|Tautiška Giesmė]]''
''Tautiskā dziesma''
[[attēls:Tautiška giesme instrumental.oga|center]]
|               kartes_attēls = EU-Lithuania.svg
|             kartes_paraksts = Lietuva tumši zaļā krāsā
|               galvaspilsēta = [[Viļņa]]
|latd=54 |latm=41 |latNS=N |longd=25 |longm=19 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[lietuviešu valoda]]
|             etniskās_grupas = 86,7% [[lietuvieši]]
5,6% [[poļi]]
4,8% [[krievi]]
1,3% [[baltkrievi]]
1,6% citi
|        etniskās_grupas_gads = 2015<ref name="alkas.lt">''Alkas''. A. Butkus: [http://alkas.lt/2015/12/16/a-butkus-lietuvos-gyventojai-tautybes-poziuriu/ Lietuvos gyventojai tautybės požiūriu];Skatīts: 2017-01-07</ref>
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Lietuvas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gitans Nausēda]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Lietuvas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ingrīda Šimonīte]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Lietuvas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|        neatkarības_notikums = Lietuvas Kunigaitija
|          neatkarības_datums = ~{{dat|1000}} (?)
|       neatkarības_notikums2 = [[Lietuvas Dižkunigaitija]]
|         neatkarības_datums2 = ~{{dat|1183}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Krēvas ūnija]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1386|2|2}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Ļubļinas ūnija]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1569|7|1}}
|       neatkarības_notikums5 = [[Trešā Polijas dalīšana]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1795}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Lietuvas Neatkarības akts]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1918|2|16}}
|       neatkarības_notikums7 = [[Lietuvas okupācija (1940)|Lietuvas okupācija]]
|         neatkarības_datums7 = {{dat|1940|6|15}}
|       neatkarības_notikums8 = Neatkarības atjaunošana
|         neatkarības_datums8 = {{dat|1990|3|11}}
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 65,303
|               platība_rangs = 123.
|              procenti_ūdens = 1,35
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 2 810 118<ref>[http://osp.stat.gov.lt/web/guest/statistiniu-rodikliu-analize?portletFormName=visualization&hash=ed31cbb8-93dd-4677-92f4-8c2c620b8111 Oficiālās statistikas portāls];Skatīts: 2017-01-07</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://osp.stat.gov.lt/informaciniai-pranesimai?articleId=5526623|title=Informaciniai pranešimai - Oficialiosios statistikos portalas|website=osp.stat.gov.lt|access-date=2018-11-13}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 137
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 164.
|                     IKP_PPP = $83.105 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $28,245
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}}0.875
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 35.
|                        Gini = 34.6
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.lt]]1
|              tālsarunu_kods = 370
|                    piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 440
|              iso_kods_alfa2 = LT
|              iso_kods_alfa3 = LTU
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draivs
| attēls                   =  Drive2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Drive''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Nikolass Vindings Ferns]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Džons Palermo]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         = [[Hoseins Amini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Alberts Brūkss]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[OddLot Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Motel Movies]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|16|ASV}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011|title=Drive|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828165742/https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drive2011.htm|title=Drive (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|6|22||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draivs"''' ({{val|en|Drive}}) ir 2011. gada asa sižeta drāma, kuras režisors ir [[Nikolass Vindings Refns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Kerija Maligana]], [[Braians Krenstons]], [[Kristīna Hendriksa]], [[Rons Pērlmans]], [[Oskars Izāks]] un [[Alberts Brūkss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|5|20||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Marbled lungfish 2.jpg
|    att_izmērs = 280px
| att_nosaukums = [[Marmora protopters]] (''Protopterus aethiopicus'') akvārijā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Ceratodontiformes
|      kārta_lv = Ragzobzivjveidīgās
|    iedalījums =
* [[Divplaušzivjveidīgās]] (''Lepidosirenoidei'')
* [[Vienplaušzivjveidīgās]] (''Ceratodontoidei'')
|   kategorijas = nē
|      binomial = Ceratodontiformes
|      sinonīmi =
*''Ceratodontida''
}}
'''Ragzobzivjveidīgās''' (''Ceratodontiformes'' syn. ''Ceratodontida'') ir [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] (''Ceratodontae'') kārta,<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |title=Phylogenetic classification of bony fishes, 2016 |access-date={{dat|2019|02|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190322032046/https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |archivedate={{dat|2019|03|22||bez}} }}</ref> kuras pārstāvju fosilijas ir zināmas vēl no [[Triass|triasa]], bet mūsdienās ir saglabājušās nedaudzas reliktas formas, kas dzīvo [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], Amazones baseinā, [[Āfrika]]s centrālajā daļā, kā arī [[Austrālija]]s austrumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Franks Tīss
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0430-0050-010, Frank Thiess.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rembates pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Darmštate|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Hoya bella kz02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya bella|Skaistā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya bella|suga_lv=Skaistā hoija}}
'''Skaistā hoija''' (''Hoya bella''),  sarunvalodā saukta arī par '''mazo vaskapuķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrālija un Okeānija|Austrālijā un Okeānijā]], kā arī [[Āzija|Āzijā]], un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs telpaugs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1696|title=Skaistā hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-21|archive-date=2022-01-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20220121212249/https://database.smartgardens.eu/plant/1696}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā kļūt par perfektu zaķi
| attēls                   = House bunny.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The House Bunny''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Freds Volfs]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Alens Koverts]]
* [[Hetere Parija]]
| scenārija autors         =
* [[Kārena Makkala Laca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Ferisa]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Kolins Henkss]]
* [[Keta Deningsa]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Hjū Hefners]]
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Alta Loma Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|22}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/house-bunny-2008|title=The House Bunny|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=housebunny.htm|title=The House Bunny (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|70,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā kļūt par perfektu zaķi"''' ({{val|en|The House Bunny}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Freds Volfs]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Ferisa]], [[Emma Stouna]], [[Kolins Henkss]], [[Keta Deningsa]], [[Kristofers Makdonalds]] un [[Hjū Hefners]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|22||bez}}.

sentences: '''Orbītas lielā pusass''' ir puse no debess ķermeņa eliptiskās [[orbīta]]s garākās (lielās) ass, vidējais attālums no debess ķermeņa līdz centrālajam ķermenim, ap kuru tas riņķo.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2|foundation=1945. gadā|defunct=1992. gadā|logo=RMIF logo.png|homepage=http://rmif.lv/|location_city={{vieta|Latvija|Rīga}}|type=Valsts uzņēmums|industry=ražošana|production=[[mūzikas instrumenti]]|products=[[Klavieres]], pianīnas, flīģeļi, [[sitamie instrumenti]], elektriskās ērģeles, elektriskie mūzikas instrumenti, pastiprinātājakustiskās iekārtas, sintezatori, [[koncertkokles]], [[ksilofoni]] u.c.}}
 4]]
'''Rīgas mūzikas instrumentu fabrika (RMIF)''' bija lielākā elektronisko mūzikas instrumentu rūpnīca bijušajā [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Rūpnīca atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250, bet tās filiāle — [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] ([[Prūšu iela (Rīga)|Prūšu ielā]] 4). Bez elektroniskajiem mūzikas instrumentiem tur tika ražotas arī mehāniskās [[klavieres]], [[koncertkokles]] u.c. "RMIF" sintezatori savulaik bija populāri austrumu bloka valstīs.<ref name=":0">[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 482.—483. lpp.</ref> Mūsdienās fabrika ir nojaukta un fabrikas vietā ir uzbūvētas modernas daudzdzīvokļu mājas.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Sākumskola "Taurenītis"
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Skolas ēka 2674.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Kļavu iela 29/31, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 46 | longs = 01 | longEW = E
|schooltype             = valsts sākumskola
|fundingtype            =
|established            = 1992. (1976.) gads
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Sarmīte Limba
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.taurenitis-skola.lv/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritušie eņģeļi
| operators = [[Kristofers Doils]]
| attēls = Fallen-Angels-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, ''neo-noir''
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Džefrijs Lau
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Leons Lai]]
* [[Mišela Raisa]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Čārlija Jana]]
* [[Kārena Moka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''墮落天使''
| studija = ''Jet Tone Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kino International''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|9|6}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = * [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritušie eņģeļi"''' ({{Val|zh|墮落天使}}, {{Zh-p|Duòluò Tiānshǐ}}) ir 1995. gada [[Honkonga]]s ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leons Lai]], [[Mišela Raisa]], [[Takeši Kaneširo]], [[Čārlija Jana]] un [[Kārena Moka]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Medicīnas eponīmi'''{{fact}} ir pazīmes un simptomi, kas parasti tiek nosaukti atklājēju vai pacientu vārdos. Šajā sarakstā uzskaitīti arī citi jēdzieni, kas ir nozīmīgi klīniskajā praksē, piemēram, testi, refleksi u.c.
{| class="sortable wikitable"
! Burts
! Pazīme/Simptoms
! Termins angļu valodā
! Specialitāte
! Saistītā slimība/stāvoklis
! Apraksts
 |-
 | A ||  Ārona pazīme   ||Aaron sign|| [[Ķirurģija]] || [[Apendicīts]]  ||Sāpes epigastrijā izdarot spiedienu Makbērnija punktā.
 |-
 | A ||  Abadija pazīme   ||  Abadie's sign||[[Endokrinoloģija]]  ||[[Greivsa slimība]] ||m.levator palpebrae superioris spazma
 |-
 | A ||  Abadija simptoms   ||  Abadie's symptom||[[Neiroloģija]]  ||Tabes dorsalis   ||Sāpju izzušana uzspiežot uz [[ahileja cīpsla]]s.
 |-
 | A ||  Addis skaits   ||  Addis count||[[Nefroloģija]]  ||[[Pielonefrīts]]  ||[[Šūna|Šūnu]] un cilindru skaits 24 stundu urīnā
 |-
 | A ||  Adija zīlīte   ||  Adie pupil|| Neiroloģija  || N.ciliaris bojājums  || Paplašināta [[Acs zīlīte|zīlīte]], vāja reakcija, bet ar gandrīz normālu akomodāciju
 |-
 | A ||  Aleksandra likums  ||Alexander's law||Neiroloģija   ||[[Vestibulārais aparāts|Vestibulārie]] bojājumi   ||Apraksta nistagmu vestibulāro traucējumu gadījumā
 |-
 | A ||  Allena tests   ||  Allen's test|| [[Asinsvadi|Asinsvadu]] ķirurģija  || Plaukstas arteriālās apasiņošanas traucējumi   ||Pārbauda ulnāro-radiālo anastamozi.
 |-
 | A ||  Apgara skala   ||  Apgar score||[[Dzemdniecībā]] || ||Novērtē jaundzimušā stāvokli.
 |-
 | A ||  Aplija berzes tests   ||  Apley grind test||[[Ortopēdija]]  ||[[Menisks|Meniska]] bojājums   ||Manevri, kas provocē sāpes celī
 |-
|A
|Aušpices pazīme
|Auspitz's sign
|[[Dermatoloģija]]
|[[Psoriāze]]
|Noņemot zvīņas, parādās neliela asiņošana no asinsvadiem
|-
|D
|Denija-morgana līnija
|Dennie–Morgan fold
|Dermatoloģija
|[[Atopiskais dermatīts]]
|Kroka zem apakšējā plakstiņa [[tūska]]s rezultātā
|-
|K
|Kobnera fenomens
|Koebner phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Bojājumi, piem., izsitumi parādās līnijas veidā
|-
|R
|Renboka fenomens
|Renbök phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Apraksta gadījumus dermatoloģijā, kad viens simptoms pārklājas citam to apslēpjot.
|-
|N
|Nikolskija pazīme
|Nikolsky's sign
|Dermatoloģija
|Pemphigus vulgaris, toksiskā epidermolītiskā [[nekroze]]
|Uzspiežot uz ādas un viegli parīvējot atlobās āda
|-
|K
|Kurvuazjē simptoms
|Courvoisier symptom
|[[Gastroenteroloģija]]
|[[Žultspūslis|Žultspūšļa]] vai [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audzējs
|Iegremdējot īkšķi žultspūšļa projekcijas vietā un kustina. Pozitīvs simptoms ir tad, ja žultspūslis ir palpējams, pārvietojams un nesāpīgs.
|-
|Z
|Zaharjina simptoms
|
|Gastroenteroloģija
|[[Holecistīts]]
|Siptoms ir pozitīvs, ja sāpes rodas, apklauvējot vai uzspiežot uz žultspūšļa projekcijas vietas
|}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ēriks Vanags
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Vanags Erihs.PNG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1892|1|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = ''nav zināms''
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Diska mešana, Lodes grūšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ēriks Kārlis Jūlijs Vanags''' (dzimis {{dat|1892|1|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 20. apr., 4155. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||1|12}}<ref>Rīgas Sv. Ģertrūdes ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. - 1892. gads - Nr.136.</ref>), miršanas datums nav zināms)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/eriks-vanags-360?ref=vasara-1912 |title=LOK profils |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2018|11|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181130102829/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/eriks-vanags-360?ref=vasara-1912 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] vieglatlēts.

sentences: '''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kruķu auto
| operators =
| attēls = Cop Car poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Votss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* Džeimss Frīdsons-Džeksons
* Heiss Velfords
* [[Kemrina Manheima]]
* [[Šejs Vigems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cop Car''
| studija = * ''Audax Films''
* ''Park Pictures''
* ''Dark Arts Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features|Focus World]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|7|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|143,658}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cop-Car#tab=summary|title=Cop Car (2015) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kruķu auto"''' ({{Val|en|Cop Car}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Votss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], Džeimss Frīdsons-Džeksons, Heiss Velfords, [[Kemrina Manheima]] un [[Šejs Vigems]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences: '''Sēlpils draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķa]] sastāvā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baleta kurpes
| attēls                   = Ballet Shoes.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ballet Shoes''
| žanrs                    = televīzijas filma, drāma
| režisors                 = [[Sandra Goldbahere]]
| producents               =
* [[Pīrss Vengers]]
* [[Mišele Baka]]
* [[Deimiens Timmers]]
* [[Patriks Spenss]]
* [[Heidija Tomasa]]
| scenārija autors         = Heidija Tomasa
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Votsone]]
* [[Ričards Grifitss]]
* [[Lūsija Boitone]]
* [[Džasmīna Peidža]]
* [[Emīlija Foksa]]
* [[Viktorija Vuda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|26||bez}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{cite web|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ballet-shoes-2007|title=Ballet Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Baleta kurpes"''' ({{val|en|Ballet Shoes}}) ir 2007. gada televīzijas filma, kas balstīta uz Noelas Streitfīldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sandra Goldbahere]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Votsone]], [[Ričards Grifitss]], [[Lūsija Boitone]], [[Džasmīna Peidža]], [[Emīlija Foksa]] un [[Viktorija Vuda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|26||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
o-Krezola struktūrformula

m-Krezola struktūrformula

p-Krezola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H8O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8 °C (o-krezols)
11,8 °C (m-krezols)
35,5 °C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0 °C (o-krezols)
202,0 °C (m-krezols)
201,9 °C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C6H4(CH3)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.

sentences: '''Sericas kauja''' ({{val|de|Schlacht an der Seriza}}, {{val|ru|Битва на Серице}}) notika [[1501]]. gada 27. augustā  pie Sericas upes tagadējā [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] [[Palkinas rajons|Palkinas rajonā]]. Pēc [[Rusova Livonijas hronika]]s ziņām, vairāk nekā 4000 vīru lielais Livonijas karaspēks uzvarēja 40 000 vīru (pēc hronikas ziņām) lielo [[Maskavija]]s un [[Pleskavas kņazi]]stes karaspēku.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Forona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H14O
|molmasa=138,20
|blīvums=885
|kušanas temperatūra=28 °C
|viršanas temperatūra=198-199 °C
}}
'''Forons''' (diizopropilidēnacetons, 2,6-dimetil-2,5-heptadiēn-4-ons, CO[CH=C(CH3)2)]2 pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Forons ir dzeltenzaļa kristāliska viela ar ģerāniju smaržu.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Protosīnājas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[semītu valodas]]
 |laiks              = 19.—15. gadsimts p.m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Hieratika]]
 |atvasinājumi       = [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu raksts]], [[Dienvidarābijas raksts]], [[Ziemeļarābijas raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = Psin (103)
 |sample             = Ba`alat.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Protosīnājas raksts''' ir senākā zināmā [[fonēma|fonogrāfiskā]] rakstu sistēma. Cēlies no [[Ēģiptiešu hieroglifi|ēģiptiešu hieroglifu]] raksta. Tiek uzskatīts, ka no protosīnājas raksta cēlušies [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu]] un [[dienvidarābijas raksts|Dienvidarābijas]] rakstības,<ref>[https://www.britannica.com/topic/Sinaitic-inscriptions Britannica.com Sinaitic inscriptions]</ref> kas ir pamatā gandrīz visiem mūsdienu [[alfabēts|alfabētiem]], [[abdžads|abdžadiem]], [[abugida|abugidām]] un [[sillabiskais alfabēts|sillabiskajiem alfabētiem]]. Dažkārt protosīnājas raksts tiek dēvēts arī par protokanaānas, paleofeniķiešu vai paleoebreju rakstu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ectosteorhachis.JPG
| att_nosaukums = Ripidistija ''[[Ectosteorhachis nitidus]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|      binomial = Rhipidistia Cope, 1887
|    iedalījums =
*[[Plaušzivjveidīgās]] (''Dipnomorpha'')
*[[Četrkājveidīgie]] (''Tetrapodomorpha'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Dipnotetrapodomorpha'', ''Rhipidistiformes''
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Imants Freimanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Imants Freimanis 1916.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Imants Freimanis 1916. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Jaunsvirlaukas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Juris un Olga Freimaņi
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nadežda Vasiļjeva
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Petrogradas Elektrotehniskais institūts
|        zinātne = [[inženierija]], radiotehnika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = radiometroloģijas un [[hidroakustika]]s izveidotājs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Krustalīce
| attēls            = Krustalīces upe Gulbenē. 2000-04-21 - panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Krustalīce [[Gulbene|Gulbenē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Krapa]]s
| augštece          = Aizupe
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pededze]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=08 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=39| sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=05 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=42 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 24
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 44
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,026
| baseins           = 104
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Asarupe]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Krustalīce''', saukta arī '''Kristalīce''', augštecē '''Aizupe''', ir [[Pededze]]s labā pieteka [[Gulbenes novads|Gulbenes novadā]]. Sākas uz ziemeļiem no [[Krapa]]s. Tek pa [[Gulbenes paugurvalnis|Gulbenes paugurvaļņa]] austrumu nogāzi un [[Austrumlatvijas zemiene|Austrumlatvijas zemieni]]. Ietek Pededzē pie [[Ostrovieši]]em. Lejtecē 12 km garumā upe regulēta, pārveidota par novadgrāvi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākās pietekas: [[Asarupe]] (13 km), [[Āriņupīte]] (11 km), [[Vienvārstes strauts]] (9 km), [[Alksne]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: [[Gulbene]], [[Stradi (Stradu pagasts)|Stradi]], [[Lejasstradi]].

sentences: Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2017. gada 6. jūnijā rīko tiešsaistes (neklātienes) vikidarbnīcu. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta latviešu valodā 14. "dzimšanas dienu", radot Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

sentences:
[[File:FluorescentCells.jpg|thumb|Šūnas zem [[mikroskops|mikroskopa]]]]
'''Citoloģija''' ({{val|gr|kytos}} — 'šūna' + ''logos'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvas [[šūna]]s, to uzbūvi, [[funkcija]]s, [[vairošanās|vairošanos]], novecošanos un bojāeju. Citoloģija apskata gan vienšūnu [[organisms|organismus]], kā [[baktērija|baktērijas]] un [[vienšūņi|vienšūņus]], gan specializētas šūnas sarežģītākos organismos.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Koronālos līdzskaņus''' , sauktus arī par '''priekšējiem mēleņiem''', artikulē ar kustīgo [[mēle]]s galu.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zem smiltīm
| operators =
| attēls = Sous Le Sable.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šārlota Remplinga]]
* [[Bruno Kremērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sous le sable''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2000|9|11|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2001|2|7|Francija}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2373355009/weekend/|title=
Under the Sand |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zem smiltīm"''' ({{Val|fr|Sous le sable}}) ir 2000. gada [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šārlota Remplinga]] un [[Bruno Kremērs]].

sentences: '''Aļaskas pārdošana''' ({{val|ru|продажа Аляски}}) vai '''Aļaskas pirkums''' ({{val|en|Alaska Purchase}}) bija darījums, ar kuru [[Krievijas Impērija]] pārdeva savas [[Krievijas Amerika]]s zemes [[ASV]] par 7,2 miljoniem zelta dolāru. [[Aļaska]]s iegūšana nostiprināja ASV pozīcijas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Diena vēsturē: 150 gadi, kopš Krievija pārdeva ASV Aļasku |date= 2017. gada 30. marts |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] |url= https://www.apollo.lv/5987925/diena-vesture-150-gadi-kops-krievija-pardeva-asv-alasku |accessdate= 2019. gada 19. februārī}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Zemais dadzis
|suga=Cirsium acaule
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= Scop.
|attēls=
Cirsium acaule Ostrożeń krótkołodygowy 2020-07-28 03.jpg
}}
'''Zemais dadzis''' (''{{Val-la|Cirsium acaule}}'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama nevienmērīgi: rietumdaļā nereti, austrumdaļā ļoti reti vai nav sastopams. Atsevišķi augu eksemplāri vai nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], ganībās un atmatās, kā arī upju krastu nogāzēs, pārsvarā granšainās vietās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cirsium-acaule-scop/|title=zemais dadzis - Cirsium acaule Scop. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-31}}</ref>

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
==Atsauces==
{{atsauces}}
{{botānika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Dadži]]
[[Kategorija:Latvijas flora]]

sentences:
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" |
|-
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* elektrība
* dzeramais ūdens
* WC
* autostāvvieta
|}
'''Jahtklubs "Pāvilosta Marina"''' - [[Jahta|jahtu]] piestātne [[Latvijas Republika|Latvijā]], [[Pāvilosta]]s ostas akvatorijā, Sakas upes kreisajā krastā. Atklāta 2006. gada maijā. Aptuveni 30 [[Jahta|jahtām]] paredzētā piestātne ir aprīkota ar visām nepieciešamajām komunikācijām, jahtu pacelšanai un nolaišanai ostas kanālā uzbūvēts slips. Pagaidām uzbūvēta piestātne un piestātnes komunikācijas.

sentences: '''Iegurņa josla''' [[Cilvēks|cilvēkam]] atrodas rumpja apakšējā daļā un savieno kājas ar vidukli. Tajā atrodas [[iegurnis|iegurņa]] kauli, muskulatūra, dzimumorgāni un izvadorgāni. [[Cilvēka skelets|Cilvēkam]] tās skeletu veido divi [[Gūžas kauls|gūžas kauli]], kas pievienojas pie [[Krustu kauls|krustu kaula]]. Gūžas kauls katrā pusē savukārt veidojas cilvēka pieaugšanas laikā, saaugot kopā trim kauliem ([[Zarnu kauls|zarnu kaulam]], [[Sēžas kauls|sēžas kaulam]] un [[Kaunuma kauls|kaunuma kaulam]]).<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/pme-raksts/?slug=iegurna_josla_pme|title=IEGURŅA JOSLA|website=medicine.lv|access-date=2022-05-08|date=2012-04-02|language=lv}}</ref> Zarnu kauls no tiem vērsts augšup, sēžas kauls — lejup un atpakaļ, kaunuma kauls — uz priekšu.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.butveselam.lv/skeleta-sistema/|title=Muskuloskeletālā sistēma – Būtveselam.lv|access-date=2022-05-08|language=lv}}</ref> Gūžas kaula ārējā virsmā ir lodveida [[locītava]]s iedobums, kurā ievietojas [[Augšstilba kauls|augšstilba kaula]] galviņa. Šo veidojumu sauc par gūžas locītavu. Mugurpusē gūžas kauli ar mazkustīgām locītavām savienoti ar krustu kaulu, bet priekšpusē saauguši kopā ar skrimsli, veidojot [[Simfīze|simfīzi]]. Gūžas kauli, krustu kauls, [[astes kauls]] un 2 pēdējie jostas skriemeļi kopā veido [[iegurnis|iegurni]], kas noliekts uz priekšu.<ref name=":0" />

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences: '''Ksi hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no [[u kvarks|u kvarka]] vai [[d kvarks|d kvarka]] un diviem [[s kvarks|s kvarkiem]] jeb dīvainajiem kvarkiem. Ksi hiperons pieder pie [[ksi daļiņa|ksi daļiņām]]. Ksi hiperonu [[izotopiskais spins]] vienmēr ir 1/2.

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences:
<includeonly>{{{{{|safesubst:}}}#invoke:Wikidata/it|getProperty}}</includeonly><noinclude><!-- it: Template:Wikidata -->
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marica
| citvaloda      = bg
| oriģinālnosaukums = Марица
| citvaloda2      = el
| oriģinālnosaukums2 = Έβρος
| citvaloda3      = tr
| oriģinālnosaukums3 = Meriç
| attēls            = Maritsa_Plovdiv.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Marica pie Plovdivas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rilas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Egejas jūra]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BUL}}
{{GRE}}
{{TUR}}
| garums            = 490
| iztekas_augstums  = 2378
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 200
| gada_notece       =
| baseins           = 53 846
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Balkāni#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 98
 | lv  = Deviņdesmit astoņi
}}
'''98 (deviņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[97 (skaitlis)|97]] un [[99 (skaitlis)|99]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit astotā diena ir [[8. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[7. aprīlis]]).

sentences: [[File:Truth-Warner-Highsmith.jpeg|thumbnail|175px|Olina Varnera un Herberta Edamsa izgatavotas bronzas durvis, kurā attēlota "Patiesība", kas ar spoguli vēro čūsku]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           vārds = Deivids Fosters Volless
|      vārds_orig = ''David Foster Wallace''
|          attēls = David Foster Wallace.jpg
|         att_izm = 250px
|   att_nosaukums = Deivids Fosters Volless 2006. gadā.
|      pseidonīms =
|      dz_dat_alt = {{dat|1962|2|21}}
|        dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Itaka}}
|       m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2008|9|12|1962|2|21}}
|         m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosas apgabals|Klermonta}}
|           žanri =
|    nodarbošanās = romānu rakstnieks, noveļu rakstnieks
|         periods = 1987–2008
|   darbojies_arī =
|           mlapa =
|         dzimums = V
}}

sentences: '''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

sentences:
'''Lipke''' var būt:
* [[Pauls Lipke]] (''Paul Lipke'') — Vācijas šahists un advokāts (1870—1955);
* [[Žanis Lipke]] (īstajā vārdā '''Jānis Lipke''') — ebreju glābējs Otrā pasaules kara laikā (1900—1987).

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Hehtsheima
|attels             =
|paraksts           =
|karte              = Hechtsheim in Mainz.svg
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Vācija|Mainca}}
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 14,043 km2
|iedzivotaju_skaits = 15 461
|augstums           = 148 m v.j.l.
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        =
}}
'''Hehtsheima''' ({{val|de|Hechtsheim}}) ir viens no 15 [[Mainca]]s pilsētas rajoniem. Hehtsheima atrodas uz dienvidiem no pilsētas centra. Tulkojumā no vācu valodas vārds "Hechtsheim" nozīmē "Līdaku mājas", līdakas arī tiek attēlotas pilsētas rajona ģerbonī. Hehtsheima rakstiski ar nosaukumu ''Hehhidesheim'' pirmoreiz minēta [[808]]. gada [[17. maijs|17. maijā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rekonstruētā auto stāvvieta .
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[māksla|mākslu]].'''

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences: '''Krievijas revolūcijas hronoloģija''' apkopo svarīgākos 1917. un 1918. gada notikumus, kas noveda pie [[Krievijas impērija]]s sabrukuma [[Februāra revolūcija]]s laikā, nestabilo [[Krievijas Pagaidu valdība]]s laiku, kas beidzās ar [[Oktobra revolūcija|boļševiku apvērsumu]] un noveda pie [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] sākšanās. Datumi norādīti vecajā stilā.

sentences: koncerts ''[[Rod Laver Arena]]'', [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], 2005. gads]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''React''
| logo = React-icon.svg
| author = Džordans Volks
| developer = ''[[Facebook]]'' un kopiena
| released = {{date|2013|5|29}}<ref name="initialrelease">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=GW0rj4sNH2w|last1=Occhino|first1=Tom|last2=Walke|first2=Jordan|title=JS Apps at Facebook|website=YouTube|access-date=22 Oct 2018}}</ref>
| repo = {{URL|https://github.com/facebook/react}}
| programming language = ''[[JavaScript]]''
| platform = Tīmekļa platforma
| genre =
| license = [[MIT License]]
| website = {{URL|reactjs.org}}
}}
'''''React''''' ir ''[[JavaScript]]'' bibliotēka [[lietotāja saskarne|lietotāja saskarņu]] veidošanai. Bibliotēku uztur ''[[Facebook]]'' un individuālu izstrādātāju un uzņēmumu kopiena.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoworld.com/article/2608181/javascript/react--making-faster--smoother-uis-for-data-driven-web-apps.html |title=React: Making faster, smoother UIs for data-driven Web apps |last=Krill |first=Paul |date=May 15, 2014 |website=[[InfoWorld]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoq.com/news/2013/06/facebook-react |title=Facebook's React JavaScript User Interfaces Library Receives Mixed Reviews |last=Hemel |first=Zef |date=June 3, 2013 |website=InfoQ}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://thenewstack.io/javascripts-history-and-how-it-led-to-reactjs/ |title=JavaScript’s History and How it Led To ReactJS |last=Dawson |first=Chris |date=July 25, 2014 |website=The New Stack}}</ref> Uz ''React'' bāzes var izstrādāt vienas lapas tīmekļa lietotnes (SPA) vai arī mobilās lietotnes. Taču ''React'' atbild vienīgi par datu attēlošanu, tāpēc pilnvērtīgām lietotnēm nepieciešamas citas bibliotēkas lietotnes stāvokļa pārvaldīšanai, maršrutēšanai, mijiedarbībai ar [[Lietojumprogrammas saskarne|API]].

sentences:
[[Image:Cube root.svg|right|thumb|288px|Funkcijas ''y'' = <math>\sqrt[3]{x}</math> grafiks, kad <math>x \ge 0</math>]]
'''Kubsakne''' [[matemātika|matemātikā]] ir trešās pakāpes [[sakne (matemātika)|sakne]] no [[skaitlis|skaitļa]]. To pieraksta kā <math>\sqrt[3]{x}</math> vai x1/3. Kubsakne no skaitļa ''x'' ir skaitlis ''a'', kuru, [[reizināšana|reizinot]] pašu ar sevi trīs reizes, iegūst skaitli ''x'', tas ir, <math>a \cdot a \cdot a = x</math>.

sentences: '''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

sentences: '''RNS interference''' ('''RNSi''' jeb arī '''RNAi''') ir mehānisms, kurš ierobežo [[gēns|gēnu]] izpausmes [[translācija]]s posmā vai arī traucē konkrētu gēnu [[Transkripcija (ģenētika)|transkripciju]]. Tādā veidā var panākt, ka tiek "nomierināti" defektīvie gēni, praktiski "izslēdzot" tos. RNS interference paver plašas iespējas jaunu [[medikamenti|medikamentu]] izstrādē [[slimība|slimībām]], kuru pamatā ir neadekvāta gēnu darbība. Tā izlases veidā iedarbojas uz bojātajiem gēniem.

sentences: '''Romanša dziļvaga''' ir [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Izvietojusies [[ekvators|ekvatora]] rajonā starp [[Āfrika|Āfriku]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]]. Trešā dziļākā vieta (7730 m) Atlantijas okeānā pēc [[Puertoriko dziļvaga]]s un [[Dienvidsendviču dziļvaga]]s. Tā ir ap 300 km gara un līdz 19 km plata un atdala divas [[Vidusatlantijas grēda]]s daļas — [[Ziemeļatlantijas grēda|Ziemeļatlantijas grēdu]] un [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]].<ref>{{PZT|604}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Ersa
| vārds_orig =
| attēls = Mirdza Ersa.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1924
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2008
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Valka]], {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs = Tālivaldis Lībietis
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''General Motors''
| native_name      =
| logo             = General Motors (2021).svg
| logo_size        = 155px
| logo_caption     =
| image            = RenCen.JPG
| image_size       = 205px
| image_caption    = ''General Motors'' galvenais birojs atrodas ''[[Renaissance Center]]'' debesskrāpju kompleksā [[Detroita]]s pilsētā, [[Mičigana]]s štatā.
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|1908|9|18}}
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Detroita]]
| location_country = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Daniels Akersons (priekšsēdētājs un ģenerāldirektors)
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
komerctransports
auto rezerves daļas
| services         =
| revenue          = {{increase}} [[ASV dolārs|$]] 135.592 miljardi (2010)<ref name=10K>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1467858/000119312511051462/d10k.htm |title=2010 Form 10-K, General Motors Company |date=March 1, 2011 |publisher=United States Securities and Exchange Commission |access-date={{dat|2011|03|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/618rRUww2?url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1467858/000119312511051462/d10k.htm |archivedate={{dat|2011|08|23||bez}} }}</ref>
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 209,000 (2010)<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Company Profile |url=http://www.gm.com/corporate/about/ |publisher=General Motors |year=2010 |accessdate=2011. gada 26. marts |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110325004306/http://www.gm.com/corporate/about/ |archivedate={{dat|2011|03|25||bez}} }}</ref>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.gm.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS ''Eesti Gaas''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes imports, dabasgāzes un elektroenerģijas pārdošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Infortar]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.gaas.ee gaas.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''AS Eesti Gaas''''', darbojas ar zīmolu '''''Elenger''''', ir [[Igaunija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī elektroenerģijas pārdošanu. Tas ir dibināts 1993. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. ''Eesti Gaas'' īpašnieks ir Igaunijas investīciju uzņēmums ''[[Infortar|Infortar OÜ]]''.

sentences:
{{cita nozīme|japāņu samuraju|filmu|Mijamoto Musasi (filma)}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mijamoto Musasi
 |    vārds_orig = 宮本武蔵
 |        attēls = Miyamoto Musashi-Portrait-Edo-period.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = [[1583. gads|1583]]. gada martā
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 1645
 |     m_mēnesis = 5
 |       m_diena = 19
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[japāņi|japānis]]
 |  nodarbošanās = kareivis, filozofs, stratēģis un rakstnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Adžāri''' ([[Gruzīni|gruzīnu]]: აჭარლები ) ir [[Gruzīni|gruzīnu]] [[etnogrāfiskā grupa]]. Lielākā daļa dzīvo [[Adžārija|Adžārijā]] un runā [[Gruzīnu valoda|gruzīnu valodas]] [[Adžāru dialekts|adžāru dialektā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Marnics''' var būt:

sentences:
noslēgšana [[Pasvale|Pasvalē]] starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaiti un Polijas karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (Maurycy Gottlieb, 1856-1879) zīmējums]]
 arhīva).]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Salo jeb 120 Sodomas dienas
| operators =
| attēls = Saloposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, šausmu filma
| režisors = [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = [[Alberto Grimaldi]]
| scenārijs = * [[Serdžo Čiti]]
* Pjērs Paolo Pazolīni
| aktieri = * [[Paolo Bonačelli]]
* [[Džordžo Kataldi]]
* [[Uberto Paolo Kvintavalle]]
* [[Aldo Valleti]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Salò o le 120 giornate di Sodoma''
| studija = * ''Produzioni Europee Associati''
* ''Les Productions Artistes Associés''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|11|23}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Salo jeb 120 Sodomas dienas"''' ({{Val|it|Salò o le 120 giornate di Sodoma}}) ir 1975. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[Šausmu filma|šausmu]] mākslas filma,<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Ethics of Extreme Cinema|last=Frey|first=Mattias|publisher=Routledge|year=2013|isbn=978-1-136-74596-6|pages=114}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2000/sep/22/books.culture|title=Shock value|work=The Guardian|access-date=2024-01-26|date=2000-09-22|issn=0261-3077|language=en-GB}}</ref> kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filma ir [[Marķīzs de Sads|Marķīza de Sada]] 1785. gada romāna ''[[Les 120 Journées de Sodome ou l'école du libertinage]]'' adaptācija, pārceļot stāstu uz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laiku. "Salo jeb 120 Sodomas dienas" ir pēdējā Pazolīni filma un tā tika izlaista trīs nedēļas pirms viņa slepkavības.

sentences: '''.bs''' ir [[Bahamu Salas|Bahamu]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
'''Skulte''' var būt:
* [[Skulte (Skultes pagasts)|Skulte]] — apdzīvota vieta [[Skultes pagasts|Skultes pagastā]];
* [[Skulte (Mārupes pagasts)|Skulte]] — apdzīvota vieta [[Mārupes pagasts|Mārupes pagastā]];
* [[Skulte (stacija)|Skulte]] — stacija dzelzceļa līnijā Rīga—Skulte.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Galictis.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| suga = Galictis cuja
| suga_lv = Mazais grizons
| binomial = Galictis cuja <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{navbox
|name = Dzjansu
|title = [[Dzjansu]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Čandžou]]
* [[Džeņdzjana]]
* [[Huaiaņa]]
* [[Jaņčena]]
* [[Jandžou]]
* [[Liaņjuņgana]]
* '''[[Naņdzjina]]'''
* [[Naņtuna]]
* [[Usji]]
* [[Sjuidžou]]
* [[Sucjaņa]]
* [[Sudžou (Dzjansu)|Sudžou]]
* [[Taidžou (Dzjansu)|Taidžou]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Dzjansu]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences: , kurā galvenās secības zvaigznes atrodas lielākajā, diagonālajā joslā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
[[File:Shiva Musée Guimet 22971.jpg|thumb|[[Šiva]] ar trešo aci. ([[Kambodža]]).]]
'''Trešā acs''', arī '''iekšējā acs''' hinduismā un citās tradīcijās esot [[misticisms|mistisks]] "enerģijas centrs," kas simbolizējot garīgo uztveri. Senatnē acs bieži simbolizēja saules dievības.<ref>Ilustrētā enciklopēdija Zīmes un simboli. Miranda Brūsa Mitforda, Zvaigzne ABC, Rīga</ref>

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Karaliskais Kārļa (Karolinskas) institūts
|attēla_nos   = Karolinska institutes flagga 2012.jpg
|att_izm      = 167px
|att_apraksts = Institūta karogs
|moto         = ''Att förbättra människors hälsa''
|dibin        = 1810
|valsts       = Zviedrija
|vieta        = [[Solna]], [[Stokholmas lēne]]
|tips         = sabiedriski finansēta
|dotācijas    =
|rektors      = Ole Petter Ottersen (2020)
|pasniedz     = 813 (2020)<ref name="KI" />
|studenti     = 6481 studenti, 2039 [[doktoranti]] (2020)<ref name="KI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ki.se/en/about/karolinska-institutet-in-brief|title=Karolinska Institutet in brief|publisher=Karolinskas institūts}}</ref>
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://ki.se// ki.se/]
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums     = Teksasa
| angļu         = Texas
| karogs        =
| ģerbonis      =
| karte         =
| oficvaloda    = Nav
| galvaspilsēta = [[Ostina]]
| pilsēta       = [[Hjūstona]]
| iestāšanās    = [[1845]]. gada [[29. decembris]]
| laiks         = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
pati rietumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi   = TX Tex. US-TX
| mājaslapa     = [http://www.texas.gov www.texas.gov]
| iedzgads      = 2009
| iedzīvotāji   = 24 782 302<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | title = 2009 Population Estimates | publisher = US Census | url = http://www.census.gov/popest/states/NST-ann-est.html | format = xls | accessdate = 2009-12-30 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20111208183700/http://www.census.gov/popest/states/NST-ann-est.html | archivedate = 2011-12-08 }}</ref>
| iedzīvotājiV  = 2
| iedzblīvums   = 35,6
| iedzblīvumsV  = 26
| ieņēmumi      = 41 275
| ieņēmumiV     = 34
| rase          = baltādainie — 83%
melnādainie — 11,5%
| reliģija      = [[protestanti]] — 66%
[[katoļi]] — 23%
nereliģiozi — 6%
| platība       = 696 241<ref name="facts">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | year= 2008 | title= Facts | edition= 2008—2009 | publisher= Texas Almanac | url= http://www.texasalmanac.com/facts/ | accessdate= 2008-04-29 | archiveurl= https://www.webcitation.org/6E1UMQPQg?url=http://www.texasalmanac.com/topics/facts-profile | archivedate= 2013-01-29 }}</ref>
| platībaV      = 2
| garums        = 1 270
| platums       = 1 244
| ūdens         = 2,5
| augstums      = Gvadalupes smaile,
2667
| Vaugstums     = 520
| Zaugstums     = 0
}}

sentences:
{{EPS L9.7}}
'''EPS L9.7''' jeb '''Étage à Propergol Stockables L9.7''' (no [[franču valoda|franču]] — uzglabājamās degvielas pakāpe) ir [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[augšējā raķešpakāpe]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences:
s nocietinājumos]]
'''Drakona zobi''' ir [[piramīda]]s veida [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] konstrukcijas, kuras izmanto [[tanks|tanku]], kā arī citas tehnikas aizkavēšanai. Šādas aizsargbūves plaši izmantoja [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Par drakona zobiem sauca arī zemē ieraktas [[granīts|granīta]] bluķu virknes, kuras izmantoja [[Somija]] [[Ziemas karš|Ziemas kara]] laikā pret [[Padomju Savienība|PSRS]] tankiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tapír 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints =Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus terrestris
| suga_lv =Līdzenumu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo līdzenumu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus terrestris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
}}
'''Līdzenumu tapirs''' (''Tapirus terrestris'') jeb '''Dienvidamerikas tapirs''', arī '''Brazīlijas tapirs''' ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Sēmans''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Invincible''
| oriģinālnos =
| attēls = Invincible movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma, drāma
| režisors = [[Ēriksons Kors]]
| producents = * [[Gordons Grejs]]
* [[Marks Siardi]]
| scenārijs = [[Breds Ganns]]
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Maikls Hejss]]
| mūzika = [[Marks Ishems]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2006|8|25||bez}}
| ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/invincible-2006|title=Invincible|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|58,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=invincible06.htm|title=Invincible (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Invincible''''' ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors ir [[Ēriksons Kors]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Gregs Kinīrs]], [[Elizabete Benksa]] un [[Maikls Hejss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|25||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hottonia palustris on dry ground.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hottonia palustris|Purva sermulīte}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| suga = H. palustris
| suga_lv = Purva sermulīte
| binomial = Hottonia palustris L.
| ģints_lv = Sermulītes
| ģints = Hottonia
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|daudzfunkcionālo stadionu [[Rīga|Rīgā]]|Daugavas stadions|Daugavas stadions}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Daugavas stadions
|attēls            = Daugavas stadions.JPG
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Rīga
|adrese            = [[Augšiela (Rīga)|Augšiela]] 1, LV-1009
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = [[1927. gads]]
|renovēts          = [[2008. gads]]
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   = 200
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  = 140
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     = 10 461
|futbols           = 10 461
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = {{fb|LVA}} (1991–2000, 2018–2022)<br>[[FS METTA/Latvijas Universitāte|FS METTA]] ([[Latvijas futbola Virslīga|Virslīga]], 2018–2022)
|mājas-lapa        = www.daugavasstadions.lv
}}

sentences: '''Unilaterālisms''' ir jebkāda vienpusēja [[politika]], piemēram, iestāšanās par vienpusēju [[Kodolieroči|kodolatbruņošanos]]. Raksturīga [[Valsts|valstīm]], kuras īsteno ārpolitiku, maz konsultējoties ar citām valstīm, pat sabiedrotajiem. Ir pretēja [[Multilaterālisms|multilaterālismam]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Big Ideas Simply Explained: The Politics Book|pages=343}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Federatīva republika''' ir [[Federācija (valsts)|federācija]] ar [[Republika|republikas pārvaldes formu]]. Federatīvā republikā pastāv varas dalīšana starp federatīvajām un vietējām iestādēm, atšķirībā no [[Unitāra republika|unitāras republikas]], kur vara ir centralizēta.

sentences: '''Lineāls''' ir taisna, šaura [[plāksne]], parasti ar iezīmētu garuma mērvienību skalu, [[taisna līnija|taisnu līniju]] novilkšanai, kā arī garuma [[mērīšana]]i. Tas ir [[kancelejas piederums]], plaši tiek izmantots [[ģeometrija|ģeometrijā]] un [[rasēšana|rasēšanā]]. Lineāli ir gatavoti no dažādiem materiāliem, no [[plastmasas]], [[koksne|koka]], [[metāli|metāla]] vai citiem materiāliem. Arī lineālu garumi var atšķirties.

sentences: '''Cisdzimte''' un cisseksuāļi apzīmē personas, kuru [[dzimtes identitāte]] vai sociālais dzimums (atšķirībā no [[Transdzimte|transdzimtes]] personām) saskan ar viņu [[Bioloģiskais dzimums|bioloģisko dzimumu]], kuru [[Piešķirtais dzimums|nosaka dzimšanas brīdī]]. Cisdzimtes personas iedala cisvīriešos un cissievietēs.<ref>{{cite web |date=n.d. |title=cisgender |url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/cisgender |access-date=March 8, 2021 |website=Merriam-Webster.com Dictionary}}</ref>

sentences: '''Jaunmīlgrāvis''' ir [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvja]] [[apkaime]]s rietumu daļa [[Rīga]]s pilsētas [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]]. Tas robežojas ar [[Sarkandaugava]]s un [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] apkaimēm (savienojums pa [[Mīlgrāvja tilts|Mīlgrāvja tiltu]]), bet pa [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugavu]] tam ir robeža arī ar [[Kundziņsala]]s apkaimi. [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte]] atdala Jaunmīlgrāvi no [[Aplokciems|Aplokciema]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 81
|lv = Astoņdesmit
}}
'''81''' ir [[kārtas skaitlis]], kurš atrodas starp [[80 (skaitlis)|80]] un [[82 (skaitlis)|82]]. Šis ir viens no trijiem [[Skaitlis|skaitļiem]] (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja abus tā [[Cipars|ciparus]] [[Saskaitīšana|saskaita]] un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to [[Reizināšana|sareizina]] ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais skaitlis (1458; 1729 vai 81); 8+1=9 ; 9 x 9=81

sentences:
tronī kā abats.]]
'''Abats''' ({{val|la|abbas}}, no ivrita: אבּא — 'tēvs') ir [[katolicisms|Romas katoļu baznīcas]] goda tituls, kuru no 5. gadsimta piešķīra katoļu vīriešu [[klosteris|klosteru]] ([[abatija|abatiju]]) priekšniekiem. [[Francija|Francijā]] vēlāk par abatiem sāka dēvēt katoļu [[garīdznieks|garīdzniekus]].

sentences: '''Koraļļu rifs''' ir virsūdens [[sala]] vai zemūdens sēklis, kurus izveidojuši koloniālu [[koraļļpolipi|koraļļu]] [[kalcīts|kaļķa]] [[skelets|skeleti]]. Koraļļu rifi ir izplatīti pārsvarā seklās tropu [[jūra|jūrās]]. Optimālais koraļļu rifu augšanas dziļums ir 10-20 metri.

sentences: '''Bazālā membrāna''' ir šaurs, fibrozs, bezšūnu slānis, kas atdala [[epitēlijs|epitēliju]] (ādā, elpceļos, gremošanas traktā u.c), mezotēliju ([[pleira]]s dobumā, [[sirds|perikarda]] dobumā u.c.), [[endotēlijs|endotēliju]] (asinsvados, limfvados u.c.) no zemāk pieguļošajiem [[saistaudi]]em.<ref>Kierszenbaum, Abraham; Tres, Laura (2012). ''Histology and Cell Biology, An Introduction to Pathology'' (3rd ed.). Elsevier. {{ISBN|978-0-323-07842-9}}.</ref>

sentences: '''Tips''' ({{val|la|phylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tips ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Klase (bioloģija)|klases]]. Vienību tips lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst [[Nodalījums (botānika)|nodalījums]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Gūlds''':

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpnieces
| attēls                   = The Hustle film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hustle''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Kriss Adisons]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Rebela Vilsone]]
| scenārija autors         =
* [[Stenlijs Šapiro]]
* [[Pols Henings]]
* [[Deils Launers]]
* [[Džeks Šēfers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Alekss Šārps]]
* [[Dīns Noriss]]
| mūzika                   = [[Anna Dadlija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pin High Productions]]''
* ''[[Cave 76 Productions]]''
* ''[[Camp Sugar Productions]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|10|ASV}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hustle-2019|title=The Hustle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019|archive-date={{dat|2019|05|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190509045417/http://www.bbfc.co.uk/releases/hustle-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Krāpnieces''' ({{val|en|The Hustle}}) ir 2019. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kriss Adisons]]. Filma veidota kā rīmeiks 1988. gada filmai ''Dirty Rotten Scoundrels'', kas savukārt veidota kā rīmeiks 1964. gada filmai ''Bedtime Story''. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Rebela Vilsone]], [[Alekss Šārps]] un [[Dīns Noriss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|5|10||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks, kura nebija
| attēls                   = The Man Who Wasnt There.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Man Who Wasn't There''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = Džoels Koens
| producents               = Ītans Koens
| scenārija autors         = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Maikls Badaluko]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Džons Polito]]
* [[Tonijs Šalhubs]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
| mūzika                   = [[Kārters Burtvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Good Machine]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
* ''[[Constantin Film]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features|USA Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|5|13|Kannu kinofestivāls|2001|10|26|Apvienotā Karaliste|2001|11|2|ASV|}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-who-wasnt-there-2001-1|title=The Man Who Wasn't There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manwhowasntthere.htm|title=The Man Who Wasn't There (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks, kura nebija"''' ({{val|en|The Man Who Wasn't There}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfima, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Maikls Badaluko]], [[Ričards Dženkinss]], [[Džons Polito]], [[Tonijs Šalhubs]] un [[Džeimss Gandolfīni]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|5|13||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovmuostaha
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Муостах''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=33| lats=17| latNS=N
| longd=130| longm=01| longs=31| longEW=E
| novietojums          = [[Muostāha]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1996
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ostrovmuostaha»''' ({{val|ru|Полярная станция «Остров Муостах»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1176 Полярная Почта. Муостах, остров]</ref> Izvietojusies [[Muostāha]]s salas dienvidu galā [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu daļā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacija izveidota 1935. gadā, slēgta 1996. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm |title=ОПИСАНИЕ МОРСКИХ ГИДРОМЕТСТАНЦИЙ И ПОСТОВ |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210204004406/http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm }}</ref> Līdzās stacijai atrodas 17 m augsta ar koku apšūta [[bāka]].<ref>[https://turbina.ru/guide/Sakha-(Yakutiya)-Rossiya-86560/Zametki/Zapiski-na-polyakh-Mayak-na-ostrove-Muostakh-78679/ Записки на полях. Маяк на острове Муостах]</ref> Staciju arī pēc tās slēgšanas periodiski izmanto [[ģeokrioloģija|ģeokrioloģiskās]] ekspedīcijas, kas pēta salā [[mūžīgais sasalums|mūžīgā sasaluma]] procesus.<ref>[https://epic.awi.de/id/eprint/48551/1/20Years_of_Terrestrial_Research_in_the_Siberian_Arctic-russian.pdf 20 лет наземных исследований в сибирской Арктике. История экспедиций "Лена"]</ref>

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences: '''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

sentences: '''Sieks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vesture.eu/Sieks|title=Sieks - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2020-10-31}}</ref> ir [[Latvija|Latvijā]] lietota [[tilpums|tilpuma]] vai [[svars|svara]] [[mērvienība]] beramam produktam (piemēram, [[labība]]i) 15. un 16. gadsimtā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neiecietība
| operators =
| attēls = Intolerance (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vera Luisa]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Meja Mārča]]
* [[Roberts Harons]]
* [[Konstance Talmadža]]
* [[Liliana Giša]]
* [[Džozefīne Krovela]]
* [[Mārdžerija Vilsone]]
* [[Frenks Benets]]
* [[Elmers Kliftons]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Alfreds Pedžets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Intolerance''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Triangle Distributing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1916|9|5}}
| ilgums = 210 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]]
| budžets = {{ASV dolārs|385,907}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neiecietība"''' ({{Val|en|Intolerance}}) ir 1916. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gaiķu pagasts
| karte             = Gaiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Satiķi
| platība           = 105,8
| iedzīvotāji       = 612<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 612 / 105.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Gaiķu pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Cieceres pagasts|Cieceres]], [[Šķēdes pagasts|Šķēdes]], [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]], [[Lutriņu pagasts|Lutriņu]], [[Saldus pagasts|Saldus]] un [[Remtes pagasts|Remtes]] pagastiem, [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Zantes pagasts|Zantes]] un [[Vānes pagasts|Vānes]] pagastiem.

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Felipe Gonsaless
| vārds_orģ           = ''Felipe González''
| attēls              = Felipe Gonzalez-Madrid-28 de enero de 2004.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Spānijas premjerministru uzskaitījums|Spānijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|12|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1996|5|4|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| monarhs             = [[Huans Karloss I]]
| priekštecis         = [[Leopoldo Kalvo Sotelo]]
| pēctecis            = [[Hosē Marija Aznars]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Maršals
 | oriģinālnos = ''Marshall''
 |      attēls = Marshall (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Redžinalds Hadlins]]
 |  producents =
* [[Džonatans Sangers]]
* [[Pola Vāgnere]]
* Redžinalds Hadlins
 |   scenārijs =
* [[Maikls Koskovs]]
* [[Džeikobs Koskovs]]
 |     aktieri =
* [[Čedviks Bouzmens]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
 |      mūzika = [[Markuss Millers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Starlight Media]]''
* ''[[Chestnut Ridge Productions]]''
* ''[[Hudlin Entertainment]]''
 | izplatītājs =  ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|9|20|Hovardas Universitāte|2017|10|13|ASV|}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marshall-2017|title=Marshall|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171009112600/http://www.bbfc.co.uk/releases/marshall-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marshall.htm|title=Marshall (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Maršals"''' ({{val|en|Marshall}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem  ir [[Redžinalds Hadlins]]. Galvenās lomas atveido [[Čedviks Bouzmens]], [[Keita Hadsone]], [[Džošs Gads]], [[Dens Stīvenss]] un [[Džeimss Kromvels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|20||bez}} Hovardas Universitātē.

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences: '''Interneta vārdu un numuru piešķires organizācija''' ({{val|en|Internet Corporation for Assigned Names and Numbers}}; ICANN), arī zināma kā [[internets|interneta]] [[Domēna vārds|domēnu]] pārvaldes organizācija, ir [[sabiedriskā labuma organizācija]], kas koordinē vairāku ar interneta vietņu identifikatoriem ([[Domēna vārds|domēna vārdiem]] un [[DNS (protokols)|domēna nosaukumu sistēmām]]) saistītu datu bāzu uzturēšanu, kā arī izstrādā to politiku. ICANN cieši sadarbojas ar domēna vārdu reģistriem un reģistratoriem visā pasaulē (piemēram, Latvijā — [[NIC (domēna .lv reģistra uzturētājs)|NIC]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.icann.org/get-started|title=Welcome to the global community! - ICANN|website=www.icann.org|access-date=2022-10-12}}</ref> ICANN ir būtiska ietekme globālā interneta infrastruktūras attīstībā.

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Tuberkuloze
| image         = Tuberculosis-x-ray-1.jpg
| caption       = Tuberkulozes slimības rezultātā plaušās rodas caurumi, kā šajā rentgenstaru fotogrāfijā redzamais dobums pacienta augšējā labajā daivā
| field         = [[Infekcijas slimība]], [[pulmonoloģija]]
| synonyms      = Phthisis, phthisis pulmonalis, "lielais baltais mēris"
| symptoms      = [[Hronisks klepus]], [[drudzis]], [[klepus ar asiņainām gļotām]], svara zaudēšana
| onset         =
| duration      =
| causes        = ''[[Mycobacterium tuberculosis]]''
| risks         = Smēķēšana, [[HIV/AIDS]]
| diagnosis     = [[Krūškurvja rentgens]], [[mikrobu kultūra]], [[tuberkulīna ādas tests]], [[kvanteferons]]
| differential  = [[Pneimonija]], [[histoplazmoze]], [[sarkodioze]], [[kokcidioidomikoze]]<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Ferri FF |title=Ferri's differential diagnosis : a practical guide to the differential diagnosis of symptoms, signs, and clinical disorders|date=2010|publisher=Elsevier/Mosby|location=Philadelphia, PA|isbn=978-0-323-07699-9|page=Chapter T|edition=2nd}}</ref>
| prevention    = Riska grupu skrīnings, inficēto ārstēšana, [[vakcinācija]] ar [[Kalmē-Gerīna vīrusu]]
| treatment     = [[Antibiotikas]]
| medication    =
| frequency     = 25% no populācijas (latentā tuberkuloze)
| deaths        = 1.5 miljoni (2020)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tuberculosis deaths rise for the first time in more than a decade due to the COVID-19 pandemic |url=https://www.who.int/news/item/14-10-2021-tuberculosis-deaths-rise-for-the-first-time-in-more-than-a-decade-due-to-the-covid-19-pandemic |website=www.who.int |access-date=16 October 2021 |language=en |archive-date=16 October 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211016003119/https://www.who.int/news/item/14-10-2021-tuberculosis-deaths-rise-for-the-first-time-in-more-than-a-decade-due-to-the-covid-19-pandemic |dead-url=no }}</ref>
}}
{{Medicīniskais brīdinājums}}

sentences: '''Aptieka''' (no {{val|grc|ἀποθήκη}} (''apotḗkē'') — 'noliktava, glabātava') ir īpaši specializēta iestāde [[veselības aizsardzība]]s sistēmā, kur tiek gatavoti, iepakoti, pētīti un pārdoti [[medikamenti]]. Aptieku tradicionāli uzskata par veselības aprūpes iestādi un tās galvenais mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus ar [[farmācija]]s pakalpojumiem. Pārsvarā aptiekām ir noteikts [[darba laiks]], bet pastāv arī diennakts aptiekas.

sentences:
{{Upes infokaste
 | nosaukums          = Ebro
 | citvaloda          = es
 | oriģinālnosaukums  = Ebro
 | attēls             = Zaragoza shel.JPG
 | paraksts           = Ebro upe Saragosas pilsētā
 | karte              = SpainEbroBasin.png
 | kartes_paraksts    = Ebro upes baseins Pireneju pussalā
 | kartes_izmērs      = 250px
 | izteka             = ''Pico Tres Mares'', [[Kantabrija]]
  | iztekas_augstums  = 1980
  | sāk_plat_d= 43 | sāk_plat_m= 02 | sāk_plat_s= 21 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 4 | sāk_gar_m= 24 | sāk_gar_s= 11 | sāk_gar_EW=W
 | ieteka             = [[Vidusjūra]], [[Tarragonas province]]
  | ietekas_augstums  = 0
  | iet_plat_d= 40 | iet_plat_m= 43 | iet_plat_s= 12 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 0 | iet_gar_m= 51 | iet_gar_s= 47 | iet_gar_EW=E
 | baseina_valstis    = {{ESP}}
 | garums             = 910
 | gada_notece        =
 | caurtece           = 426
 | caurtece_vieta     = ieteka
 | baseins            = 80 093
 | pietekas           = [[Segre]], [[Galjego]], [[Aragona (upe)|Aragona]], [[Halona]], [[Verva]], [[Gvadalope]]
}}

sentences: [[Datorgrafika]], rastra grafikas attēlu datu struktūra ir izkārtota [[Matrica|punktmatricās]], kuras attēlo [[Pikselis|pikseļus]] [[Taisnstūris|taisnstūra]] veida režģī vai [[Krāsa|krāsu]] punktos, kuri pēc tam ir redzami [[Monitors|monitorā]], uz [[Papīrs|papīra]] vai citos attēlošanas veidos. Rastra attēli tiek uzglabāti kā attēlu faili ar dažādiem failu paplašinājumiem un formātiem.<ref>[http://wiki.scratch.mit.edu/wiki/Raster_Graphics Raster Graphics — Scratch Wiki]</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Rohindžas
| skaits    = vairāk par 2 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{BAN}} (>1,3 miljoni)
 | {{SAU}} (500 tūkstoši)
 | {{MYA}} (400 tūkstoši)
 | {{PAK}} (350 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[rohindžu valoda]]
| reliģija = [[islāms]]
|   grupas =
|     radi =
}}

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Gestācijas trofoblastiskā neoplāzija''' ir ar [[Grūtniecība|grūtniecību]] saistīto [[Audzējs|audzēju]] grupa. Pašlaik trofoblastiskie audzēji ir vieni no vislabāk ārstējamiem sieviešu ļaundabīgiem audzējiem. Parasti šīs patoloģijas beidzas ar grūtniecības pārtraukšanos, bet var rasties arī pēc normālas gestācijas. Šo slimību diagnosticē pēc pārmaiņām seruma β-horijgonadotropīna (β-hCG) līmenī.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Krimas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Крымский мост''
''Міст через Керченську протоку''
|attēls               = Krim-Bruecke.png
|attēla paraksts      = Pārvadu pāri Kerčas šaurumam veido dambji (zaļā krāsā) un divi tilti (sarkanā krāsā) ar kopēju garumu 7,5 km
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports/dzelzceļs
|šķērso               = [[Kerčas šaurums|Kerčas šaurumu]]
|atrašanās vieta      = [[Krievijas Federācija]], [[Ukraina]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 16,9 km (automašīnu tilts)
18,1 km (dzelzceļa tilts)
|platums              =
|augstums             = 35 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = 2018. gada 15. maijā (autotilts)
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       = 2019. gada decembris (dzelzceļa tilts)
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = 227,92 miljardi [[RUB]]
|koordinātas          = {{coord|45|18|31|N|36|30|22|E}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''S&P 500''''', saīsinājums no '''''Standard and Poor’s 500''''', [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ir [[akciju tirgus]] indekss, kas sastāv no 500 vietējo uzņēmumu [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]]. Daudzi investori to uzskata par labāko kopējo Amerikas akciju tirgus darbības rādītāju. Indeksā ietilpst 500 vadošie uzņēmumi un tas aptver aptuveni 80% no pieejamās tirgus kapitalizācijas. Daži no indeksa uzņēmumiem ar visaugstāko svaru ir ''[[General Electric|General Electric Company]], [[Microsoft Corporation]], Citigroup Inc.'' un ''[[ExxonMobil|Exxon Mobil Corporation]]''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/SandP-500|title=S&P 500 {{!}} stock market|website=Encyclopedia Britannica|access-date=2020-05-09|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://us.spindices.com/indices/equity/sp-500|title=S&P 500® - S&P Dow Jones Indices|website=us.spindices.com|access-date=2020-05-09|archive-date=2019-01-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20190124023047/https://us.spindices.com/indices/equity/sp-500}}</ref>

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Fidži]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Fidži ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 3 vietas Fidži ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/fj Fidži]</ref>. Fidži Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1990]]. gada [[21. novembris|21. novembrī]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ražošana''' plašā izpratnē ir process, kurā tiek radīti [[pārdošana]]i [[tirgus|tirgū]] domāti [[produkts|produkti]]. Šaurākā izpratnē ražošana jeb [[apstrādes rūpniecība]] ir viena no [[saimniecība]]s nozarēm.

sentences: '''11. jūnijs''' ir gada 162. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (163. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 203 dienas.

sentences: '''Kustības sensors''' jeb '''kustības detektors''' ir ierīce, kas reaģē uz objektu [[kustība|kustību]]. To visbiežāk izmanto drošības sistēmās, automātiskā apgaismojuma kontrolē, mājokļa kontroles sistēmās, enerģijas taupīšanas un citās sistēmās.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name          = Tamilu valoda
|nativename    = தமிழ் ''{{ISOtranslit|tamiḻ|ta}}''
|pronunciation = [t̪ɐmɨɻ]
|states        = [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]], [[Singapūra|Singapūrā]], kur šai valodai ir oficiāls statuss, kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Maurīcija|Maurīcijā]], [[Reinjona|Reinjonā]] un emigrantu kopienās visā pasaulē<ref name="ethnologue2005">Gordon, Raymond G., Jr. (ed.), 2005. Ethnologue: Languages of the World, Fifteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International.</ref>
|speakers = Dzimtā val. 66 milj.<ref name="vistawide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vistawide.com/languages/top_30_languages.htm|title=Top 30 Languages by Number of Native Speakers: sourced from Ethnologue: Languages of the World, 15th ed. (2005)|accessdate=2007-04-03 |format= |work=Vistawide - World Languages & Cultures}}</ref><ref name="encarta-table">{{Tīmekļa atsauce|url=http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|title=Languages Spoken by More Than 10 Million People|accessdate=2007-04-02|format=|work=MSN Encarta|archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203134724/http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|archivedate=2007-12-03}}</ref>
Kopā 77 milj.<ref name="vistawide" />
|rank          = 20, 16<ref name="ethnologue2005"/>, 15<ref>{{Laikraksta atsauce |author=George Weber |year=1987 |month=December |title=Top Languages |journal=Language Today |volume=2 |pages=87–99 |editor=Geoffrey Kingscott |url=http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |format=pdf |accessdate=2007-04-02 |laysummary= |laysource=AATF National Bulletin, Vol. 24, No. 3 (January 1999) |laydate= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071126234452/http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |archivedate=2007-11-26 }}</ref> (dzimtā val.)
|familycolor   = Dravīdu
|fam1          = [[Dravīdu valodas|Dravīdu]]
|fam2          = [[Dienviddravīdu valodas|Dienviddravīdu]]
|fam3          = [[Tamilu-kannadu valodas|Tamilu-kannadu]]
|fam4          = [[Tamilu-kodagu valodas|Tamilu-kodagu]]
|fam5          = [[Tamilu-malajalu valodas|Tamilu-malajalu]]
|script=[[Tamilu raksts]]
|nation        = {{IND}}
 {{LKA}}
{{SGP}}
|agency        = Dažādas akadēmijas un [[Tamilnāda]]s valdība
|map=
Tamilu valodā runājošie areāli Dienvidindijā un Šrilankā

|iso1=ta| iso2=tam |iso3=tam | notice=Indic
}}

sentences: '''Smaguma spēks''' ir [[Astronomisks objekts|astronomiska objekta]], piemēram, [[Zeme|Zemes]], pievilkšanas [[spēks]] uz šī objekta virsmas vai tā tiešā tuvumā, kas vērsts vertikāli uz tā centru. Tas ir [[Konservatīvais spēks|konservatīvs spēks]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Hefrens
|name-orig =
|image = Khafre statue.jpg
|imgw = 214
|caption = Hefrena statuja
|reign = 26 gadi ap 2570. gadu p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Džedefra]]
|successor =[[Bika]] ({{nz}}), [[Mikerīns]]
|spouse =
|issue =
|house =4. dinastija
|father =[[Heopss]]
|mother =
|birth_date =
|death_date =
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Gīza|Hefrena piramīda}}
}}
'''Hefrens''' ({{val|el|Χεφρήν}}, ''Chephren'') bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 26 gadus 4. dinastijas laikā ap 2570. gadu p. m. ē. Pieņēmis titulu "Ra dēls" (''sa Ra'').<ref name="bbc">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/history/historic_figures/khafra.shtml|title=Khafra (Khephren) (c.2558 BC - c.2532 BC)|publisher=BBC|accessdate={{dat|2014|11|24||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Valmiera}}
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hansjohems Autrums
|     vārds_orig = Hansjochem Autrum
|         attēls = Hansjochem Autrum.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Bromberga]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Bidgošča]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   nodarbošanās = zoologs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
saka monologu 1984. gadā|250x250px]]
'''Monologs''' ({{val-el|μονόλογος}} (''mónológo''s), no ''μόνος'' (''mónos'') — 'viens' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'runa') ir vienas personas publiska [[runa]] literārā darbā, domu atstāsts vai [[dziedājums]], kas nav saistīts ar citu personu [[Replika|replikām]] vai [[Dialogs|dialogu]]. Monologs ir samērā gara nepārtraukta vienas personas runa, kas veidota pēc noteiktas kompozīcijas, piemēram, daiļdarbā, uz [[Skatuve|skatuves]] vai dziedājums [[Opera|operā]]. Tas ir saziņas veids, kurā tiek akcentēts runas autors, tajā ir svarīgi izmantot tos valodas līdzekļus un izteiksmes paņēmienus, kas tam ir raksturīgi.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 56. lpp.</ref>

sentences:
'''Paleoģeogrāfija''' ir zinātne, kas pēta ģeogrāfiju Zemes un citu debesu ķermeņu ģeoloģiskajā pagātnē.
{{Commonscat|Palaeogeography}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sprogainīte Sjū
| attēls                   =  Curly Sue (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Curly Sue''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džons Hjūzs]]
| producents               = Džons Hjūzs
| scenārija autors         = Džons Hjūzs
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Alisana Portere]]
| mūzika                   = [[Džordžess Delerū]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hughes Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|10|25}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/curly-sue-1991|title=Curly Sue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 13, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191013092849/https://bbfc.co.uk/releases/curly-sue-1991|archivedate={{dat|2019|10|13||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=curlysue.htm|title=Curly Sue|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sprogainīte Sjū"''' ({{val|en|Curly Sue}}) ir 1991. gada ASV [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, scenārija autors un producents ir [[Džons Hjūzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Kellija Linča]] un [[Alisana Portere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|10|25||bez}}.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Carex disticha|autors=Huds.|suga_lv=Divrindu grīslis|suga=Carex disticha|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex disticha 1.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=}}'''Divrindu grīslis''' ({{val|la|Carex disticha}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži visā teritorijā, īpaši piejūras pļavās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-disticha-huds/|title=divrindu grīslis - Carex disticha Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-10}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha arcania 01 (HS).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| suga =C. arcania
| suga_lv =Lauka sīksamtenis
| binomial =Coenonympha arcania
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Treisija Koldvela Daisone
|          vārds_orig = ''Tracy Caldwell Dyson''
|              attēls = Tracy Caldwell (NHQ202403200036) (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Treisija Koldvela Daisone 2024. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1969
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = Arkādija, [[Kalifornija]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = <!--188 d 19 h 14 min-->Pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 1998. gads
| kos_misija = 1. ''[[STS-118]]''{{br}}2. [[SKS 23. ekspedīcija|SKS-23]], [[SKS 24. ekspedīcija|SKS-24]]{{br}}3. [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]], [[SKS 71. ekspedīcija|SKS-71]]
| kos_kuģi = ''[[Endeavour (kosmoplāns)]]'', ''[[Sojuz TMA-18]]'', ''[[Sojuz MS-25]]''
}}
'''Treisija Koldvela Daisone''' (''Tracy Caldwell Dyson''), dzimusi '''Treisija Ellena Koldvela''' (''Tracy Ellen Caldwell'') {{dat|1969|08|14}}, ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (''NASA'') [[kosmonauts|kosmonaute]]. Viņa ir specializējusies [[fizikālā ķīmija|fizikālajā ķīmijā]], kā arī kosmosa kuģu sakaru nodrošināšanā.

sentences:
]]
'''Eirāzijas ekonomiskā savienība''' ({{val|hy|Եվրասիական տնտեսական միություն}}, {{val|be|Еўразійскі эканамічны саюз}}, {{val|kk|Еуразиялық Экономикалық Одақ}}, {{val|ky|Евразиялык экономикалык биримдик}}, {{val|ru|Евразийский экономический союз}}, ЕАЭС) ir starptautiska ekonomiskā apvienība bijušās [[Padomju Savienība]]s teritorijā [[Eirāzija|Eirāzijā]], par kuras izveidi Eirāzijas Ekonomiskās Kopienas vietā {{dat|2014|5|29||bez}} vienojās [[Baltkrievija]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s prezidenti. Līgums par savienības izveidi stājās spēkā {{dat|2015|1|1||bez}}. {{dat|2015|1|2||bez}} tai pievienojās arī [[Armēnija]], bet {{dat|2015|5|8||bez}} — [[Kirgizstāna]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbulletin.net/news/158930/kyrgyzstan-joins-eurasian-economic-union |title=Kyrgyzstan joins Eurasian Economic Union  |accessdate=2015-05-15 |work= |publisher=worldbulletin.net |date={{dat|2015|5|9||bez}} }}</ref>

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Māras dīķis
| attēls       = Māras dīķis ar Mārupītes izteku Rīgā.jpg
| paraksts     = [[Mārupīte]]s izteka no dīķa, kur agrāk atradās dzirnavas
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=55 | plat_s=51 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=4 | gar_s=47 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 5,0
| garums       = 0,41
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = <!-- tikai skatli -->
| Max_dziļums  = 2,3
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = [[Mārupīte]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Delfta
 | official_name            = ''Delft''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =Delft_City.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Delft.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =Coat_of_arms_of_Delft.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 24.08
 | area_land_km2            = 22.98
 | area_water_km2           = 1.10
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. februārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 98655
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 01 | lats =  | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 21 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 2611–2629
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.delft.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: [[File:Ceva's theorem 1.svg|thumb|upright=1.1|Čevas teorēmas 1. gadījums — punkts ''O'' atrodas trijstūra ''ABC'' iekšpusē]]

sentences: noslēgšana starp mestru Vilhelmu fon Firstenbergu un karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (1856—1879) zīmējums]]

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|attēls=Veronica hederifolia kz08.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|binomial=Veronica hederifolia<small> Sm.</small>|rinda=Lamiales|rinda_lv=Panātru rinda|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica hederifolia|suga_lv=Efejlapu veronika|kategorijas=nē}}'''Efejlapu veronika''' (''Veronica hederifolia'') ir ļoti mainīga izskata augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Sugas sākotnējais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas centrālā]] un [[Dienvideiropa|dienvidu]] daļā, un iespējams, arī dažviet [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Mūsdienās tā ir plaši ieviesusies ārpus pamatareāla, tostarp ir reti sastopama [[Latvija|Latvijā]] — valsts dienvidu-dienvidrietumu daļā, [[Tīrums|tīrumu]] malās un smilšainās [[Nezāliene|nezālienēs]].

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences: '''Darba likums''' ir 2001. gadā pieņemts un 2002. gadā spēkā stājies normatīvais akts, kas regulē [[Strādāšana|darba]] attiecības Latvijā. Tas aizstāja 1972. gadā pieņemto Latvijas Darba likumu kodeksu un 1991. gadā pieņemto likumu "Par darba koplīgumiem". Uz 2019. gadu Darba likums ir visbiežāk skatītais tiesību akts vortālā ''likumi.lv''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://likumi.lv/ta/skatitakie/visi |title=Visvairāk skatītie tiesību akti |access-date={{dat|2019|6|26||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Pļaviņas (nozīmju atdalīšana)|Pļaviņas}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pļaviņas
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = File:Pļaviņu stacija 2021.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Pļaviņu dzelzceļa stacija
 | image_flag               = Flag_of_Pļaviņas.png
 | flag_link                = Pļaviņu karogs
 | image_shield             = Plavinas_COA.svg
 | shield_link              = Pļaviņu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd =56 | latm =37 | lats =00 | latNS =N
| longd =25 | longm =43 | longs =01 | longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1927]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Stockmannshof}}
 | area_total_km2           = 7
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Pļaviņas}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 75
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5120, LV-5121
 | website                  = {{URL|www.plavinunovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Pļaviņas''' ir pilsēta [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]], [[Daugava]]s labajā krastā lejpus [[Aiviekste]]s ietekas. Robežojas rietumos ar [[Klintaines pagasts|Klintaines pagastu]], ziemeļos ar [[Aiviekstes pagasts|Aiviekstes pagastu]], dienvidos aiz Aiviekstes ir [[Krustpils pagasts]], aiz Daugavas — [[Sēlpils pagasts]]. Pilsētu šķērso autoceļš {{A ceļš|6}} Rīga—Daugavpils, kuram aiz pilsētas ziemeļu robežas uzbūvēts apvedceļš. Sākas autoceļi {{P ceļš|37}} uz Gulbeni un {{P ceļš|78}} uz Ērgļiem. Pļaviņas šķērso arī [[dzelzceļa līnija Rīga - Krustpils]] un sākas [[dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|dzelzceļa līnija uz Gulbeni]].

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šumava
|attēls                 = Ulrichsberg Böhmerwald 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šumavas ainava no Ulrihsberga [[Austrija|Austrijā]]
|lat_dir =N |lat_deg =49|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =18|lon_min =8|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
{{CZE}}
{{DEU}}
|ģeo_apgabals           = [[Bohēmijas masīvs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120—190
|platums                = 50
|kalns                  = [[Groserarbers]]
|augstums               = 1456
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šumava''' ({{val|cs|Šumava}}) jeb '''Bohēmijas Mežs''' ({{val|de|Böhmerwald}}) ir kalnu grēda uz [[Čehija]]s robežas ar [[Vācija|Vāciju]] un [[Austrija|Austriju]].<ref>{{PZT|676}}</ref> Daļa no [[Bohēmijas masīvs|Bohēmijas (Čehu) masīva]] tā dienvidaustrumu daļā. Ziemeļrietumos Šumavai piekļaujas [[Čehu Mežs]] vai Augšpfalcas Mežs. Šumavu veido divas paralēlas grēdas; Vācijas pusē daļu no grēdas tās dienviddaļā dēvē arī par [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Mežu]]. Augstākā virsotne ir [[Groserarbers]] (1456 m vjl). Grēda veidota no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Apaugusi ar skujkoku (egles, baltegles) un platlapju mežiem. Grēdas dienviddaļā pierobežā izveidoti [[Šumavas nacionālais parks]] (Čehijas pusē) un [[Bavārijas Meža nacionālais parks]] (Vācijas pusē). [[Boubīns|Boubīna]] kalnā Čehijā pirmatnējā meža rezervāts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koronadala
 | official_name            = ''Koronadal''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = City Hall, City of Koronadal, Philippines.JPG
| image2                   = Koronadal Poblacion, Alunan Avenue-market area (Koronadal, South Cotabato; 08-14-2023).jpg
| image3                   = Koronadal Poblacion, Gensan Drive-Marbel Roundball northbound (Koronadal, South Kotabato; 08-14-2023).jpg
| image4                   = Del Rio Splash Resort in Koronadal - Flickr.jpg
| image5                   = T'nalak Festival 2015 Koronadal City, South Cotabato (25).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator south cotabato koronadal.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidkotabato]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2000
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 27
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 277
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 195398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 30 | lats = 01 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 50 | longs = 36 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9506
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 333
 | website                  = {{URL|http://koronadal.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gavia Stellata Ölfusá 20090606.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |        dzimta = Gaviidae
 |     dzimta_lv = Gārgaļu dzimta
 |      dzimta_r = Gārgales
 |         ģints = Gavia
 |      ģints_lv = Gārgales
 |          suga = Gavia stellata
 |       suga_lv = Brūnkakla gārgale
 |      binomial = Gavia stellata <small>([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{Legend2|#FFFF00|Ligzdošanas areāls (ziemo jūrā)|border=1px solid #aaa}}
 |      sinonīmi =
*''Colymbus stellatus''
*''Colymbus lumme''
*''Colymbus septentrionalis''
*''Colymbus mulleri''
*''Gavia lumme''
*''Urinator lumme''
}}
'''Brūnkakla gārgale''' (''Gavia stellata'') ir [[gārgaļu dzimta]]s (''Gaviidae'') migrējošs ūdensputns, kas sastopams [[ziemeļu puslode]]s ziemeļu daļā. Tā ir visbiežāk sastopamā [[gārgales|gārgaļu]] suga pasaulē. Brūnkakla gārgale ligzdo [[Arktika]]s un Subarktikas reģionos, bet ziemo jūrā, piekrastes ūdeņos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22697829/0 IUCN: Gavia stellata]</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tīkliņš
| abbreviation = Ret
| name_latin = Reticulum
| RA = 4
| dec = -60
| areatotal = 114
| arearank = 82. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Ret''
| starmagnitude = 3,4
| neareststarname = ''ζ2 Ret''
| stardistance = 39,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 23
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nine-banded Armadillo.jpg
| att_nosaukums =[[Gardeguna bruņnesis]] (''Dasypus novemcinctus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| virskārta =Xenarthra
| virskārta_lv =Amerikas placentāļi
| kārta =Cingulata
| kārta_lv =Bruņneši
| dzimta=Dasypodidae
| dzimta_lv=Bruņnešu dzimta
| dzimta_r=Bruņneši
| kategorijas =nē
| binomial=Cingulata <small>([[Illiger]], 1811)</small>
}}
'''Bruņneši''', '''bruņnešu kārta''' (''Cingulata'') ir [[Amerikas placentāļi|Amerikas placentāļu]] (''Xenarthra'') [[zīdītāji|zīdītāju]] kārta. Bruņnešu kārtā mūsdienās ir viena dzimta — '''bruņnešu dzimta''' (''Dasypodidae''). Šajā kārtā ir vēl 2 izmirušas dzimtas - ''[[Pampatheriidae]]'' un ''[[Glyptodontidae]]''. Bruņneši no citiem dzīvniekiem atšķiras ar savu bruņām līdzīgo ādu. [[Acteki]] tos sauc par ''azotochtli'', kas [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē bruņurupučtruši.<ref>McDougall, Len (2004). The Encyclopedia of Tracks & Scats. Globe Pequot. p. 266.</ref> Bruņnešu dzimtā ir 21 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 9 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Dažas sugas savā starpā var atšķirt tikai pēc to joslu skaita biezajā bruņu [[āda|ādā]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|mūziķi|Pink}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pinka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Pinka
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Pinka
| attēls            = Pornogat01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pinka pie Pornoapāti
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rāba]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=55 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=23 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 94
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1 369
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Veselovs''' var būt:

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences:
.|thumb]]
{{Audio piemērs
 |fails     = Pasquale Amato, Georges Bizet, Chanson du toréador, Carmen.ogg
 |nosaukums = Toreadora dziesma, 2. cēliens
 |apraksts  = 1911. gada ieraksts itāļu [[baritons|baritona]] Paskāla Amato izpildījumā.
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
darba interviju, 1940. gads.]]
'''Nemiers''', arī '''raizes''', '''bažas''' jeb '''trauksme''', ir psihisks stāvoklis, [[emocijas]], kam raksturīga vēlme darboties, it īpaši, ja ir nepatīkami apstākļi, kas jāpacieš vai jānovērš. Nemiers no [[bailes|bailēm]] atšķiras ar to, ka tas rodas, nezinot iespējamo apdraudējumu, bet bailes parasti rodas no zināmām lietām un procesiem. Ilgstošs nemiers var radīt kādu no [[fobijas|fobijām]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženifera Daudna
|     vārds_orig = ''Jennifer Doudna''
|         attēls = Professor Jennifer Doudna ForMemRS (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Dženifera Daudna 2016. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Vašingtona}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[bioķīmija]]|[[molekulārā bioloģija]]|[[kristalogrāfija]]|[[rentgendifraktometrija]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (2020)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pasaule
|               kartes_attēls =World map.png
|             kartes_paraksts = Pasaules karte - Zemes virsmas karte
|                 platība_km2 = 149 000 000
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits =  8 miljardi
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|                     IKP_PPP = 70,650 triljoni [[USD]]
|                IKP_PPP_gads = 2010
|                         HDI = 0,753
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
}}
'''Pasaule''' ir termins, kas ietver [[Zeme]]s uztveri no [[cilvēks|cilvēka]] skatu punkta. Vārds "pasaule" bieži tiek lietots, lai visplašākajā iespējamā nozīmē apvienotu un apzīmētu cilvēka [[pieredze|pieredzi]] un [[vēsture|vēsturi]].

sentences:
'''Štafenhāgena nams''' atrodas Baznīcas ielā 17 [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Tas esot celts 17. gs. Kuldīgas birģermeistaram.
[[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] laikā [[1701]]. gadā te esot uzturējies [[Zviedrija]]s karalis [[Kārlis XII]] un no sava brauciena nama priekštelpā atstājis neparasti lielu lādi (2x2,5m), kas apskatāma vēl šodien.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.irlaiks.lv/tourism/articles/article.php?id=2132343 |title=www.irlaiks.lv |access-date={{dat|2009|02|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080901012725/http://www.irlaiks.lv/tourism/articles/article.php?id=2132343 |archivedate={{dat|2008|09|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|valsti Ziemeļamerikā|Kuba (nozīmju atdalīšana)|Kuba}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Cuba''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kubas Republika
|            valsts_nosaukums = Kuba
|               karoga_attēls = Flag of Cuba.svg
|            karoga_nosaukums = Kubas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Cuba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kubas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Patria o Muerte ([[spāņu valoda|spāniski]])''
Tēvzeme vai nāve
|                valsts_himna = [[La Bayamesa]]
|               kartes_attēls = Cuba (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Havana]]
| latd=23 | latm=8 | latNS=N | longd=82 | longm=23 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas = 65,06% [[baltādainie]]
24,86% [[metisi]] un [[mulati]]
10,08% [[melnādainie]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Sociālistiska republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kubas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Miguels Diazs Kanels]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kubas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 =  [[Salvador Valdés Mesa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1868|10|10}}
|       neatkarības_notikums2 = Izveidota republika
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1902|5|20}}
|       neatkarības_notikums3 = Revolūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1959|1|1}}
|                 platība_km2 = 110 861
|               platība_rangs = 105.
|          iedzīvotāju_skaits = 11 239 004
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 78.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 102,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 104.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 234,624 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 20 646
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,769
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 67.
|                        Gini = 38,00
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kubas peso]]
|                valūtas_kods = CUP
|                  laika_zona = [[EST]]
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = -4
|                      domēns = [[.cu]]
|              tālsarunu_kods = 53
|                iso_kods_num = 192
|              iso_kods_alfa2 = CU
|              iso_kods_alfa3 = CUB
}}
'''Kuba''' ({{val|es|Cuba}}), oficiāli '''Kubas Republika''' (''República de Cuba'') ir [[Sociālisms|sociālistiska]] salu valsts [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], aizņem [[Kuba (sala)|Kubas]] salu (piecpadsmitā lielākā sala pasaulē) [[Lielās Antiļu salas|Lielo Antiļu salu]] arhipelāgā, [[Huventuda]]s salu un vairākas mazākas saliņas.<ref>Kopš 1903. gada ASV kontrolē teritorija ap [[Guantanamo]] līci — Kuba no savas puses uzskata šo nomas līgumu par spēku zaudējušu un teritoriju par okupētu.</ref> No kontinenta to atdala Floridas jūras šaurums ziemeļos un Jukatanas jūras šaurums rietumos. Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Havana]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hugo Legzdiņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = H.Legzdiņš kaprālis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas apriņķis|Vidrižu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = komandkapteinis
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{LAT}}
{{USSR}}
{{LAT}}
|       struktūra = [[Latvijas Jūras spēki]]
|         vienība =
|       komandēja = [[zemūdene]] "[[Ronis (zemūdene)|Ronis]]"
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (V, IV šķiras)
[[Goda Leģiona ordenis]]
Šķēpa ordenis (Zviedrijas)
|      cits_darbs = pedagogs jūrnieku mācību iestādēs
}}
}}

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis NT small.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv = Psammolepji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Psammolepji''' (''Psammolepis'') (no sengr. ψαμμο - smiltis + λεπίς - zvīņas, zvīņu ādas zobi atgādina smilšu graudiņus) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[Psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi [[1845. gads|1845. gadā]] aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Psammolepis paradoxa]]'', kas tika aprakstīta gadu iepriekš, kā ''Psammosteus paradoxus''.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Mikelandželo
| image = Miguel Ángel, por Daniele da Volterra (detalle).jpg
| imagesize = 220px
| caption = Mikelandželo portrets Volterras izpildījumā
| birthname = Mikelandželo di Lodoviko
| birthdate = 1475. gada 6. martā
{{flaga|Itālija}} netālu no [[Areco]], [[Kapreze|Kaprezē]], [[Toskāna|Toskānā]]
| deathdate = 1564. gada 18. februārī (88 gadu vecumā)
| deathplace = {{flaga|Itālija}} [[Roma|Romā]]
| nationality = [[Itālija|itālis]]
| field = Tēlniecība, gleznošana, arhitektūra un dzeja
| movement = [[Augstā Renesanse|Augstās Renesanses māksla]]
| famous works = ''[[Pieta]]'', ''Dāvids'', [[Siksta Kapella]]s griestu gleznojums un [[Pastarā tiesa (Mikelandželo)|Pastarā tiesa]] uz altāra sienas.
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Paracelzs
|     vārds_orig = ''Paracelsus''
|         attēls = Paracelsus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1493]]. gada {{dat||11|11}} vai {{dat||12|17}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ega pie [[Einzīdelna]]s, [[Švīces kantons]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1541
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Zalcburga]], [[Zalcburgas arhibīskapija]]<br>({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = šveicietis, vācietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Paracelzs''' ({{val-la|Paracelsus}}; dzimis '''Filips Aureols Teofrasts Bombasts fon Hohenheims''' (''Philippus Aureolus Theophrastus Bombastus von Hohenheim'') {{dat|1493|11|11}} vai {{dat||12|17}}, miris {{dat|1541|9|24}}) bija šveiciešu-vācu [[renesanse]]s laika ārsts, botāniķis, alķīmiķis, astrologs un okultists. Viņš ir piešķīris nosaukumu [[cinks|cinkam]], kā arī viņš tiek uzskatīts par pirmo sistemātisko botāniķi.

sentences:
{{Infobox monarch
| name            = Alarihs I
| title           = [[Vestgoti|Vestgotu]] karalis
| image= Alarich steel engraving.jpg
| caption         =
| reign           = 395–410
| coronation      = 395
| predecessor     = [[Athanarihs]]
| successor       = [[Ataulfs]]
| issue           =
| royal house     =
| father          = Nav zināms<ref>Herwig Wolfram, "The Roman Empire and Its Germanic Peoples" (University of California Press, 1997), p. 90</ref>
| mother          =
| birth_date      = apmēram {{dat|370}}
| birth_place     = Pevsa, [[Dobrudža]]
| death_date      = {{dat|410}}
| death_place     = [[Kozenca]]
| place of burial =
| religion        =
}}
'''Alarihs I''' ({{val-got|Alareiks}}; dzimis apmēram {{dat|370}},<ref name="lpe">{{LPE|1|137}}</ref><ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/12218/Alaric|title=Alarihs I|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2014|11|9||bez}}}}</ref> miris {{dat|410}}) bija [[vestgoti|vestgotu]] [[vestgotu karaļu uzskaitījums|karalis]] no 395. gada līdz savai nāvei 410. gadā. Pazīstams ar 410. gadā notikušo [[Romas izlaupīšana|Romas izlaupīšanu]], kas sekmēja [[Rietumromas impērija]]s bojāeju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Mr. Jones''
| operators =
| attēls = Mr. Jones (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, biogrāfija
| režisors = [[Agņeška Holanda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Nortons]]
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mr. Jones''
| studija = * ''Film Produkcja''
* ''ORKA''
* ''Film.UA''
* ''Kinorob''
* ''Crab Apple Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''WestEnd Films''
* ''Kino Świat''
* ''MMD UA''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|2|10|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{UKR}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Velsiešu valoda|velsiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6828390/|title=Mr. Jones (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Mr. Jones''''' ({{Val|pl|Obywatel Jones}}, {{Val|uk|Ціна правди}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Polija]]s, [[Ukraina]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s biogrāfiska trillera filma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Nortons]], [[Vanesa Kirbija]] un [[Pīters Sārsgārds]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ostas infokaste
|               name =
|        native_name =
|              image =
|          imagesize =
|            caption =
|            country =
|           location =
|            address =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website =
}}</pre>
== Usage ==
{{Parameter names example
| embed
| name
| image
| image_alt
| image_size
| image_caption
| logo
| logo_alt
| logo_size
| logo_caption
| native_name
| native_name_lang = en
| country
| location
| coordinates
| coordinates_footnotes
| grid_name
| grid_position
| locode
| built
| opened
| closed
| operated
| owner
| type
| sizewater
| sizeland
| size
| berths
| ships
| wharfs
| piers
| draft_depth
| air_draft
| platforms
| lines
| gauge
| streets
| trucks
| employees
| leadershiptitle
| leader
| blankdetailstitle1
| blankdetails1
| blankdetailstitle2
| blankdetails2
| blankdetailstitle3
| blankdetails3
| arrivals
| cargotonnage
| containervolume
| teu
| cargovalue
| passengertraffic
| revenue
| profit
| blankstatstitle1
| blankstats1
| blankstatstitle2
| blankstats2
| blankstatstitle3
| blankstats3
| website
| embedded
}}

sentences: '''Distorsijas efekts''' (no {{val|en|distortion}} — 'sagrozīšana, izkropļošana') ir caur efektu pedāli vai [[ģitāras pastiprinātājs|ģitāras pastiprinātāju]] iegūta [[skaņa]]s deformācija. Tas visbiežāk tiek lietots, lai pārveidotu [[elektriskā ģitāra|elektriskās ģitāras]] vai [[basģitāra]]s skaņu, bet dažkārt arī, lai pārveidotu [[sintezators|sintezatora]] skaņu un pat [[balss|vokālu]]. Tas tiek plaši izmantots [[blūzs|blūzā]], [[rokmūzika|rokmūzikā]] (īpaši [[pankroks|pankrokā]], [[grandžmūzika|grandžmūzikā]] un [[Smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagajā metālā]]), [[industriālā mūzika|industriālajā mūzikā]] u.c.

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Beibleidi
| attēls =
| citi nosaukumi = ''Beyblade''
| izgudrotājs =
| valsts = {{JAP}}
| kompānija = ''[[Takara Tomy]]''
| mājaslapa = https://beyblade.com
}}
'''"Beibleidi"''' jeb '''''Beyblade''''' ({{val|ja|ベイブレード, Beiburēdo}}) ir [[Vilciņi (rotaļlieta)|vilciņu]] [[zīmols]], [[galda spēle]], kā arī [[anime]] seriāls. Pirmie Beibleidu zīmola vilciņi iznāca 1999. gadā. Beibleidi no citiem vilciņu brendiem atšķiras ar to, ka tiem iespējams viegli nomainīt detaļas, tādējādi dodot iespēju pielāgot tā izskatu. "Beibleida viesulis" ({{val|en|Beyblade burst}}) sērijas vilciņi izjūk kad atsitas pret citiem vilciņiem. Beibleidus iegriež ar īpašu iegriešanas mehānismu. Mehānisma apakšā uzstutē beibleidu, tad ar īpašu rāvējslēdzēju to iegriež un tad tas nokrīt spēles laukumā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences:
makromolekulas ķīmiskā struktūra]]
'''Makromolekula''' ({{val|grc|μακρός}}, ''makrós'' — ‘garš’) jeb '''[[polimēri|polimēra]] molekula'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/makromolekula | title= Makromolekula | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 7. decembrī}}</ref> ir [[molekula]] ar lielu [[molekulu masa|molekulmasu]]. Makromolekulas sastāv no vairākām molekulām, kuras savā starpā savienotas, veidojot garu ķēdi. Makromolekulas var būt gan dabiskas izcelsmes, gan mākslīgi veidotas. [[Bioķīmija|Bioķīmijā]] makromolekulas attiecina uz trim grupām — [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] (proteīniem), [[nukleīnskābes|nukleīnskābēm]] un [[polisaharīdi]]em. Makromolekulu ķēdes var būt gan lineāras, gan sazarotas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = 22804 Draaihals (3318438707).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Jynginae
|apakšdzimta_lv = Tītiņu apakšdzimta
|      ģints_lv =  Tītiņi
|         ģints = Jynx
|          suga = Jynx torquilla
|       suga_lv = Tītiņš
|    iedalījums =
|     izplatība =

{{legend|orange|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|   kategorijas = nē
|      binomial =  Jynx torquilla ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
}}
[[File:Eurasian wryneck (Jynx torquilla) calling.webm |thumb |Jynx torquilla]]
'''Tītiņš''' jeb '''grozgalvis''' (''Jynx torquilla'') ir maza auguma [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') putnu suga. Izdala 6 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref><ref name=ibc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ibc.lynxeds.com/species/eurasian-wryneck-jynx-torquilla |title=IBC: Eurasian Wryneck (Jynx torquilla) |access-date={{dat|2014|02|06||bez}} |archive-date={{dat|2013|11|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131121075517/http://ibc.lynxeds.com/species/eurasian-wryneck-jynx-torquilla }}</ref> Tas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], lielākā daļa populācijas ir gājputni.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22680683/0 IUCN: Jynx torquilla]</ref> [[Latvija|Latvijā]] tītiņš ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs. Tas mājo atklātā ainavā, [[mežs|mežos]], [[parks|parkos]] un [[dārzs|dārzos]], biežāk izvēloties vietas, kur tuvumā dzīvo [[skudras]]. Tītiņš labprāt apmetas arī [[lauksaimniecība]]s tīrumos, kur tas barojas, pārmeklējot atkailināto zemi starp kultūraugiem.<ref>Mermod, M.; Reichlin, T. S.; Arlettaz, R.; Schaub, M. (2009). "The importance of ant-rich habitats for the persistence of the Wryneck (Jynx torquilla) on farmland". Ibis 151 (4): 731–742. {{doi|10.1111/j.1474-919X.2009.00956.x}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia japonica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia japonica|suga_lv=Japānas liepa|attēls=Tilia japonica.JPG|attēls2=Tilia japonica, bud 01.jpg}}
'''Japānas liepa''' ({{val-la|Tilia japonica}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Austrumķīnā un [[Japāna|Japānā]], galvenokārt [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835380-1|title=Tilia japonica (Miq.) Simonk. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-02|language=en}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Seppälä Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1930. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = [[apģērbs|apģērbu]] mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.seppala.fi seppala.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''30. janvāris''' ir gada 30. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 335 (336 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{{infokaste+}}
. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" [[Eva Biteniece]] un Rolands Silaraups]]
'''Rolands Silaraups''' (1965) ir [[Latvieši|latviešu]] [[disidents]], viens no organizācijas "[[Helsinki-86]]" aktīvistiem.

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences:
piliens turas kopā kohēzijas dēļ]]
'''Kohēzija''' ({{val|la|cohaesus}} — 'saistīts') ir divu kontaktā esošu ķīmiski vienādu [[cieta viela|cietvielu]] vai [[šķidrums|šķidrumu]] saskarvirsmu saistīšanās, ko rada molekulārie spēki. Piemēram, [[ūdens|ūdenim]] ir samērā liela kohēzija starpmolekulāro [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ. Kohēzijas un [[adhēzija]]s parādības ir [[kapilārais efekts|kapilārā efekta]] pamatā. Cietu vielu kohēzija ir būtiski lielāka nekā šķidrumu kohēzija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Elizabettauna
| attēls = Elizabethtown poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Elizabethtown''
| žanrs = traģikomēdija, romantiska filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Toms Krūzs]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Orlando Blūms]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Cruise/Wagner Productions]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2005|10|14|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elizabethtown-2005|title=Elizabethtown|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 26, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elizabethtown.htm|title=Elizabethtown (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 26, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|52 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Elizabettauna"''' ({{val|en|Elizabethtown}}) ir 2005. gada romantiska traģikomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Orlando Blūms]], [[Kirstena Dansta]], [[Aleks Boldvins]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Ogg''' ir [[Atvērtais pirmkods|brīvā un atvērtā pirmkoda]] [[failu konteinera]] formāts, kā izstrādātājs ir Xiph.Org Foundation.<ref>[https://xiph.org/ Xiph.org] ir [[bezpeļņas organizācija]], kas nodarbojas ar interneta multimediju aizsardzību no privāto interešu kontroles.</ref> Ogg formātu neierobežo programmatūras [[Patents|patenti]], un tas tika veidots, lai spētu nodrošināt manipulācijas ar augstas kvalitātes digitālajiem multimediju [[Datne|failiem]] un efektīvu to [[Straumēšana|straumēšanu]].

sentences:
'''Riiser-Larsen''' var būt:
* [[Jalmars Rīsers-Larsens]] (''Hjalmar Riiser-Larsen'');
* [[Rīsera-Larsena jūra]] (''Riiser-Larsen Sea'');
* [[Rīsera-Larsena šelfa ledājs]] (''Riiser-Larsenisen'');
* [[Rīsera-Larsena pussala]] (''Riiser-Larsenhalvøya'');
* [[Rīsera-Larsena kalns]] (''Mount Riiser-Larsen'');
* [[Rīsera-Larsena ieplaka]] (''Riiser-Larsen Basin'').

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sarmatainā soja
|           attēls = Soybean.USDA.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Glycine
|         ģints_lv = Sojas
|             suga = G. max
|          suga_lv = Sarmatainā soja
|           suga_r = Soja
|         binomial = Glycine max
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Iespējams, [[Austrumāzija]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences: '''Pasaules vēsture''' jeb '''cilvēces vēsture''' ir daļa no [[vēsture]]s, kurā uzmanība tiek vērsta uz notikumiem un procesiem [[cilvēks|cilvēces]] pastāvēšanas laikā. Pasaules vēsture tiek dalīta hronoloģiskos posmos. Tā sākas ar [[aizvēsture|aizvēsturi]]. Tālāk seko [[senie laiki]], [[viduslaiki]], [[jaunie laiki]] un [[jaunākie laiki]]. Šāds iedalījums nav vispārpieņemts visur pasaulē.

sentences:
[[Kategorija:Kundziņsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Kundziņsala]]

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Zoologi]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|asteroīdu|Latvija (nozīmju atdalīšana)|Latvija}}
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =1284 Latvija
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =[[Karls Vilhelms Reinmuts]]
| discovered ={{Dat|1933|7|21}}
| alt_names =
| mp_name = 1933 OP; 1925 WK;
 1931 DW; 1933 QP;
 1950 RL
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2011|8|27}} (JD 2455800.5)
| aphelion =3,09863 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2,19143 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2,64503 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0,17149
| period =4,302 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed = 18,178 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination = 10,876 [[Grāds (leņķis)|°]]
| asc_node = 302,986 [[Grāds (leņķis)|°]]
| mean_anomaly = 26,725 [[Grāds (leņķis)|°]]
| arg_peri = 114,187 [[Grāds (leņķis)|°]]
| physical_characteristics = yes
| mean_radius = 18,41 [[kilometrs|km]]
| surface_area =
| volume =
| density =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| single_temperature =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ežēns Jonesko
|         vārds_orig = ''Eugène Ionesco''
|             attēls = Eugene Ionesco 01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1909
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 25
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Slatina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = franču
|            periods = 1942—1989
|              žanri =  [[Absurda drāma]], [[eseja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =  "Plikpaurainā dziedātāja" ( 1950), "Mācību stunda" (1951), "Krēsli" (1952), "Pienākuma upuri"(1953), "Degunradži" (1959), "Makbets" (1972)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ežēns Jonesko''' (''Eugène Ionesco'', dz. ''Eugen Ionescu'', dzimis 1909. gada 26. novembrī, miris 1994. gada 28. martā) bija [[rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[dramaturģija|dramaturgs]], kas dzīvoja [[Francija|Francijā]] un rakstīja [[franču valoda|franču valodā]]. Jonesko uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[absurda drāma]]s autoriem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārā memoriāla infokaste
|name=Māte Dzimtene sauc
|body=
|image=
|caption=
|commemorates=[[Staļingradas kauja]]s varoņiem
|use_dates=
|location = {{vieta|Krievija|Volgograda|Mamaja kurgāns}}
|designer=[[Jevgeņijs Vučetičs]], [[Nikolajs Ņikitins]]
|inscription=
|established=
|unveiled= {{dat|1967|10|15||bez}}
|total=
|unknowns=
|commemorated=
|by_country=
|by_war=
|source=
}}
'''Māte Dzimtene sauc''' ({{val|ru|Родина-мать зовёт!}}) ir [[Staļingradas kauja]]s piemiņai veltīta [[statuja]] [[Mamaja kurgāns|Mamaja kurgānā]], [[Volgograda|Volgogradā]], [[Krievija|Krievijā]]. Mamaja kurgāna memoriālā ansambļa centrs.

sentences: {{Commonscat|Sports in Portugal|Sports Portugālē}}

sentences: '''Potenciālā enerģija''' ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] stāvokļa [[enerģija]], kas atkarīga tikai no ķermeņu savstarpējā novietojuma. Potenciālā enerģija piemīt virs zemes paceltiem ķermeņiem un elastīgi deformētiem ķermeņiem. Potenciālo enerģiju apzīmē ar Ep.

sentences: '''Herbiga—Haro objekts''' ir neliels [[miglājs|miglāja]] apgabals, kas saistīts ar jaunām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Tie veidojas, kad [[gāze]], kura tiek izmesta no šīm jaunajām zvaigznēm, mijiedarbojas ar putekļiem. Tālāk tā izplatās ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz vairākus simtus [[kilometrs|kilometru]] [[sekunde|sekundē]]. Herbiga—Haro objekti parasti ir raksturīgi apgabaliem, kuros notiek intensīva zvaigžņu veidošanās; bieži vien tie ir novērojami blakus vientuļām zvaigznēm, izstieptas [[rotācijas ass]] virzienā.

sentences: '''Parastā akcija''', arī '''parastās akcijas''' ({{val|en|common stock}}), ir viens no [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] veidiem. [[Akcija]] apliecina, ka tās īpašniekam pieder kāda daļa no attiecīgā [[uzņēmums|uzņēmuma]].<ref>[http://www.lkb.lv/files/tinymce/Emisijas_prospekts.pdf Parasto akciju emisijas prospekta piemērs]</ref> Attiecīgā uzņēmuma akcionāram ir tiesības uz [[dividende|dividendēm]] vai cita veida [[peļņa]]s vai ienākumiem, kā arī ir balsstiesības uzņēmuma kopsapulcēs. Akcijas turētājs jeb akcionārs ir šī uzņēmuma līdzīpašnieks un ar šo [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] var piedalīties [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]].

sentences: '''Starptautiskais nepatentētais nosaukums''' ('''SNN'''; {{val|en|International Nonproprietary Name}} — INN) jeb [[ģenēriskais nosaukums]] ir unikāls apzīmējums [[zāles|zāļu]] sastāvā esošajai [[aktīvā viela|aktīvajai vielai]].

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Trimdas literatūra]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Latviešu rakstnieki]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ņikita Priimkovs-Rostovskis
|     vārds_orig = ''Никита Приимков-Ростовский''
|         attēls = Facial_Chronicle_-_b.22,_p._462.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Cīņas pie Tartu hronikā, kurā minēts vojevoda Priimkovs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|      m_dat_alt = pēc [[1579]]. gada
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mudbound''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mudbound (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dī Rīsa]]
 |  producents =
* [[Karls Efensons]]
* [[Sallija Džo Efersona]]
* [[Čārlzs Kings]]
* [[Kristofers Lemole]]
* [[Kims Rots]]
* [[Tims Zajaross]]
* [[Kasians Elvss]]
 |   scenārijs =
* Dī Rīsa
* [[Virdžils Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kerija Maligana]]
* [[Mērija Blaidža]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Robs Morgans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Elevated Films]]''
* ''[[Joule Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mudbound-2017-0|title=Mudbound|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|89,995}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mudbound''''' ir 2017. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Dī Rīsa]]. Galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Mērija Blaidža]], [[Džeisons Klārks]], [[Džeisons Mičels]] un [[Robs Morgans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''11. februāris''' ir gada 42. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 323 (324 garajā gadā) dienas.

sentences: '''1729''', saukts arī par '''Hārdija-Rāmānudžana skaitli''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 1728 un 1730. Šis ir viens no trijiem skaitļiem (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja visus tā ciparus saskaita un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to sareizina ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais skaitlis(1458; 1729 vai 81); 1+7+2+9=19 ; 19 x 91=1729.

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences:
, 1943. gada vasara]]
'''Adelberts Šulcs''' ([[Vācu valoda|vācu]]: Adelbert Schulz; dzimis 1903. gada 20. decembrī [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijā]], miris 1944. gada 28. janvārī [[Hmeļnickas apgabals|Hmeļnickas apgabalā]]) bija [[Vācieši|vācu]] ģenerālmajors, [[7. tanku divīzija (Vērmahts)|7. tanku divīzijas]] komandieris, [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] dalībnieks, kā arī viens no jaunākajiem [[Vērmahts|Vērmahta]] ģenerāļiem.

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences: '''Bauskas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 116 [[iela]]s [[Bauska|Bauskā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Bauska, Bauskas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences: '''Bruņotais automobilis, bruņu automobilis''' (saīsināti '''bruņuautomobilis''') ir militārā automobiļa veids, kas klāts ar plānām bruņām (parasti līdz 10-12 mm) un bruņots ar [[ložmetējs|ložmetēju]] vai neliela kalibra lielgabalu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā bruņuautomobiļi netika izmantoti kā [[bruņutransportieris|bruņutransportieri]], lai pārvestu ievainotos vai desantu, bet, galvenokārt, pildīja komandieru apsardzes pienākumus. Bruņuautomobiļi daudz neatšķīrās no tā laika vieglajiem [[tanks|tankiem]], tāpēc bieži tika izmantoti arī kaujās. Liela daļa bruņuautomobiļu tika būvēti uz pārveidotas kravas mašīnu ritošās daļas.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Anna Ahmatova
|     vārds_orig    = ''Анна Андреевна Ахматова''
|         attēls    = Kuzma Petrov-Vodkin. Portrait of Anna Akhmatova. 1922.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1889
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 11
|       dz_vieta    = [[Odesa]], [[Krievijas Impērija]]
({{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1966
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Domodedova]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Nikolajs Gumiļovs]]
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]]
|       paraksts    = Ахматова Анна автограф.JPG
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, literatūrkritiķe, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fenantrēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Fenantrēna molekulas modelis
|citi nosaukumi=
|CAS numurs=85-01-8
|ķīmiskā formula=C14H10
|molmasa=178,23 g
|blīvums=1,18 g
|kušanas temperatūra=374 K (101 °C)
|viršanas temperatūra=605 K (332,6 °C)
|šķīdība ūdenī=1,6 mg/L
}}

sentences: '''3. janvāris''' ir gada 3. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 362 dienas (363 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Lactarius pubescens a1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Agaricomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            kārta = Russulales
|         kārta_lv = Bērzlapju rinda
|           dzimta = Russulaceae
|        dzimta_lv = Bērzlapju dzimta
|            ģints = Lactarius
|         ģints_lv = Pienaiņu ģints
|             suga = L. pubescens
|          suga_lv = Bālais vilnītis
|         binomial = Lactarius pubescens
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

sentences: '''Aminoskābes''' ir aizvietotās [[karbonskābes]], kuru [[ogļūdeņraži|ogļūdeņraža]] atlikumā viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[aminogrupa|aminogrupu]] (-NH2). Tā kā aminoskābes satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] (kas ir [[skābums (ķīmija)|skāba]]) un aminogrupu (kas ir [[bāziskums (ķīmija)|bāziska]]), tās var reaģēt gan ar [[skābes|skābēm]], gan ar [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Brīvā veidā, neitrālā vidē, aminoskābju karboksilgrupa ir izreaģējusi ar aminogrupu, veidojot iekšējo [[sāls|sāli]] ([[betaīns|betaīnu]]). Tām organismā oksidējoties, rodas [[ūdens]], [[oglekļa dioksīds]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoši savienojumi.

labels: KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika VÄsture MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports Sports Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba Latvija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Sports Latvija Latvija VÄsture VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki JÄdzieni Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Daba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VÄsture Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture Daba MÄksla Politika KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Sports Latvija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture VÄsture VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba MÄksla Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ReliÄ£ija Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Notikumi Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Sports DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba VeselÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Notikumi CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture MÄksla ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra Sports MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika Politika Latvija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Sports Latvija Politika Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Sports CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Politika Sports Politika Latvija Daba Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Sports Sports Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Politika Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Sports Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Sports Sports KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija VeselÄ«ba MÄksla Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture MÄksla CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija JÄdzieni VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba CilvÄki Notikumi SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Daba CilvÄki CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba Daba VÄsture MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture JÄdzieni MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture CilvÄki ReliÄ£ija VÄsture Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija CilvÄki Sports Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Sports SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Politika KultÅ«ra CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Latvija Latvija Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Notikumi ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki Latvija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika MÄksla CilvÄki ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba MÄksla Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports Daba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Politika Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla JÄdzieni ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba JÄdzieni KultÅ«ra Politika KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Daba