sentences:
{{infokaste+}}
'''Kalmāras ūnija''' ([[dāņu valoda|dāņu]], [[norvēģu valoda|norvēģu]] un [[zviedru valoda|zviedru]]: ''Kalmarunionen'') bija vairākas [[personālūnija]]s ([[1397]]-[[1524]]), kas apvienoja [[Dānija]]s (ar [[Šlēzviga-Holšteina|Holšteinu]]), [[Norvēģija]]s (ar [[Īslande|Īslandi]] un [[Grenlande|Grenlandi]]) un [[Zviedrija]]s (ieskaitot daļu [[Somija]]s) karalistes zem viena [[monarhs|monarha]]. Valstis atteicās no savas [[suverenitāte]]s, bet ne [[neatkarība]]s, un interešu konflikti (it īpaši Zviedrijas bruņniecības neapmierinātība ar Dānijas un [[Holšteina]]s vadošo lomu) noveda pie savstarpējiem konfliktiem, sākot ar 1430. gadiem, kas noveda pie ūnijas sadalīšanās [[1523]]. gadā, kad [[Gustavs Vāsa]] kļuva par [[Zviedrijas karaļi|Zviedrijas karali]]. Formāli ūnija beidza pastāvēt nākamajā gadā. Norvēģija un tās aizjūru teritorijas uz vairākiem gadsimtiem gan palika [[Dānija-Norvēģija|Dānijas-Norvēģijas]] sastāvā.

sentences: '''Strādnieku šķira''' [[sociālās šķiras|šķiru teorijā]] ir tā iedzīvotāju daļa, kas strādā [[algots darbs|algotu darbu]], īpaši, ja tas ir fizisks roku vai rūpnieciskais darbs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.oxforddictionaries.com/definition/working_class|title=working class|publisher=Oxford Dictionaries|accessdate={{dat|2017|3|5||bez}}|author=|language=angliski|archive-date={{dat|2017|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170221091742/https://en.oxforddictionaries.com/definition/working_class}}</ref> Strādnieku šķiras jēdziens apzīmē fiziska darba darītājus, taču var iekļaut arī garīgu darbu un darbu [[pakalpojums|pakalpojumu sektorā]]. Strādnieku šķira savos ienākumos ir atkarīga no [[alga|algām]], tāpēc tā sevī ietver lielāko daļu iedzīvotāju [[attīstītās valstis|attīstītajās valstīs]], pilsētu teritorijās [[agrārās valstis|agrārajās valstīs]] un lauku darbaspēku.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Molina''' var būt:

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Cymru''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Velsa
|           valsts_nosaukums =
|           karoga_nosaukums = Velsas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Wales (1959–present).svg
|          ģerboņa_nosaukums = Velsas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 75px
|             ģerboņa_attēls = Royal Badge of Wales.svg
|                symbol_type = Karaliskais ģerbonis
|                valsts_moto = ''Cymru am byth''
|               valsts_himna = ''[[Hen Wlad Fy Nhadau]]''
|              kartes_attēls = Wales in the UK and Europe.svg
|map_width           = 250px
|            kartes_paraksts = Velsa Eiropas kartē
|              galvaspilsēta = [[Kārdifa]]
|latd= 51|latm=29 |latNS= N|longd=3 |longm=11|longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|languages_type      = Oficiālās valodas
|languages           = [[Velsiešu valoda|Velsiešu]], [[Angļu valoda|angļu]]
|demonym             =
|             valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Velsas pirmais ministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Marks Drakefords]]
|legislature         =
|              platība_rangs =
|area_magnitude      =
|                platība_km2 = 20 779
|area_sq_mi          = 8022
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits =
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads =
|population_census        = 3 063 456
|population_census_year   = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 148
|population_density_sq_mi = 383
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP = {{ASV dolārs|97 miljardi}}
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2018
|         IKP_PPP_per_capita = {{ASV dolārs|31 884}}
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal              =
|GDP_nominal_rank         =
|GDP_nominal_year         =
|GDP_nominal_per_capita   =
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                        HDI =
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|                 laika_zona = GMT
|                 utc_offset = 0
|             laika_zona_DST = BST
|DST_note        =
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{smallsup|1}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 44
|                   piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}
'''Velsa''' ({{val|cy|Cymru}} {{IPA2|ˈkəm.rɨ}}, {{val|en|Wales}}) ir zeme, kas ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] sastāvdaļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Countries of the UK|url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp|publisher=statistics.gov.uk|accessdate=2009-02-01|author=Office for National Statistics|authorlink=Office for National Statistics|archive-date=2008-12-20|archive-url=https://web.archive.org/web/20081220225201/http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Countries within a country|url=http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080209003312/http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archivedate=2008-02-09|accessdate=2009-02-01|publisher=[[Lielbritānijas premjerministrs|Premjerministra birojs]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Changes in the list of subdivision names and code elements (Page 11)|url=http://www.iso.org/iso/newsletter_i-9.pdf |format=PDF |publisher=[[International Organization for Standardization]]|accessdate=2009-02-01}}</ref>
 pirmais ministrs; 2021. gada maijs]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''SMOG-1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''1p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, {{HUN}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|3|22|SK}} 06:07:12 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a / Fregat]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 31/6
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[CAS500-1]]'', ''[[ELSA-d Chaser]]'', ''[[ELSA-d Target]]'', ''[[DMSAT-1]]'', ''[[Fukui Prefectural Satellite]]'', 3 × ''[[GRUS-1]]'', ''[[Vigoride SC]]'', 3 × ''[[ADELIS-SAMSON]]'', 4 × ''[[BeeSat]]'', ''[[Challenge One]]'', ''[[CubeSX-HSE]]'', ''[[CubeSX-Sirius-HSE]]'', ''[[GRBAlpha]]'', ''[[Hiber-3]]'', 2 × ''[[Kepler (pavadonis)|Kepler]]'', ''[[KMSL]]'', ''[[KSU_CubeSat]]'', ''[[LacunaSat2-B]]'', ''[[Najm-1]]'', ''[[NANOSATC-BR2]]'', ''[[OrbiCraft-Zorkiy]]'', ''[[Pumbaa]]'', ''[[Timon]]'', ''[[WildTrackCube-SIMBA]]'', ''[[3B5GSAT]]'', ''[[UniSat-7]]'', ''[[BCCSAT-1]]'', ''[[FEES]]'', ''[[DIY 1]]'', ''[[STECCO]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,25 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[SMOG-P]]''
| KA_nāk                 = ''[[MRC-100]]''
}}
'''''SMOG-1''''' ir [[Ungārija]]s tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja un apkalpo [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]]s studenti un pasniedzēji. Starta izmaksas sedza Elektroinženierijas un informātikas fakultāte un Ungārijas Ārlietu un tirdzniecības ministrija.<ref name="BME 2021-03-18" /> Pavadonis orbītā tika palaists 2021. gada martā.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Oulu Universitāte
|image             = University-of-Oulu-2010.jpg
|image_caption = Oulu Universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1958
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Jouko Nīnimeki
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 65.059167 | latNS  = N
| longd = 25.466111 | longEW = E
|staff             = 2 900 (2018)
|students          = 13 000 (2018)
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Somija|Oulu}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.oulu.fi/yliopisto/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Rubus chamaemorus
| autors =L.
| attēls =Hjortron.png
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Rubus
| ģints_lv =Avenes
| suga =R. chamaemorus
| suga_lv =Lācene
| kategorijas =nē
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Čānakja
 |    vārds_orig = चाणक्य
 |        attēls = Chanakya artistic depiction.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = 1915. gada zīmējums, kurā attēlots Čānakja
 |    dz_dat_alt = 375. gadā p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Taksila]] (tagad {{PAK}})
 |     m_dat_alt = 283. gadā p.m.ē. (92 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Patna]], [[Maurju impērija]] (tagad {{IND}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[brahmaņi|brahmanis]] (skolotājs, padomdevējs), filozofs, ekonomists, rakstnieks, astrologs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Churches by country|Baznīcas pēc valsts}}

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mountain Weasel (Mustela altaica).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela altaica
| suga_lv = Kalnu zebiekste
| binomial = Mustela altaica <small>([[Pallas]], 1811)</small>
| izplatība =

sentences:
[[Kategorija:Brīvdienas]]
[[Kategorija:Kristiešu svētki]]
[[Kategorija:Svētki]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alfametiltriptamīna struktūrformula

Alfametiltriptamīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Indopan'', IT-290
|           CAS numurs = 299-26-3
|      ķīmiskā formula = C11H14N2
|              molmasa = 174,24
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Augstākās pakāpes noziegumi
| operators =
| attēls = Attēls:High Crimes poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Karls Frenklins]]
| producents = * Džese Bītons
* [[Arnons Milčans]]
* Dženeta Janga
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ešlija Džada]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Džims Kevizels]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''High Crimes''
| studija = ''[[Regency Enterprises]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|4|5}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|63,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=highcrimes.htm|title=
High Crimes |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Augstākās pakāpes noziegumi"''' ({{Val|en|High Crimes}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ešlija Džada]], [[Morgans Frīmens]], [[Džims Kevizels]], [[Amanda Pīta]] un [[Ādams Skots]]. Filma ir balstīta uz Džozefa Faindera 1998. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Cesvaines pils''' ({{val|de|Schloss Seßwegen}}) ir [[historisms (arhitektūra)|historisma]] stilā celta [[muiža]]s pils [[Cesvaine|Cesvainē]], kas atrodas blakus [[Cesvaines viduslaiku pils]] drupām. Pils ir izcils [[Eklektika (arhitektūra)|eklektisma]] paraugs, kurā sajaukušies [[gotika]]s, [[renesanse]]s, [[romānika]]s un [[jūgendstils|jūgendstila]] elementi. Pils būvēta no neapmestiem [[laukakmens|laukakmeņiem]].

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences: '''Ekonomikas antropoloģija''' ir [[sociālā antropoloģija|sociālās antropoloģijas]] apakšnozare, pēta, kādā veidā dažādas cilvēku sabiedrības rada, iegūst, maina patērē un likvidē dažādas vērtības. Ekonomikas antropoloģijā pastāv trīs galvenās paradigmas: formālisms, substantīvisms un kulturālisms.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Renē Levasēra sala
|attēls              = Île René-Levasseur1.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Kvebeka
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|position1     =
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Manikuagānas ūdenskrātuve]]
|arhipelāgs          =
|latd=51|latm=24|lats= |latNS=N
|longd=68|longm=42|longs= |longEW=W
|platība             = 2020
|garums              = 57
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Babēla kalns
|augstums            = 952
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-QC}}
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Renē Levasēra sala''' ({{val|fr|Île René-Levasseur}}) ir mākslīga neapdzīvota sala [[Kanāda|Kanādā]]. Administratīvi pieder [[Kvebeka]]s provinces [[Kotnora]]s reģionam. Izveidojusies, [[Manikuagānas ūdenskrātuve]]i 1960. gados applūdinot senu [[triecienkrāteris|triecienkrāteri]]. Pēc platības sala ir lielāka par to aptverošo [[ūdenskrātuve|ūdenskrātuvi]] un ir otra lielākā ezeru sala pasaulē pēc [[Manitulina]]s [[Hūrons|Hūrona]] ezerā. Nodēvēta par godu Manikuagānas aizsprosta būvniecību realizējošā uzņēmuma ''Hydro-Québec'' galvenajam inženierim Renē Levasēram, kurš mira 35 gadu vecumā dažas dienas pirms aizsprosta atklāšanas.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Indīgas vielas]]
[[Kategorija:Kukaiņi]]
[[Kategorija:Pesticīdi]]

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ulrihs fon Heikings
|     vārds_orig = ''Ulrich von Heyking''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1718
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Piltene]], [[Piltenes apgabals]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]] (tagad {{vieta|Latvija|Ventspils novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Klodzko|Glaca]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Polija|Klodzko}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ernsts Evalds fon Heikings; Marija Veronika, dzimusi fon Blomberga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Lindsteta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Borussia-Park''
|attēls            = [[File:Borussia Park Mönchengladbach.jpg|250px|Borussia-Park]]
|valsts            = {{vieta|Vācija|Menhengladbaha}}
|pilsēta           = Menhengladbaha
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 2004
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 85
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 54 057
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Menhengladbahas "Borussia"]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Borussia-Park''''' ir [[stadions]] [[Menhengladbaha|Menhengladbahā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 54 057 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Menhengladbahas "Borussia"]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Parastā cidonija
|          platums = 235px
|           attēls = Cydonia.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|      apakšdzimta = Maloideae
|   apakšdzimta_lv = Ābeļu apakšdzimta
|            ģints = Cydonia
|         ģints_lv = Cidonijas
|          ģints_r = Parastā cidonija
|             suga = C. oblonga
|          suga_lv = Parastā cidonija
|           suga_r = Parastā cidonija
|         binomial = Cydonia oblonga
|         sinonīmi = ''Cydonia vulgaris''
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidrietumāzija]] un [[Kaukāzs]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=788
|kušanas temperatūra=−123,5 °C
|viršanas temperatūra=20,2 °C
}}
'''Acetaldehīds''' (etanāls, CH3CHO vai MeCHO) ir gaistošs, toksisks šķidrums ar asu, reibinošu smaku. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiks Taisons
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Mike Tyson''
 |              attēls = Mike Tyson 2019 by Glenn Francis.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Taisons 2019. gadā

 |         pilns vārds = Maikls Džeralds "Maiks" Taisons
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|6|30}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = Iron Mike<ref name="espn1">Puma, Mike., [http://static.espn.go.com/classic/biography/s/Tyson_Mike.html Sportscenter Biography: 'Iron Mike' explosive in and out of ring], ''[[ESPN]].com'', 2005-10-10, Retrieved on 2007-03-27</ref>
The Baddest Man on the Planet<ref name="bollywood">[https://web.archive.org/web/20070418013243/http://www.cbc.ca/arts/film/story/2007/04/13/tyson-bollywood.html "Mike Tyson Goes Bollywood"] - CBC News, 13 April 2007</ref>
Kid Dynamite
The Baby Bull<ref>[http://articles.latimes.com/1986-05-11/sports/sp-5608_1_mike-tyson Boxing's Baby Bull]- L.A. Times, 11 May 1986</ref>
 |           mājaslapa =

 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =

 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |          karj cīņas =

 |            liel uzv = [[Lerijs Holmss]], [[Maikls Spinks]]

 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 58
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 50
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 44
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 6
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 2

 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle (2011)
 |             dzimums = v
 |           atjaunots =

 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Maikls Džeralds "Maiks" Taisons''' ({{val|en|Michael Gerard "Mike" Tyson}}; dzimis {{dat|1966|6|30}} [[Bruklina|Bruklinā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[bokseris]]. Viņš bija neapstrīdams čempions smagajā svarā,<ref group="P">Par neapstrīdamu čempionu sauc bokseri, kas attiecīgajā svara klasē ir ticis atzīts visu boksa organizāciju versijās.</ref> viņam pieder rekords kā jaunākajam bokserim, kas ir bijis smagsvaru čempions [[WBC]], [[WBA]] un [[IBF]] versijās. WBC titulu viņš ieguva 20 gadu, 4 mēnešu un 22 dienu vecumā. Karjeras laikā viņš kļuva slavens, pateicoties savam niknajam un iebiedējošajam boksēšanās stilam, kā arī pateicoties savai strīdīgajai uzvedībai cīņas ringā un ārpus tā.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Beibe Zahariasa
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Babe Zaharias''
 |              attēls = Babe Zaharias.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1911|6|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Portartūra}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1956|9|27|1911|6|26}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Galvestona}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Basketbols]], [[golfs]], [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Golfa slavas zāle (1951)
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Mildrēda Ella "Beibe" Didriksone Zahariasa''' ({{val|en|Mildred Ella "Babe" Didrikson Zaharias}}; {{dat|1911|6|26|N}} — {{dat|1956|9|27|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sportiste]]. Viņa guva labus panākumus [[golfs|golfā]], [[basketbols|basketbolā]] un [[vieglatlētika|vieglatlētikā]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zaķis
| abbreviation = Lep
| name_latin = Lepus
| RA = 6
| dec = -20
| areatotal = 290.291
| arearank = 51. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = [[Arnebs]]
| starmagnitude = 2.58
| neareststarname =[[GI 229]]
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Lielais Suns]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Greblis]]
[[Eridāna]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 63
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Barenca jūra
|attēls=BarencaJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 75 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 40 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=1 424 000
|garums=
|platums=
|tilpums = 282 000
|Max_dziļums= 600
|Vid_dziļums = 222
|valstis={{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas=[[Kirkenesa]]
[[Murmanska]]
}}
'''Barenca jūra''' ({{val|ru|Баренцево море}}, {{val|no|Barentshavet}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[jūra]] ziemeļos no [[Norvēģija]]s un [[Krievija]]s Eiropas daļas. Nosaukta nīderlandiešu jūrasbraucēja [[Vilems Barencs|Vilema Barenca]] vārdā.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Rohindžas
| skaits    = vairāk par 2 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{BAN}} (>1,3 miljoni)
 | {{SAU}} (500 tūkstoši)
 | {{MYA}} (400 tūkstoši)
 | {{PAK}} (350 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[rohindžu valoda]]
| reliģija = [[islāms]]
|   grupas =
|     radi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Plašsaziņas līdzekļi]]
[[Kategorija:Politoloģija]]
[[Kategorija:Politika]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]

sentences:
{{infokaste+}}
{{citas nozīmes|fiziķi|Aleksandrs Popovs|Aleksandrs Popovs}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas poļi
| native_name = ''Polacy na Łotwie''
| image =
| image_caption = Poļu procentuālais sastāvs Latvijas novados un republikas pilsētās (2010)
| population = 39 939 (2023)
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Krāslavas novads]], [[Augšdaugavas novads]], [[Daugavpils]], [[Jelgava]], [[Rīga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[poļu valoda|poļu]] (mazākums)
}}'''Latvijas poļi''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]]. Vairums [[Latvija]]s [[poļi|poļu]] dzīvo gan [[Daugavpils]] (10 064, 12,8%), [[Rīga]]s (10 068, 1,7%) un [[Jelgava]]s (876, 1,6%) pilsētās, gan arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]] (2533, 10,2%), [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] (1096, 5,4%).
== Vēsture ==
Poļu priekšteči Latvijā kopš 17. gadsimta ieceļoja no [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] un līdz pat 20. gadsimta sākumam pat grūti nosākama konkrētu personu etniskā piederība pie poļiem vai lietuviešiem.
Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā poļi (65 056 cilvēki) veidoja 3,4% no iedzīvotāju kopskaita, apmēram puse no viņiem dzīvoja agrākajā [[Poļu Livonija]]s administratīvajā centrā Daugavpilī un [[Latgale]]s laukos un miestos, pārējie Ilūkstes apriņķī — 11 380, Rīgā — 13 415, Liepājā — 6015). Atbilstoši tā laika uzskaitei, Latvijas poļiem bija augsts muižnieku kārtas īpatsvars (Latgales [[šļahta]]), taču vairums no viņiem neieņēma augstu sociālo stāvokli un viņus vienoja piederība katoļu baznīcai.
Industrializācijas dēļ līdz Pirmajam pasaules karam poļu īpatsvars Latvijas lielajās pilsētās vēl vairāk pieauga, taču pēc kara, neatkarīgajā Latvijā, atkal samazinājās. Poļi Latvijas Republikā veidoja apmēram 3% no iedzīvotāju kopskaita, taču viņu pārstāvji aktīvi piedalījās valsts politiskajā ([[Latvijas Poļu savienība]]s deputāti bija visās pirmskara Saeimās) un sabiedriskajā dzīvē. Darbojās poļu skolas un biedrības. Pēc Otrā pasaules kara Latvijas poļi tika atstāti bez savām izglītības iestādēm un pakļauti straujai [[pārtautošana]]i.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnās čūskas vaidi
| attēls                   = Blacksnakemoan3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Black Snake Moan''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kreigs Brūers]]
| producents               =
* [[Stefānija Alleina]]
* [[Džons Singltons]]
| scenārija autors         = Kreigs Brūers
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Džastins Timberleiks]]
| mūzika                   = [[Skots Bomars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Deal Productions]]''
* ''[[Southern Cross the Dog Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|12|9|''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivāls|2007|3|2|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007|title=Black Snake Moan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420202201/http://bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blacksnakemoan.htm|title=Black Snake Moan (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnās čūskas vaidi"''' ({{val|en|Black Snake Moan}}) ir 2006. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kreigs Brūers]]. Galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kristīna Riči]] un [[Džastins Timberleiks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|9||bez}} ''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivālā.

sentences:
]]
'''Digitālā māksla''' ir radoša darbība, kuras pamatā ir digitālo tehnoloģiju izmantošana un kuras rezultāts ir digitālā jaunrade. Tas ietver zīmējumus, kas pilnībā izveidoti datorā vai citā digitālā ierīcē, vai zīmējumus, kas vispirms ir zīmēti ar roku un skenēti datorā, lai pēc tam tos pilnveidotu, izmantojot grafiskā dizaina programmas, piemēram, [[Adobe Illustrator]] vai [[Adobe Photoshop|Photoshop]]. Digitālā māksla ietver arī animāciju, [[3D datorgrafika|3D]] efektus un virtuālo realitāti.

sentences:
glezna).]]
'''Erceņģeļi''' ({{val-de|Erzengel}} no {{val|grc|ἀρχάγγελοι}} — "galvenais sūtnis") ir [[eņģeļi]], kas dažādās [[ticība|ticībās]] ieņem vadošo pozīciju eņģeļu vidū. Viņu uzdevums ir cilvēkiem un veselām tautām pavēstīt dievišķus rīkojumus.
[[Vecā Derība|Vecās derības]] Sibillu un [[Enoha grāmata|Enoha grāmatās]] minēti erceņģeļi [[Miķelis]] (Mihaēls), [[Gabriēls]], [[Rafaēls (eņģelis)|Rafaēls]] un [[Uriēls]] (vārda otrā daļa ''-el'' norāda uz [[Dievs|Dieva]] vārdu), kas atbilst lauvas (Mikaēls), vērša (Uriēls), ērgļa (Gabriēls) un čūskas (Rafaēls) zīmēm.<ref>{{LKV|IV.|7580}}</ref>

[[Jaunā Derība|Jaunajā derībā]] vienīgi Miķeli sauc par erceņģeli, savukārt Gabriēlu un Rafaēlu dēvē par eņģeļiem, bet Uriēls nav pieminēts.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Abavas senleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Abava pie Veģiem 2001-07-21.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Abavas ieleja pie [[Veģi]]em
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 4 |  lats = 47 |  latNS = N
 | longd = 22 | longm = 22 | longs = 22 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Kurzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=149,33}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Abavas senleja" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16350225"
}
</mapframe>
'''Abavas senlejas dabas parks''' ir īpaši aizsargājama dabas teritorija, kas aptver daļu [[Abavas senleja]]s un [[Abava]]s upes [[ieleja|ieleju]] [[Austrumkursas augstiene]]s ziemeļaustrumu un ziemeļu malā [[Ventspils novads|Ventspils]], [[Kuldīgas novads|Kuldīgas]], [[Talsu novads|Talsu]] un [[Tukuma novads|Tukuma]] novados. Senleja ir izveidojusies [[ledus laikmets|ledus laikmetā]], kad, ledājam kūstot, pa to plūda ledāja kušanas ūdeņi. Aizsargājamā teritorija izveidota 1957. gadā kā Abavas ielejas kompleksais dabas liegums, paplašināts 1977. gadā līdz 6697 ha.<ref>{{Latvijas daba|1|9}}</ref> Parks sevī ietver arī īpaši aizsargājamo kultūrvēsturisko teritoriju «Abavas ieleja», kā arī [[Čužu purvs|Čužu purva]] dabas liegumu. Abavas senleja ir [[putniem nozīmīgā vieta]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Out of the Past''
| operators =
| attēls = Out of the Past (1947 poster - retouched).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Žaks Turnjē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Mičums]]
* [[Džeina Grīra]]
* [[Kērks Daglass]]
* [[Ronda Fleminga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Out of the Past''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|11|25}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Out of the Past''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Žaks Turnjē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Mičums]], [[Džeina Grīra]], [[Kērks Daglass]] un [[Ronda Fleminga]]. Filma balstīta uz scenārista [[Denjels Meinverings|Denjela Meinveringa]] 1946. gada romānu ''Build My Gallows High''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://crimereads.com/the-unsung-godfather-of-film-noir/|title=The Unsung Godfather of Film Noir|website=CrimeReads|access-date=2023-05-29|date=2019-08-13|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{cita nozīme|visplašāk uzturā izmantoto hurmu sugu|citu sugu hurmām|ebenkoki}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums =
|      binomial = Diospyros kaki
|        attēls = Fuyu Persimmon (Diospyros Kaki).jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Japānas hurmas augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Ericales
|      rinda_lv = Viršu rinda
|        dzimta = Ebenaceae
|     dzimta_lv = Ebenkoku dzimta
|         ģints = Diospyros
|      ģints_lv = Ebenkoki
|          suga = D. kaki
|       suga_lv = Japānas hurma
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Remī Volfa
|      Vārds_orig = Remi Wolf
|          Attēls = Remi Wolf - First Avenue - 02032022 04.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Remī Volfa 2022. gadā
|        Dz_vārds = Remī Frānsisa Volfa
|      Pseidonīms = Remī Volfa
|          Dzimis = 1996. gada 2. februārī
|        Vieta_dz = [[Paloalto]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Vieta =
|           Žanrs = {{hlist|[[Soulmūzika|Souls]]|[[Popmūzika|Pops]]|[[Fanks]]|bedroom pop}}
|    Nodarbošanās = {{hlist|dziedātāja| dziesmu autore|ierakstu producente}}
|            Gadi = 2019-pašlaik
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[Island Records|Island]]|[[EMI]]}}
|   Darbojies_arī = {{hlist|[[Benee]]|[[Wallows]]|[[Dominic Fike]]|[[Lorde]]}}
|           Mlapa = {{URL|remiwolf.com}}
| Dzimums = S
}}
'''Remī Frānsisa Volfa''' (''Remi Francis Wolf'', dzimusi 1996. gada 2. februārī) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore no Kalifornijas. 2014. gadā, studējot [[Paloalto]] vidusskolā, viņa piedalījās šovā "[[Amerikāņu elks|American Idol"]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://thecampanile.org/3663/lifestyle/senior-remi-wolf-auditions-for-american-idol/|title=Senior Remi Wolf auditions for American Idol|last=Nee|first=Mischa|website=The Campanile|access-date=2023-10-22}}</ref> Pēc USC Torntona mūzikas skolas absolvēšanas 2018. gadā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://i-d.vice.com/en/article/y3m7nm/remi-wolf-woo-music-interview|title=10 things you need to know about LA's Remi Wolf, who makes ADHD love songs|last=Dunn|first=Frankie|website=i-d.vice.com|access-date=2023-10-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://music.usc.edu/remi-wolf-featured-in-la-times/|title=Remi Wolf featured in LA Times|website=USC Thornton School of Music|access-date=2023-10-22|date=2020-07-01|language=en-US}}</ref> Remī debitēja savu solo karjeru ar pašas izdotu pagarināto dziesmu (extended play) You're A Dog! 2019. gada oktobrī. Sekojoši tika izdots viņas otrais [[EP ieraksts|EP]] un debija I'm Allergic To Dogs! caur Island Records un [[EMI|Virgin EMI Records]] izdevniecībām 2020. gada jūnijā, kam sekoja viņas debijas studijas albums Juno, izdots 2021. gada oktobrī.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Melnceres|autors=|binomial=Schoenus|att_nosaukums=<i>Schoenus nigricans</i>|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus nigricans 2.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Schoenus|sinonīmi=}}'''Melnceres''' ({{val-la|Schoenus}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints. Šīs ģints sugas galvenokārt sastopamas [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] (apmēram 44 sugas), [[Austrālija|Austrālijā]] (apmēram 70 sugas) un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Citviet pasaulē ir sastopamas tikai dažas sugas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 90
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 10
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Th
|             atommasa = 232,03806
|   valences elektroni = [Rn]6d27s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Monacīts]] — torija minerāls; [[torotrasts]] — toriju saturoša [[kontrastviela]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 11700
|  kušanas temperatūra = 2115 K (1842 °C)
| viršanas temperatūra = 5061 K (4788 °C)
}}

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIL-164
| image             = ParkPatriot2015part13-375.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1957
| production_end    = 1964
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6700 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 4100 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           = [[ZIL-157]]
| designer          =
}}
'''ZIL-164''' ({{val|ru|ЗИЛ-164}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. To izveidoja uz [[ZIS-150]] bāzes, modernizējot atsevišķus automašīnas mezglus un agregātus. Automašīnu ražoja laika posmā no 1957. gada līdz 1964. gada decembrim (kopš 1961. gada decembra kā ZIL-164A).

sentences:
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Datorzinātne]]

sentences: '''Hipotēze''' ({{val|el|ὑπόθεσις}} — 'pamats, pieņēmums') ir pieņēmums, kurā uz vairāku [[Fakts|faktu]] pamata secināta kāda objekta, sakarības vai [[parādība]]s cēloņa esamība, turklāt šis secinājums nav uzskatāms par neapstrīdamu.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca, Apgāds "Zinātne", 1972—1996</ref> Par hipotētisku dēvē arī attiecīgo slēdzienu. Nepieciešamība pēc hipotēzes zinātnē rodas tad, kad nav noskaidrots sakars parādību starpā, to cēlonis, kaut arī ir zināms pietiekams daudzums iepriekšējo un līdztekus parādību, kad pēc dažiem pašreizējiem raksturojumiem ir jāatjauno pagātnes ainu vai arī uz pagātnes un tagadnes faktu pamata jāizdara secinājumu par parādības attīstību nākotnē.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Džērsijas ģerbonis
|attēls           = Coat of Arms of Jersey.svg
|attēla_platums   = 180
|īpašnieks        =
|ieviests         = [[1907]]. g.
|pušķis           =
|vainags          =
|ķivere           =
|vairogs          = sarkanā vairogā trīs zelta [[lauva]]s
|turētāji         =
|pamatne          =
|devīze           =
|ordeņi           =
|citi_elementi    =
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}
'''Džērsijas ģerbonis''' ir [[sarkans]] [[Vairogs (heraldika)|vairogs]] ar trim [[Zelts|zelta]] [[Lauva|lauvām]] (tradicionāli sauktām par [[Leopards|leopardiem]]). Ģerbonis veidots no [[Zīmogs|zīmoga]], ko [[Džērsija]]s beilifam [[1279]]. g. piešķīris [[Anglija]]s karalis [[Edvards I]]. [[1907]]. g. [[Eduards VII]] deva tiesības lietot salas ģerboni. Kopš 1981. g. ģerbonis tiek attēlots arī [[Džērsijas karogs|Džērsijas karogā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Atis Kronvalds
|     vārds_orig =
|         attēls = Kronvalds.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Bunkas pagasts|Bunkas pagasta]] Krotes muižas "Lejasmiķi"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Vecpiebalga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Karolīne Kronvalde]]
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, publicists, valodnieks.
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|ezeru Vecpiebalgas novadā|Sivēns (ezers)|kāršu spēli|cūkas (kāršu spēle)}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sow with piglet.jpg
| att_nosaukums =[[Mājas cūka]] (''Sus scrofa domestica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Nonruminantia
| apakškārta_lv=Neatgremotāju apakškārta
| dzimta =Suidae
| dzimta_lv =Cūku dzimta
| ģints =Sus
| ģints_lv =Cūkas
| binomial =Sus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valodniecību|Mēlenis (nozīmju atdalīšana)|Mēlenis}}
{{Artikulācijas vieta}}
Par '''mēleņiem''' latviešu [[Valodniecība|valodniecībā]] sauc [[Līdzskanis|līdzskaņus]], kuru aktīvais artikulētājs ir mēle. Mēleņus iedala pēc pasīvās [[artikulācijas vieta]]s:<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Cyclorrhapha''
| attēls =Musca_domestica_housefly.jpg
| att_nosaukums =[[Mājas muša]] (''Musca domestica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Friedrich Moritz Brauer|Brauer]], 1863)</small>
| iedalījums =
* sekcija {{TaksoSaite|Aschiza}}
* sekcija {{TaksoSaite|Schizophora}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Novākt Kārteru
| operators =
| attēls = Get Carter poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Maiks Hodžess]]
| producents =
| scenārijs = Maiks Hodžess
| aktieri = * [[Maikls Keins]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Džons Osborns]]
* [[Brita Ēklanda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Get Carter''
| studija = * ''[[MGM-British Studios]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[MGM-EMI Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|2|3|Losandželosa|1971|3|10|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = [[sterliņu mārciņa|£]] 750 tūkstoši
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Novākt Kārteru"''' ({{Val|en|Get Carter}}) ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Hodžess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Keins]], [[Ians Hendrijs]], [[Džons Osborns]] un [[Brita Ēklanda]]. Filma ir balstīta uz Teda Luisa 1970. gada romāna ''Jack's Return Home''.

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Optiskais printeris''' jeb '''kinokopēšanas aparāts'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=kinokop%C4%93%C5%A1anas%20apar%C4%81ts&list=apar%C4%81ts&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze - aparāts - kinokopēšanas aparāts|website=termini.lza.lv|access-date=2018-06-05}}</ref> ir ierīce, kas sastāv no viena vai vairākiem [[Kinoprojektors|kinoprojektoriem]], kas mehāniski saistīti ar [[Kinokamera|kinokameru]]. Ar optiskā printera palīdzību filmu veidotāji iegūst oriģinālās filmas kopijas. Optisko printeri izmanto veco filmu materiālu kopēšanai un atjaunošanai, kā arī, lai veidotu [[Specefekts|specefektus]].<ref>{{Grāmatas atsauce|first=Raymond|last=Fielding|year=1972|title=The Technique of Special Effects Cinematography|url=https://archive.org/details/techniqueofspeci0000fiel|publisher=Focal Press|isbn=0-8038-7031-0|chapter=7}}</ref> Ar tā palīdzību var arī veidot filmu kopijas [[Kinonoma|kinonomas]] vajadzībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bse.sci-lib.com/article061245.html|title=Кинокопировальный аппарат|website=bse.sci-lib.com|access-date=2018-06-05}}</ref>

sentences:
{{catmore|Universitāte}}
{{Commonscat|Universities and colleges}}

sentences: {{Commonscat|Yacht racers from the United Kingdom|Lielbritānijas burātāji}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20 °C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117 °C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3 °C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

sentences:
{{infokaste+}}
{{novec}}
'''Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrs''' ('''UR''') ir valsts iestāde, kas [[Latvijas Republika]]s teritorijā reģistrē [[uzņēmums|uzņēmumus]] (uzņēmējsabiedrības), [[komersants|komersantus]], to filiāles un pārstāvniecības, kā arī visas izmaiņas to darbības pamatdokumentos un veic citas likumdošanas aktos paredzētās darbības. Reģistrs reģistrē arī masu informācijas līdzekļus, biedrības un nodibinājumus, komercķīlas, izšķirošās ietekmes, laulību un publiskās un privātās partnerības līgumus, [[politiskā partija|politiskās partijas]], šķīrējtiesas, [[arodbiedrība]]s, reliģiskās organizācijas un to iestādes, kā arī maksātnespējas procesus.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Imperators Nortons I
| vārds_orig = ''Emperor Norton I''
| attēls = Emperor_Joshua_A._Norton_I.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Nortons I, ASV imperators
| dz_dat_alt = {{dat|1818|2|4}}
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1880|1|8|1818|2|4}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Sanfrancisko}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = pašpasludināts par Nortonu I, ASV imperatoru un Meksikas aizstāvi
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki = Džons Nortons<br />Sāra Nordena
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
[[File:Mandala zel-tary.jpg|thumb|Mandala]]

sentences: '''Gāzizlāde''' ir procesu kopums, kas norisinās [[Gāze|gāzē]], kurā plūst [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor maynardi
| pasuga_lv=Bahamu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor maynardi
| kategorijas =nē
}}
'''Bahamu jenots''' (''Procyon lotor maynardi'') ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga. Tā ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Ņūprovidensa|Ņūprovidensas salas]] ([[Bahamu Salas|Bahamās]]) jenotu pasuga.<ref name="ze">Zeveloff, Samuel I. (2002). Raccoons: A Natural History. Washington, D. C.: Smithsonian Books. pp. 44. {{ISBN|978-1-58834-033-7}}.</ref>

sentences: '''Gubu lietusmākoņi''' ''Cumulonimbus'' (Cb) ir balti [[mākoņi]] ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd [[saule]]. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš [[lietus]], dažreiz ar [[krusa|krusu]], pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs [[sniegs]], bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži [[zibens|zibeņo]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs Klēmanis
|     vārds_orig = ''Gustav Cleemann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Klēmanis; Hermīne, dzimusi Millere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Bernsdorfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Gustavs Oto
| vārds_orig = ''Gustav Otto''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1843
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 22
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobele|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 31
| m_vieta = [[Jelgava]], [[Oberosts]]<br/>(tagad {{vieta|Latvija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[ārsts]], [[vēsturnieks]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Gustavs Ādolfs Frīdrihs Oto''' ({{val|de|Gustav Adolf Friedrich Otto}}; dzimis {{dat|1843|2|22}}, miris {{dat|1917|5|31}}) bija [[Dobele|Dobelē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un vēsturnieks.

sentences:
'''Vatsons''' var būt:
* [[Doktors Vatsons]] — Artura Konana Doila radīts tēls;
* [[Kārlis Frīdrihs Vatsons]] — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* [[Matīss Frīdrihs Vatsons]] — Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Balodis|Balodis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Balodis
| abbreviation = Col
| name_latin = Columba
| RA = 6
| dec = −35
| areatotal = 270
| arearank = 54. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Col''
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''β Col''
| stardistance = 86
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Greblis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lielais Suns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Viesite}}
[[Kategorija:Jēkabpils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|starptautisko mērvienību sistēmu|SI|SI}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
— spēcīgs [[opioīds]] un narkotika]]
Jēdzienam '''narkotikas''' ir dažādas nozīmes. Tās var būt saistītas ar [[psihotropā viela|psihotropo vielu]] lietošanas iedarbību vai juridisko statusu. Daudzo nozīmju un vārda negatīvās nokrāsas dēļ mūsdienās to vairs neuzskata par lietojamu terminu [[farmakoloģija]]s zinātnē.<ref>Julien, Robert M. ''A Primer of Drug Action.'' 11th edition. Claire D. Advokat, Joseph E. Comaty, eds. New York: Worth Publishers: 2008. page 537.</ref><ref>[http://www.who.int/substance_abuse/terminology/who_lexicon/en/ WHO | Lexicon of alcohol and drug terms published by the World Health Organization]. Who.int (2010-12-09). Atjuanots: 2011-09-24.</ref>

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Sveķenes
| ģints = Viscaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = Bernh.
| attēls = Viscaria vulgaris Smółka pospolita 2015-05-17 02.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Viscaria vulgaris
| suga = Viscaria vulgaris
| suga_lv = Lipīgā sveķene
| sinonīmi = Lychnis viscaria <small>L.</small>
}}'''Lipīgā sveķene''' ({{val|la|Viscaria vulgaris}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga, kas plaši aug [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži visā valsts teritorijā. Augu grupas aug [[Pļava|pļavās]], skrajos mežos un krūmājos, upju krastos un pauguru nogāzēs.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kirils Stucka
| vārds_orig =
| attēls = Kirils Stucka.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Stāmerienas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Ļevašovas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Andrejs Stucka
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Divīzijas komandieris
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]],
[[Latvijas brīvības cīņas]],
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-7
| Nosaukums_orig         = INSAT-4F
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GSAT]]
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[I-2.5K]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Indijas kosmisko pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Indijas kosmisko pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|8|29|SK}} 20:30:07 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Ariane 5ECA]]
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ELA3
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = [[Eutelsat 25B]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = > 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-044B
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 2650 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas 3,0 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 74° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GSAT-12]]''
| KA_nāk                 = ''[[GSAT-14]]''
}}
'''GSAT-7''' jeb '''INSAT-4F''', nosaukts arī par '''Rukmini''',<ref name="timesofindia 2013-08-30" /> ir [[Indija]]s [[GSAT]] sistēmas [[sakaru pavadonis]]. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Indijas bruņotajiem spēkiem, galvenokārt Jūras kara flotei.
Pavadoni izgatavojusi un apkalpo [[Indijas kosmisko pētījumu organizācija]] (ISRO). [[Ģeostacionārā orbīta|Ģeostacionārā orbītā]] palaists 2013. gada augustā.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lisiņa
|attēls=Lisiņa1.jpg
|paraksts=Lisiņa pie [[Barkavas ozolu audze]]s
|garums=18
|kritums=
|baseins=166,4
|gada_notece=
|izteka=[[Lisiņš]]
|ieteka=[[Meirānu kanāls]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Dirīte]]
| iztekas_augstums  = 103,3
| ietekas_augstums  =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pastaiga
| attēls                   = The Walk (2015 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Walk''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Toms Rotmens]]
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Roberts Zemekis
| scenārija autors         =
* [[Kristofers Brauns]]
* Roberts Zemekis
| galvenajās lomās         =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Šarlote Le Bona]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[ImageMovers]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|26|Ņujorkas filmu festivāls|2015|9|30|ASV|2015|10|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-2015|title=The Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 11, 2019|archive-date={{dat|2016|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161111122506/http://bbfc.co.uk/releases/walk-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=clouds2015.htm|title=The Walk (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pastaiga"''' ({{val|en|The Walk}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Bens Kingslijs]], [[Šarlote Le Bona]] un [[Džeimss Bedžs Deils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|26||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
[[File:Rīga 2014 logo.png|thumb|"Rīga 2014" Eiropas logo]]
'''Rīga 2014''' ir [[Rīga]]s kā vienas no 2014. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta]]s projekta nosaukums. Otra 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta būs [[Zviedrija]]s pilsēta [[Ūmeo]]. Rīga ir pēdējā no [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] galvaspilsētām, kas bijusi Eiropas kultūras galvaspilsēta — [[Viļņa]] bija kultūras galvaspilsēta 2009. gadā, [[Tallina]] — 2011. gadā. Rīga par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu tika apstiprināta {{dat|2010|5|10||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/330066-riga_bus_2014_gada_eiropas_kulturas_galvaspilseta|title=Rīga būs 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2013|12|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus luridus 3.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Suillellus
| ģints_lv =
| suga =Suillellus luridus
| suga_lv =Parastā raganbeka
| binomial =Suillellus luridus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus luridus''
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences: '''Pseidovektors''', '''rotācijas vektors''' jeb '''aksiālais vektors''', ir [[vektors|vektora]] paveids, kas no '''īstā''' jeb '''polārā vektora''' atšķiras ar uzvedību pēc [[Atspoguļošana|atspoguļošanas]]. Pseidovektora spoguļattēlam papildus (t. i. attiecībā uz spoguļattēlu, kādu iegūtu īstais vektors) mainās aritmētiskā zīme.

sentences: '''Brīvā tirdzniecība''' ir [[tirdzniecība]]s [[politika]], kas atbalsta preču un pakalpojumu kustību pāri administratīvajām robežām. Piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Konstitūcija|Konstitūcija]] nosakā brīvas tirdzniecības režīmu starp [[ASV politiskais iedalījums|pavalstīm]]. [[Eiropas savienība|Eiropas Savienības]] ietvaros brīvo tirdzniecību nodrošina brīvas preču kustības princips.<ref>[http://www.mfa.gov.lv/lv/eu/3883/3749/3826/3827/ Latvijas Republikas Ārlietu Ministrija: 1.sadaļa: Brīva preču kustība]{{Novecojusi saite}}</ref> Starptautiski [[Pasaules Tirdzniecības organizācija]] nosaka brīvās tirdzniecības režīmu starp tās dalībvalstīm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 400 sitieni
| operators =
| attēls = Quatre coups.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents = * Fransuā Trifo
* Žoržs Šarlo
| scenārijs = * Fransuā Trifo
* Marsels Musī
| aktieri = * [[Žans Pjērs Leo]]
* [[Albērs Remī]]
* [[Klēra Morjē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Quatre coups.jpg''
| studija = ''Les Films du Carrosse''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cocinor''
| izdošana = {{Filmas datums|1959|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"400 sitieni"''' ({{Val|fr|Les Quatre Cents Coups}}) ir 1959. gada [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]], kuram tā bija pirmā režisētā filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pjērs Leo]], [[Albērs Remī]] un [[Klēra Morjē]]. "400 sitieni" tiek uzskatīta par pirmo [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] filmu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.pressreader.com/usa/los-angeles-times/20161023/282746291304718|title=Growth Spurt|work=The Los Angeles Times|date=23.10.2016|last=Zeitchik|first=Steve}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus maximus holotips.jpg
| att_nosaukums = Branhiālā plātne (holotips).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus maximus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus maximus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''T. maximus'' [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]], kas tika atrasta atsegumā [[Halliste]]s upes krastā pie [[Karksi-Nuija]]s pilsētas, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Tartuosteus maximus'' nozīmē vislielākais (''maximus'') [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga bija izplatīta [[Igaunija]]s dienvidos, [[Arukilas svīta|arukilas]] un burtnieku svītās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Oszupes pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''''Shenzhou''''' ({{val|zh|神舟}}, {{zh-p|Shénzhōu}}, {{IPA2|ˈʃɛnˈdʒoʊ}}, "dievišķais kuģis") ir [[Ķīna]]s pilotējamu [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģu]] sērija. Tas tika izveidots 1990. gados uz [[Krievija]]s kosmosa kuģa ''[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]'' pamata. Pirmais (bezpilota) lidojums (''[[Shenzhou 1]]'') tika veikts 1999. gadā. Pirmais pilotējamais lidojums (''[[Shenzhou 5]]'') notika 2003. gadā. Mūsdienās kosmosa kuģus izmanto apkalpju nogādāšanai [[orbitālā stacija|orbitālajā stacijā]] ''[[Tiangong]]'', un tie kalpo arī kā glābšanas kapsula.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Melnceres|suga=Schoenus ferrugineus|suga_lv=Rūsganā melncere|autors=L.|binomial=Schoenus ferrugineus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus ferrugineus 310508.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Schoenus|sinonīmi=}}
'''Rūsganā melncere''' ({{val|la|Schoenus ferrugineus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga, kas savvaļā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp retāk [[Latvija|Latvijā]] — pārsvarā valsts rietumdaļā, kur vietām sastopama diezgan bieži. Dažāda lieluma grupas ir sastopamas avoksnainās, kaļķainās pļavās, zāļu [[Purvs|purvos]] ar skraju veģetācijas segumu, purvainās mežu laucēs.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Pīrija šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Wfm Sverdrup Islands with Peary Channel highlighted.png
| paraksts     = Pīrija šaurums [[Sverdrupa salas|Sverdrupa salu]] satelītainā
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Hasela šaurums]]
| atdala       = [[Mīena sala]]
| atdala1      = [[Ellefa Ringnesa sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=79| plat_m= 24| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=101| gar_m= 18| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 193
| platums      = 97
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = ~500
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Pīrija šaurums''' ({{val|en|Peary Channel}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Ellefa Ringnesa sala|Ellefa Ringnesa salu]] rietumos un [[Mīena sala|Mīena salu]] austrumos. Savieno [[Hasela šaurums|Hasela šaurumu]] dienvidos ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAMPY Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Peary Channel]</ref>

sentences: '''Diakritiskās zīmes''' ({{val|gr|διακριτικός}} — 'atšķirt; atšķirīgs') ir papildu rakstu zīmes, kas tiek rakstītas virs vai zem [[Burts|burta]], blakus vai pāri tam, lai norādītu citādu burta [[izruna|izrunu]], nekā tas parasti tiktu izrunāts. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] diakritiskās zīmes norāda uz [[skaņa]]s garumu (ā, ē, ī, ū), mīkstinājumu (ģ, ķ, ļ, ņ) vai arī uz [[šņācenis|šņāceni]] (č, š, ž, dž). Īpašas diakritiskās zīmes lieto [[Fonētika|fonētiskajā]] [[Transkripcija (valodniecība)|transkripcijā]], piemēram, [[zilbes intonācija]]s zīmes. Diakritiskās zīmes arī lieto, lai atšķirtu [[Homonīms|homonīmus]], piemēram, [[Franču valoda|franču valodā]] gan ''là'', gan ''la'' tiek izrunāti abi vienādi — kā {{IPA|[la]}}, bet to nozīme ir atšķirīga. [[Tilde (zīme)|Tilde]], [[Punkts (pieturzīme)|punkts]], [[komats]], [[apostrofs]] un citas zīmes tiek izmantotas kā diakritiskās zīmes, lai gan tām ir arī citi izmantošanas veidi.

sentences:
s sīpols]]
'''Bumbuļsīpols''' ir īpašas struktūras pazemes [[vasas pārveidne]], kurai raksturīgs palielināts reducēts [[stumbrs]]. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida [[lapas]]. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt [[ūdens]] zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, [[Gladiolas|gladiolām]] ''(Gladiolus)'' un [[Krokusi|krokusiem]] ''(Crocus)''.

sentences: '''"Ciānas gudro protokoli"''' ({{val-ru|Протоколы сионских мудрецов}}) ir ar [[antisemītisms|antisemītiskiem]] mērķiem viltots dokuments, kas it kā atspoguļo kādu pasaules [[ebreji|ebreju]] līderu sanāksmi 19. gs. beigās, kurā tie it kā apspriež plānus par varas pārņemšanu pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Antisemitism: a reference handbook |last=Chanes |first=Jerome |authorlink= |coauthors= |year=2004 |publisher=ABC-CLIO |location= |isbn=9781576072097 |page=58 |url=http://books.google.com/books?id=ju7U83nRDt8C&printsec=frontcover&dq=Chanes,+Jerome+A.,+Antisemitism:+a+reference+handbook&hl=en&ei=p9OOTsu7Haik4ATFytixAQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCwQ6AEwAA#v=snippet&q=elders%20of%20zion&f=false |accessdate=2011. gada 7. oktobris|quote=The ''Protocols'' purports to reveal the minutes of a secret meeting held by world Jewish leaders, the "Elders of Zion," who are conspiring to take over the world.}}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis dokuments ir [[Moriss Žolī|Morisa Žolī]] (''Maurice Joly'') darba ''Dialogs ellē starp [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]] un [[Šarls Monteskjē|Monteskjē]]'' ({{Val-fr|Dialogue aux Enfers entre Machiavel et Montesquieu}}) [[plaģiāts]],<ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzProtocolsMain.htm "The protocols plagiarized the work of Maurice Joly's "Dialogues in Hell.""]</ref> literārs [[viltojums]]<ref>[http://skepdic.com/protocols.html Protocols of the Elders of Zion]</ref><ref>[http://www.h-net.org/~antis/doc/graves/graves.a.html The Truth about the Protocols: 1 of 6]</ref><ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzLinksBib.htm The Protocols of the Learned Elders of Zion Reviews]</ref><ref>[http://news.nationalgeographic.com/news/2006/09/060911-zion.html Anti-Semitic "Protocols of Zion" Endure, Despite Debunking]</ref><ref>[http://www.ushmm.org/wlc/article.php?lang=en&ModuleId=10007058 Protocols of the Elders of Zion]</ref> vai vienkārši [[joks]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ddickerson.igc.org/protocols.html |title=The Protocols of the Elders of Zion |access-date={{dat|2006|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060424122316/http://ddickerson.igc.org/protocols.html |archivedate={{dat|2006|04|24||bez}} }}</ref><ref>[http://www.straightdope.com/columns/read/1797/whats-the-story-with-the-protocols-of-the-elders-of-zion The Straight Dope: What's the story with the "Protocols of the Elders of Zion"?]</ref><ref>[http://www.publiceye.org/tooclose/protocol.html PublicEye.org - Apocalyptic Dualism & Conspiracism]</ref> Tas pirmo reizi tika publicēts 1903. gadā krievu melnsimtnieka Pavela Kruševana avīzē ''Знамя''. Šie teksti nav izturējuši autentiskuma pārbaudes, kas tika veiktas, lai norādītu uz to kā vēsturisku dokumentu.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q21768436}}
'''2017. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 5. līdz 12. martam. Tā bija 75. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''Depkini''' ({{val|de|Depkin}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences:
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
'''Novopangeja''' ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], pieņemot ka [[Antarktīda|Antarktīda,]] [[Austrālija]] un [[Austrumāzija]] apvienosies ziemeļu puslodē, bet Klusais okeāns slēgsies, paplašinot Atlantijas okeānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gizmodo.com/a-history-of-supercontinents-on-planet-earth-5744636|title=A history of supercontinents on planet Earth|website=Gizmodo|access-date=2023-06-26|date=2011-01-27|language=en}}</ref> Domu par iespējamo superkontinentu postulēja Rojs Livermors ({{Val-en|Roy Livermore}}) 90. gados, viņš ir veicis ievērojamu pētniecību un izstrādājis teorijas par kontinentu kustību un superkontinentu veidošanos. Viņa pētījumi ir bijuši saistīti ar [[Pangeja]]s superkontinentu un tā vēsturi, kā arī ar nākotnes superkontinentu hipotēzēm, ieskaitot Novopangeju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.discovermagazine.com/planet-earth/the-next-pangea-what-earths-future-supercontinent-will-look-like|title=The Next Pangea: What Earth’s Future Supercontinent Will Look Like|website=Discover Magazine|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Helmholcs
|     vārds_orig = Hermann von Helmholtz
|         attēls = Hermann von Helmholtz.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija|Vācijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Harlotenburga|Harlotenburgā]] (tagad iekļauta [[Berlīne|Berlīnē]])
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ferdinands fon Helmholcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts [[Berlīne|Berlīnē]]
|        zinātne = [[fizika]], [[fizioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Vilhelms Vīns]]
|     sasniegumi = [[enerģijas nezūdamības likums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis fon Helmholcs''' ({{val|de|Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz}}; {{dat|1821|8|31|N}} — {{dat|1894|9|8|N}}) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās [[fizika]]s, [[matemātika]]s un [[fizioloģija]]s nozarēs. Profesors [[Kēnigsberga]]s, [[Bonna]]s, [[Haidelberga]]s un [[Berlīne]]s universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

sentences:
glezna, kurā attēlots, kā [[Mozus]] no Dieva saņem [[desmit baušļi|desmit baušļus]]]]
'''Pravietis''', sieviešu dzimtē — '''praviete''', ir [[persona]], kas apgalvo, ka ir sazinājies ar pārdabisko vai dievišķo, un kalpo kā starpnieks starp to un [[cilvēce|cilvēci]]. Pravieši sevi bieži vien uzskata par [[Dievs|Dieva]] izredzētajiem. Ziņu, ko pravietis pasniedz, sauc par [[pravietojums|pravietojumu]]. Pravieši ir ikvienā [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģijā]] ([[kristietība|kristietībā]], [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[islāms|islāmā]]), kā arī daudzās citās reliģijās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Brēdermanis''' var būt:

sentences: '''Bahāju kalendārs''' ir [[Saules kalendārs]], ko izmanto [[Bahāisms|bahāismā]]. Tas sastāv no 19 mēnešiem un 4—5 [[starpdiena|starpdienām]], ar [[Bahāju Juanais gads|Jauno gadu]] pavasara [[ekvinokcija]]s dienā, kas sakrīt ar ekvinokcijas dienu [[Teherāna|Teherānā]]. Katrs mēnesis, tāpat kā nedēļas dienas, nosaukts tikumu vārdā (piemēram, Pilnība, Žēlsirdība). Kalendāra atskaite sākta no [[1844. gads|mūsu ēras 1844. gada]] — gada, kurā [[Bābs]] sāka mācīt.

sentences:
{{jāuzlabo}}
, kurā [[Āzija]]s, [[Amerika]]s un [[Āfrika]]s iedzīvotāji stereotipiski attēloti kā puskaili mežoņi, pretstatā smalki ģērbtajiem [[angļi]]em, [[nīderlandieši]]em, [[vācieši]]em un [[franči]]em]]
'''Stereotips''' ir vispārējs, vienkāršots priekšstats par kādu sabiedrības grupu. Bieži vien tas ir negatīvs un saistās ar [[aizspriedumi]]em un [[diskriminācija|diskrimināciju]]. Stereotipi ir ļoti noturīgi, un pārmaiņas tajos notiek tikai ilgākā laika posmā.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Diversifikācija''', '''diversificēšana''' ({{val|en|diversification}}) jeb '''dažādošana''' ir [[risks|riska]] pārvaldības metode, kas apvieno dažādu [[ieguldījumi|ieguldījumu]] portfelī. Diversificējot savu portfeli, ir mazāks risks, ka viens notikums vai slikts ieguldījums veiks būtisku kaitējumu. Šī metode veicina to, ka no dažāda veida ieguldījumiem veidots portfelis vidēji dod lielāku [[peļņa|peļņu]] un rada mazāku risku nekā atsevišķi ieguldījumi. Diversificējot savu akciju portfeli, iespējams ieguldīt dažādās [[rūpniecība]]s nozarēs un dažādās aktīvu klasēs, piemēram, [[fonds|fondos]], [[obligācija|obligācijās]], [[atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātajos finanšu instrumentos]] vai [[akcija (vērtspapīrs)|akcijās]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Marija Kristīne Čilvere
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Lielbritānija|Londona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2007
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = SOE slepenā aģente
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Frenks Čilvers
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Marija Kristīne Čilvere''' ({{val|en|Marie Christine Chilver}}), pazīstama kā Kristīna,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.telegraph.co.uk/news/uknews/11100041/Revealed-identity-of-Fifi-the-stunning-wartime-spy.html|title=Revealed: identity of Fifi the stunning wartime spy|website=The Telegraph|access-date=2023-10-05|date=2014-09-17|language=en}}</ref> (dzimusi {{dat|1920|09|12}}, mirusi {{dat|2007|11|5}}), pazīstama arī ar šifrēto vārdu ''Aģents Fifi'', bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] [[slepenais aģents|slepenā aģente]] [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/193/politics/52466099/vinu-neatsifreja-kristinei-cilverei-latviesu-britu-izcelsmes-slepenajai-agentei-dzivnieku-aizstavei-100|title=Viņu neatšifrēja. Kristīnei Čilverei, latviešu-britu izcelsmes slepenajai aģentei, dzīvnieku aizstāvei – 100|website=www.delfi.lv|access-date=2023-10-05|language=lv}}</ref>

sentences: '''8. septembris''' ir gada 251. diena (252. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 114 dienas.

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences:
'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO2 Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Reinholds fon Klots
|     vārds_orig = ''Gustav Reinhold von Klodt''
|         attēls = KlotsGustavs.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Višņijvoločeka]], [[Tveras apgabals|Tveras guberņa]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Burhards Ernests fon Klots (no Veidu muižas, armijas majors); māte - Eba Klota (no [[Puikule]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Frederīke (dzimusi fon Fēgezaka, no Roperbeķu muižas)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agvilarīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-50
|ķīm_formula=Ag4SeS
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumši sudrabaini pelēks, melns
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Āķains
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=7,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Parken}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Telia Parken''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Parken_02.JPG
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| map_type            = Kopenhāgena
| map_caption         = Atrašanās vieta Kopenhāgenas kartē
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =55  | latm  =42  | lats  =9.7  | latNS  =N
| longd =12  | longm =34  | longs =20.1 | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = DK
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = {{dat|1990}}
| built               = 1990—1992
| opened              = {{dat|1992|9|9||bez}}
| renovated           = 	2001. un 2009. gadā
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = ''Parken Sport & Entertainment''
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Dānijas futbola izlase]] (1992—pašlaik)<br>''[[FC København]]''  (1992—pašlaik)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 	38 065
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|www.teliaparken.dk/}}
| publictransit       =
}}
'''''Parken''''' (sponsorēšanas nolūkos pašlaik saukts '''''Telia Parken''''') ir [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Dānijas futbola izlase]] un klubs ''[[FC København]]''. Stadionā tiek rīkotī arī [[koncerts|koncerti]]. ''Parken'' ir [[UEFA stadionu kategorijas|UEFA 4. kategorijas stadions]], tas ir ar ievelkamu jumtu. Tā ietilpība ir 38 065 vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://stadiumdb.com/tournaments/euro/2020/parken_stadion |title=Parken |language=en |website=stadiumdb.com |accessdate={{dat|2019|4|7||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190407195100/http://stadiumdb.com/tournaments/euro/2020/parken_stadion |archivedate={{dat|2019|04|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Hekla
| Nosaukums2       =
| Photo            = 2006-05-21-153901 Iceland Stórinúpur.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 1488
| Relatīvais_augstums = 755
| karte            = Islande#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 63 |latm= 59 |lats= 32|latNS= N
| longd= 19 |longm= 39 |longs= 57|longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Islande}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2000}}
| First ascent         = 1750 (Egerts Olafsons)
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Osamisa
 | official_name            = ''Ozamiz''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Ozamiz01.jpg
| image2                   = Ozamiz Philippines Streets.jpg
| image3                   = Cotta Fort walls (Baybay Santa Cruz, Ozamiz, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image4                   = Cathedral of St. Mary, Ozamis City, Misamis Occidental..jpg
| image5                   = Ozamiz port.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental ozamiz.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1948
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 51
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 169.95
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140334
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 51 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|http://ozamizcity.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Tabu''' ir kādas rīcības aizliegums, uzskatot, ka tā ir pārāk [[svētums|svēta]] vai grēcīga, lai cilvēks to atļautos darīt, un par šīs rīcības veikšanu cilvēks ir nolemts pārdabiskam sodam.<ref name="EB">''Encyclopædia Britannica Online''. "[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/579821/taboo Taboo]." Encyclopædia Britannica Inc., 2012. Atjaunināts: {{dat|2012|05|21}}. {{en ikona}}</ref><ref>Merriam-Webster's Online Dictionary, 11th Edition. "[http://www.merriam-webster.com/dictionary/taboo Taboo]." {{en ikona}}</ref> Šādi aizliegumi eksistē visās sabiedrībās.<ref name="EB" /> Neskatoties, ka vārds sākotnēji ir attiecināts uz [[reliģija|reliģiju]] balstītiem aizliegumiem, mūsdienās, kad reliģijas loma atsevišķās sabiedrībās mazinās, tas tiek lietots [[sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], lai raksturotu jebkādus cilvēku aktivitāšu aizliegumus.

sentences: '''Verdenas līgums''' bija [[843]]. gadā [[Verdena|Verdenā]] parakstīts līgums, kura rezultātā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] mazdēli [[Lotars I]], [[Ludviķis Vācietis]] un [[Kārlis II Plikgalvis]] sadalīja savā starpā vectēva atstāto [[Franku impērija|Franku impēriju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Jans Jansons van Hārlems
 |    vārds_orig = ''Jan Janszoon van Haarlem''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 1570. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Hārlema]], [[Holande]]
 |     m_dat_alt = 1641. gadā vai vēlāk
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Maroka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = jūrnieks, pirāts
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti [[ezers|ezeri]], kas atrodas [[Eiropa]]s teritorijā.
{{Commonscat|Lakes of Europe}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Sparganium glomeratum 070828 Vladivostok.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Sparganium glomeratum|ģints_lv=Ežgalvītes|ģints=Sparganium|suga=Sparganium glomeratum|suga_lv=Kamolainā ežgalvīte|autors=(Laest.) Neuman|sinonīmi=}}'''Kamolainā ežgalvīte''' ({{val|la|Sparganium glomeratum}}) ir [[vilkvālīšu dzimta]]s augu suga (pēc [[APG III sistēma]]s). Savvaļā tā ir izplatīta cirkumpolāros apvidos [[Eirāzija|Eirāzijā]], ļoti reti arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Ārpus [[Skandināvija]]s dienviddaļas un [[Baltijas valstis|Baltijas]] ziemeļdaļas sastopama ļoti reti.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sparganium-glomeratum-laest-neuman/|title=kamolainā ežgalvīte - Sparganium glomeratum (Laest.) Neuman - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences: '''Radiointerferometrs''' ir instruments [[radioastronomija|radioastronomiskiem]] novērojumiem, kas sastāv no divām vai vairākām [[radioteleskops|radioteleskopa]] antenām, kas novietotas noteiktā attālumā viena no otras. Jo lielāks attālums starp antenām, jo augstāka tā izšķirtspēja. Radiointerferometrs ļauj realizēt astronomijā lielāko iegūstamo izšķirtspēju, kas sasniedz 10<sup>−5</sup> [[Grāds (leņķis)|leņķa sekundes]].

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis fon Lēviss of Menārs
| image         = Kārlis un Vita Lēvisi of Menāri.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Kopā ar sievu Vitu
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1855|09|07|}}
| location      = [[Pantene]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1930|05|07}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija|}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[Latvijas vēsture]], [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences: '''Strukturālisms''' bija virziens [[sociālās zinātnes|sociālajās]] un [[humanitārās zinātnes|humanitārajās]] zinātnēs, kas izveidojās 20.gs. pirmajā pusē [[Eiropa|Eiropā]] un dominēja 50. un 60. gados, īpaši spilgti attīstoties [[Francija|Francijā]]. Strukturālisms galvenokārt izpaudās [[lingvistika|lingvistikā]], [[antropoloģija|antropoloģijā]] un [[literatūrzinātne|literatūrzinātnē]]. Strukturālisma pamatā ir pieņēmums, ka novērojamie objekti ([[fenomens|fenomeni]]) pastāv nevis izolēti, bet gan saistībā ar citiem objektiem - [[struktūra|struktūrām]], kas kā nozīmes ģenerētājas kultūrā un sabiedrībā tad arī uzskatāmas par pētniecības pamatobjektiem.

sentences:
{{informācijas izklāsts|konsekventi rakstā uzsvērta Latvija, lai gan Latvijai nav tik būtiska loma - par Latviju rakstam atsevišķi}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
 reljefs [[Ņujorka]] ]]
'' radio, 1931. gads]]
 "Babilona", [[Berlīne]] 1928. gads ]]
'' auto plūdlīnijas]]
 reklāmas [[plakāts]] ]]
'''''Art Deco''''' ir [[māksla]]s termins, kas apzīmē elegantu eklektisku [[Dizains|dizaina]] stilu ar aizsākumiem ap 1920. gadu [[Parīze|Parīzē]]. Stils izplatījās [[Latvija|Latvijā]]<ref>{{Grāmatas atsauce|last = Krastiņš |first=Jānis |authorlink= |title=Rīgas arhitektūras meistari 1850-1940 : The masters of architecture of Riga 1850-1940. |language=Latvian, English |publisher=Jumava |location=Riga |series= |year=2002 |isbn=9984-05-450-0}}</ref><ref>[http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_–_1940._g._Klasiskā_modernisma_un_jaunreālisma_periods] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171226145552/http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_%E2%80%93_1940._g._Klasisk%C4%81_modernisma_un_jaunre%C4%81lisma_periods|date={{dat|2017|12|26||bez}}}} Mākslas vēsture {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120108150618/http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html|date={{dat|2012|01|08||bez}}}} Ansis Cīrulis Parīzē {{lv ikona}}</ref> un gandrīz pa visu pasauli līdz pat [[otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām. Stils ietekmēja praktiski visas nozares, ieskaitot [[arhitektūra|arhitektūru]], [[tēlotāja māksla|tēlotāja mākslu]], lietišķo mākslu, interjera dizainu, rūpniecisko dizainu, [[mode]]s un juvelierizstrādājumus, kā arī [[glezniecība|glezniecību]], [[grafika|grafiku]] un [[kino]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Lindermans
|     vārds_orig = ''Владимир Линдерман''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tatjana Zubareva
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Lindermans''' ({{val|ru|Владимир Ильич Линдерман}}; dzimis {{dat|1958|11|3}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis viens no [[Nacionālboļševiku partija]]s līderiem [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], vadīja organizāciju "[[Par dzimto valodu!|Dzimtā valoda]]", kas savāca nepieciešamos [[Paraksts|parakstus]] [[2012. gada referendums par grozījumiem Satversmē|2012. gada referenduma]] ierosināšanai par [[valsts valoda]]s statusa piešķiršanu [[krievu valoda]]i Latvijā, ko [[Pilsonība Latvijā|Latvijas pilsoņi]] balsojot noraidīja.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Büyük Selçuk İmparatorluğu
|nosaukums_latv_val     = Lielā Seldžuku impērija
|sugasvārds             = Seldžuku impērijas
|
|kontinents             = Āzija
|reģions                = Tuvie Austrumi
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                = Impērija
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = Monarhija
|
|gads_sākums            = 1037
|gads_beigas            = 1194
|
|date_end               = 17. novembris
|event_start            =
|event_end              =
|image_flag             = Flag of the Seljuk.png
|flag                   = Seldžuku impērijas karogs
|flag_type              = karogs
|image_coat             =
|image_map              = Seljuk Empire locator map.svg
|image_map_caption      = Seldžuku impērijas teritorija tās lielākajos apmēros 1092. gadā, kad tās valdnieks bija Meliks Šahs I.
|national_motto         =
|galvaspilsēta          = [[Isfahana]]
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               =
|nauda                  = ''nav zināms''
|
|title_leader           = [[Seldžuku dinastija|Šahi, sultāni, emīri, atabegi]]
|leader1                = Tugruls I (Tugruls Begs)
|year_leader1           = 1037—1063
|leader2                = Gijats Addins Masuds III
|year_leader2           = 1307
|stat_year5             = 1680
|stat_platība5          = 10000000
|flag_p1                = Sin bandera.svg
|p1                     = Oguzu valsts
|s1                     = Osmaņu impērija
|flag_s1                = Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg
|_noautocat = yes
}}
'''Lielā Seldžuku impērija''' pastāvēja no 11. līdz 14. gadsimtam centrālajā Āzijā un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Impērijas teritorija stiepās no [[Anatolija]]s pussalas līdz [[Pendžaba]]i. Impēriju izveidoja [[Oguzi|oguzu]] [[Tjurki|tjurku]] izcelsmes [[Sunnītu islāms|sunnītu]] [[Musulmaņi|musulmaņu]] Seldžukīdu dinastija. Līdz ar seldžuku impērijas izveidošanos, vēsturē sākās tjurku tautu valdīšanas periods Tuvajos Austrumos un seldžukus uzskata par priekštečiem rietumu tjurkiem, kas dzīvo mūsdienu Azerbaidžānā, Turcijā un Turkmenistānā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Emīls Krēpelins
| vārds_orig = ''Emil Kraepelin''
|  attēls       = E. Kraepelin.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1856
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 15
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Neištrēlica}}
| m_gads        = 1926
| m_mēnesis     = 10
| m_diena       = 7
| m_vieta       = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Leipcigas Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
| darba_vietas  = [[Minhenes Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne       = [[psihiatrija]]
| pasniedzēji   = [[Vilhelms Vunts]]
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Grenlandes nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Northeast_Greenland_National_Park_in_Greenland_2018.svg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            =
| map_relief = jā
| latd  = 76 | latNS  = N
| longd = 30 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Dānija}} ({{vieta|Grenlande}})
| nearest_city        =
| area                = 972 000 km2
| established         = 1974
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = https://visitgreenland.com/da/nationalparken/
| child               =
| embedded            =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Pļaviņu vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = [[1935]]. gada
|vieta        = Daugavas iela 101, [[Pļaviņas]], {{LAT}}
|tips         = [[vidusskola]]
|direktors    = Ilze Luksa
|skoleni      = 415 (2022)
|mlapa        = http://png.edu.lv/
}}
'''Pļaviņu vidusskola''' atrodas Daugavas ielā 101, Pļaviņās, Aizkraukles novadā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Korvinu pils
| native_name         = Castelul Corvinilor
| former_names        =
| image               = Castelul.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Korvinu pils
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[gotika]]/[[renesanse]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Hunedoara]]
| location_country    = {{ROM}}
| pushpin_map         = Rumānija#Eiropa
| latd  = 45.749167 | latNS  = N
| longd = 22.888333 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1446. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Japanese Foxtail millet 02.jpg
| att_nosaukums = Itālijas sarene (''Setaria italica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Setaria
| ģints_lv = Sarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Setaria italica
| autors =
| suga = Setaria italica
| suga_lv = Itālijas sarene
}}'''Itālijas sarene''' ({{val|la|Setaria italica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eirāzija]]s [[Subtropu josla|subtropu]] un [[Mērenā josla|mērenās klimata]] joslas dienviddaļā. Piemērotā klimatā tā tiek plaši kultivēta [[Labība|graudu ieguvei]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/setaria-italica-l-pbeauv/|title=Itālijas sarene - Setaria italica (L.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> Vecākās liecības par sugas audzēšanu tika atrastas senajā [[Huanhe]] tecējumā Ķīnā — izmantojot [[Radioaktīvā oglekļa datēšana|radioaktīvo oglekļa datēšanu]], tika aprēķināts, ka atradnes vecums ir vairāk nekā 8000 gadu [[pirms mūsu ēras]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lu|first=Houyuan|last2=Zhang|first2=Jianping|last3=Liu|first3=Kam-biu|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Li|first5=Yumei|last6=Zhou|first6=Kunshu|last7=Ye|first7=Maolin|last8=Zhang|first8=Tianyu|last9=Zhang|first9=Haijiang|date=2009-05-05|title=Earliest domestication of common millet ( Panicum miliaceum ) in East Asia extended to 10,000 years ago|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.0900158106|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=106|issue=18|pages=7367–7372|doi=10.1073/pnas.0900158106|issn=0027-8424|pmc=PMC2678631|pmid=19383791}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Purugganan|first=Michael D.|last2=Fuller|first2=Dorian Q.|date=2009-02-12|title=The nature of selection during plant domestication|url=https://www.nature.com/articles/nature07895|journal=Nature|language=en|volume=457|issue=7231|pages=843–848|doi=10.1038/nature07895|issn=0028-0836}}</ref>

sentences: '''Plastmasas''' ({{val|grc|πλαστικός}}, ''plastikós'' — ‘veidojams; {{val|la|massa}} — ‘mīkla, masa’) ir [[materiāls|materiāli]] no lielmolekulāriem, parasti sintētiski iegūtiem [[polimēri]]em, retāk ķīmiski apstrādātiem dabiskiem polimēriem. Plastmasu sastāvā ietilpst arī [[plastifikatori]], [[pildvielas]], [[krāsvielas]], stabilizējošas vielas. Plastmasas ir cieti, [[amorfa viela|amorfi]] materiāli, kas izstrādājuma veidošanas laikā ir ļoti [[elastība|elastīgi]] vai šķidri un [[viskozitāte|viskozi]] tekoši, bet pēc tam sacietē un saglabā piešķirto formu. Plastmasas izmanto dažādu saimniecības priekšmetu, iesaiņošanas materiālu un tehnisku izstrādājumu izgatavošanai. Galvenās plastmasu ražošanā izmantotās izejvielas ir [[nafta]] un [[dabasgāze]].

sentences: '''Epizootoloģija''' ({{val-el|epi}} — 'uz', 'virs', ''zōon'' — 'dzīvnieks', ''logos'' — 'mācība')<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 197. lpp.</ref> ir zinātne, kura pēta epidēmiska rakstura [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[infekcijas slimības]] ([[epizootija]]s), to izplatību un likvidācijas likumsakarības, klīniskās pazīmes, apkarošanu un profilaksi.

sentences:
'''Starppersonu saziņa''' jeb '''interpersonālā komunikācija''' ir [[saziņa]] starp vairākiem [[indivīds|indivīdiem]]. Tās veids un saturs atspoguļo cilvēku personiskās iezīmes (raksturlielumus), kā arī viņu [[sabiedriskā loma|sabiedriskās lomas]] un attiecības. Tā sevī ietver vienlaicīgu mijiedarbību ar otru cilvēku, kā arī savstarpējo ietekmi vienam uz otru.
Starppersonu saziņa ir saistīta ar vispārējām kategorijām; saziņu kopumā un saziņu starp cilvēkiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Jakovļevs
|     vārds_orig = ''Александр Яковлев''
|         attēls = Александр Сергеевич Яковлев (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Krievija]])
|         m_gads = 1989
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Maskava, [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad Krievija)
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās = aviokonstruktors
|        dzimums = V
|       piezīmes =
|    kategorijas = Jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Grieķu alfabēts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[grieķu valoda]]
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — mūsdienas
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |atvasinājumi       = [[latīņu raksts]], [[gotu raksts]], [[glagolica]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[senitāļu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Greek''
 |iso15924           = Grek (200)
 |sample             = Greekalphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
<!-- {{Grieķu alfabēts (sānjosla)}} -->
'''Grieķu alfabēts''' ({{val-el|ελληνικό αλφάβητο}}) ir [[alfabēts]], kas sastāv no 24 [[burts|burtiem]] un tiek lietots [[grieķu valoda]]s pierakstīšanai kopš [[8. gadsimts p.m.ē.|8. gadsimta p.m.ē]].<ref name="Cook"/> Tas radies uz [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] pamata, taču, atšķirībā no feniķiešu alfabēta, grieķu alfabētā ar burtiem tika apzīmēti ne tikai [[līdzskanis|līdzskaņi]], bet arī [[patskanis|patskaņi]]. Grieķu alfabēta burti tika lietoti arī [[skaitlis|skaitļu]] apzīmēšanai. Mūsdienās grieķu alfabēta burti tiek plaši izmantoti dažādu [[fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] apzīmēšanai zinātnē. No grieķu alfabēta izveidojies [[latīņu alfabēts]], [[kirilica]]<ref name="Coulmas"/>, [[koptu alfabēts]] un citi alfabēti.

sentences:
]]
'''Ženēvas konvencijas''' ir četri [[miera līgums|miera līgumi]] ar trim papildprotokoliem, kas nosaka [[starptautiskās tiesības|starptautiskās tiesību]] standartu humanitārai attieksmei pret [[karš|kara]] upuriem. Termins izmantots vienskaitlī (''Ženēvas konvencija'') pārsvarā norāda uz nolīgumiem, kas tika parakstīti pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1949. gadā, kad tika papildināti pirmie trīs miera līgumi un pievienots ceturtais.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis panderi.jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis panderi'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis panderi
|   kategorijas = nē
| binomial =<small>Lahusen, 1880</small>
}}
'''''Bothriolepis panderi''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[Pļaviņu svīta|Pļaviņu svītas]] Sņetogoras slāņos [[Sjasa]]s upes krastos pie Moncevas ciema, [[Krievija|Krievijā]]. Sugu aprakstīja krievu paleontologs [[Jozefs Lahuzens]] 1880. gadā. Sugas nosaukums dots par godu vācbaltiešu paleontologam [[Kristians Panders|Kristianam Panderam]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Power plants by country|Elektrostacijas pēc valsts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Amerikāņu rapsodija
| attēls = American rhapsody.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''An American Rhapsody''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Eva Gardosa]]
| producents = * [[Bonija Timermane]]
* [[Kolīna Kampa]]
| scenārija autors = Eva Gardosa
| galvenajās lomās = * [[Natasja Kinska]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Tonijs Goldvins]]
* [[Meja Vitmane]]
| mūzika = [[Klifs Eidelmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Fireworks Entertainment]]''
* ''[[Seven Arts Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2001|8|24|ASV|2002|2|28|Ungārija|}}
| ilgums = 106 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americanrhapsody.htm|title=An American Rhapsody (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{HUN}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Ungāru valoda|Ungāru]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|850,255}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Amerikāņu rapsodija"''' ({{val|en|An American Rhapsody}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ungārija]]s biogrāfiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Eva Gardosa]]. Filma ir balstīta uz Evas Gardosas dzīvesstāstu. Galvenās lomas filmā atveido [[Natasja Kinska]], [[Skārleta Johansone]], [[Tonijs Goldvins]] un [[Meja Vitmane]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|8|24||bez}} ASV.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Portobello mushrooms.jpg
| att_nosaukums=Dārza atmatenes brūnā varietāte
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. bisporus
| suga_lv =Dārza atmatene
| binomial = Agaricus bisporus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīlija Ozoliņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Katlakalna pagasts|Katlakalna pagastā]], [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķī]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[pedagoģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[LU Botāniskais dārzs]], [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]], [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]].
|     akad_amats = vecākā pasniedzēja
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]], [[Aleksandrs Zāmelis]], [[Heinrihs Skuja]].
|       studenti = [[Laima Tabaka]], [[Kornēlija Birkmane]], [[Alfons Piterāns]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|     sasniegumi = Usmas ezera veģetācijas pētījumi, mācību grāmatas Augstāko auga sistemātika līdzautore
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Epilobium
| attēls = Onagraceae - Epilobium parviflorum-2.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Sīkziedu kazroze]] (''Epilobium parviflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Juss.
| ģints = Epilobium
| ģints_lv = Kazrozes
}}'''Kazrozes''' (''Epilobium'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000954-2|title=Epilobium Dill. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-01|language=en}}</ref> Tās visbiežāk ir sastopamas subarktiskajos, mērenajos un subantarktiskajos reģionos, savukārt [[Subtropu josla|subtropos]] un [[Tropi|tropos]] kazrožu sugas ir sastopamas tikai vēsajā kalnu [[Bioma|biomā]], piemēram, [[Jaungvineja]]s augstienēs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Skopje
 | native_name              = ''Скопје''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{photomontage
| photo1a = Skopje view from Kale 3.jpg
| photo2a = СК Old Bridge, Skopje (33745349220).jpg
| photo2b = Куршумли Ан (Стара Скопска чаршија).jpg
| photo3a = Iglesia de San Clemente, Skopie, Macedonia del Norte, 2014-04-17, DD 03.jpg
| photo3b = Поглед кон Сули Ан и Старата скопска чаршија.JPG
<!-- | photo4a = Antigua estación de ferrocarril, Skopie, Macedonia, 2014-04-17, DD 15.JPG -->
| spacing = 2
| border = 0
| color = #F2F2F2
| size = 280
}}
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Skopje, North Macedonia.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Skopje.svg
 | pushpin_map              = Ziemeļmaķedonija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 42 | latm  = 0 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļmaķedonija}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 571.46
 | elevation_m              = 240
 | population_total         = 544086
 | population_as_of         = {{dat|2015|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.skopje.gov.mk/en/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Krams''' ir slēpti kristālisks (grauda izmērs < 1 mikrometrs) [[kvarca paveidi|kvarca paveids]], parasti tumšā krāsā. Tehniski krams ir nevis [[minerāls]] bet gan [[iezis]], tomēr tā kā krams lielākoties sastāv no kvarca ar nelielu citu materiālu piejaukumu, to uzskata par kvarca, jeb precīzāk — [[halcedons|halcedona]] paveidu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Machu Picchu Llama 1.jpg
|    att_nosaukums = Lamas [[Maču Pikču]] cietoksnī
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|     apakškārta =Tylopoda
| apakškārta_lv=Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|    apakšdzimta = Camelinae
|  apakšdzimta_lv=Kamieļu apakšdzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|          ģints = Lama
|        ģints_lv=Lamas
|         binomial = Lama <small>([[Georges Cuvier|G. Cuvier]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētvalsti Divupē|kultūras reģionu Divupē|Babilonija}}
{{Senvietas infokaste
| name           =
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Walls of Babylon 1 RB.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Babilonas vārti
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    = Babilonas atrašanās vieta mūsdienu Irākas teritorijā
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 32 | plat_m = 32 | plat_s = 11
 |  gar_EW = E | gar_d = 44 |  gar_m = 25 |  gar_s = 15
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        = [[Babilonija]]s
| length         =
| width          =
| area           = 9 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 2800. gadu pr.Kr.
| abandoned      = ap 1000. gadu pēc Kr.
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1811–12
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      = sabiedrība
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Babilona
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 2019. (278. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/278 278]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRQ}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Arābu valstis
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .uz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''UZINFOCOM''
|sponsors              = ''UZINFOCOM''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Uzbekistānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.cctld.uz/ www.cctld.uz]
}}

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Robina Antina
| attēls                  = Robin Antin.jpg
| attēla izmērs           = 220px
| komentārs               =
| dz. vārds               =
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1961|07|6}}
| dz. vieta               = {{flaga|ASV}} [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nodarbošanās            = Aktrise
Dejotāja
Horeogrāfe
Mūzikas videoklipu režisore
| darbības gadi           = [[1984]]-pašlaik
| dzīvesbiedrs            =
| dzimums                 = S
}}

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =1805 Dīriķis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Ludmila Černiha
| discovered ={{Dat|1970|4|1}}
| alt_names = 1970 GD, 1942 EJ, 1948 JH,
1948 JM, 1950 TU1, 1953 EL,
 1955 QL1, 1959 JP, 1962 WP, 1962 XC1, 1964 FE
| mp_name = 1805
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=dirikis (1805) Dirikis = 1970 GD]</ref>
| aphelion =3.49 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.788205 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1392064 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1118121
| period =5.56 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 2.51618°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 25.7  [[kilometrs|km]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=1805 1805 Dirikis (1970 GD)]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.3 H
| single_temperature=
}}
'''Dīriķis''', arī '''1805 Dīriķis''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1970]]. gadā atklāja Ludmila Černiha Krimas Astrofizikas observatorijā.
1974. gadā asteroīdam piešķirts vārds „Dīriķis”,<ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref> nosaucot to LU Astronomiskās observatorijas zinātniskā darbinieka, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LZA]] goda doktora [[Matīss Dīriķis|Matīsa Dīriķa]] vārdā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences: '''Hronisks fasciālās telpas sindroms (HFTS)''' jeb '''hronisks kompartmenta sindroms''' ir slimība, kurai raksturīgs spiediena palielināšanās fasciālajā telpā, kas visbiežāk izraisa [[sāpes]] attiecīgajos rajonos. Visbiežāk tiek skarta [[Apakšstilbs|apakšstilba]] priekšējā fasciālā telpa, bet līdzīgi varianti iespējami arī citviet ķermenī. Parasti skar jaunus cilvēkus, tam biežāk ir pakļauti [[Skriešana|skrējēji]], [[Basketbols|basketbolisti]], [[Futbols|futbolisti]], [[Slēpošana|slēpotāji]], kā arī [[karavīrs|karavīri]].<ref>Barnes M. Diagnosis and management of chronic compartment syndromes: a review of the literature. Br J Sports Med 1997; 31:21.</ref> Nav novērota atšķirība biežumā starp dzimumiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2490
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2490''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|12|25|SK}} 00:31 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2488]]'', ''[[Kosmos-2489]]'', ''[[Kosmos-2491]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-076C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2013" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,48°
| Periods                = 115,91 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1482 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2489]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2496]]''
}}
'''''Kosmos-2490''''' (''Космос-2490'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2013. gada decembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Skeletonisti| ]]
[[Kategorija:Skeletons olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dienviddžordžija
|attēls              = Grytviken hg.jpg
|attēla paraksts     = [[Grītvikena]]s drupas
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = LocationSouthGeorgia.png
|map_custom          = South georgia Islands map-lv.svg
|vietējais nosaukums = South Georgia
|nickname            =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=54 |latm=19 |lats= |latNS=S |longd=36 |longm=39 |longs= |longEW=W
|platība             = 3756
|garums              = 160
|platums             = 30
|krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
|augstākais kalns    = [[Pedžeta kalns]]
|augstums            = 2934
|valsts                            = Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas
|valsts galvaspilsēta              = [[Kingedvardpointa]]
|iedzīvotāji      = 13-22
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = <1
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}
'''Dienviddžordžija''' ({{val|en|South Georgia}}) ir sala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos. Ietilpst [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] valdījumā [[Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas]]. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju un vienīgā apdzīvotā vieta ir [[Kingedvardpointa]]s pētniecības stacija, kurā uzturas teritorijas administrācija un stacijas personāls, kura skaits ir no 13 ziemā līdz vairākiem desmitiem vasarā. Kopš 1990. gadiem Dienviddžordžija ir populārs tūristu galamērķis.

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Liepnas pagasts}}

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:O2 arēna (Prāga)}}
{{Infobox stadium
|stadium_name        = O2 arēna
|nickname            =
|logo_image          =
|image               = O2 Arena, od Českomoravské.jpg
|caption             = Arēna 2009. gadā
|Landscape           = yes
|location            = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|coordinates         =
| map_type            = Prāga
| latd  = 50 | latm  =  6 | lats  = 17.14 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 29 | longs = 36.59 | longEW = E
|broke_ground        = 2002. gada septembris
|opened              = {{dat|2004|3|27|N|bez}}
|renovated           =
|owner               =
|operator            =
|construction_cost   = 8 miljardi [[Čehijas krona|Kč]]
|architect           =
|structural engineer =
|services engineer   =
|general_contractor  =
|tenants={{plainlist|
* [[Prāgas "Slavia"]] ([[Čehijas Ekstralīga|Ekstralīga]]) (2004–pašlaik)
* [[2004. gada Pasaules čempionāts hokejā]]
* [[2015. gada Pasaules čempionāts hokejā]]
}}
| cap_concert        = 18 000
| cap_athletics      =
| cap_football       =
| cap_basketball     = 16 805
| cap_hockey         = 17 360
| cap_cricket        =
| cap_baseball       =
| cap_amfootball     =
| cap_other_label    = Teniss
| cap_other          = 14 000
|dimensions          = 35 000 m{{sup|2}}
|website             = {{URL|http://www.o2arena.cz/}}
|publictransit       =
}}
'''O2 arēna''' ({{val|cs|O2 Arena}}), iepriekš '''''Sazka'' arēna''' (''Sazka Arena''), ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Filips Konovals
 |     vārds_orig = Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval
 |         attēls = Filip Konowal VC.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1887
 |     dz_mēnesis = 3
 |       dz_diena = 25
 |       dz_vieta = [[Kutkivci]],[[Podolijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |         m_gads = 1959
 |      m_mēnesis = 6
 |        m_diena = 3
 |        m_vieta = [[Hala]], [[Kvebeka]], [[Kanāda]]
 |      pilsonība = {{CAN}}
 |        tautība = [[ukrainis]]
 |       paraksts =
 |         pakāpe = [[seržants]]
 | dienesta_laiks = 1909–1913 (Krievija)
1915 – 1919 (Kanāda)
 |         valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Canada|1868|}} [[Kanāda]]
 |      struktūra = [[kavalērija]]
 |        vienība = [[Ģenerālgubernatora gvardes kājnieku pulks]]
[[Kanādas meža korpuss]]
Kanādas Sibīrijas ekspedīcijas spēki
 |   nodarbošanās = karavīrs
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
 |    apbalvojumi = {{plainlist|
*  [[Viktorijas krusts]]
*  [[Britānijas Kara medaļa]]
*  [[Svētā Jura krusts]] (IV šķira)
*  Uzvaras medaļa
*  Karaļa Džordža VI kronēšanas medaļa
*  Karalienes Elizabetes II kronēšanas medaļa
}}
 |      izglītība =
 |     cits_darbs = īpašais aizbildnis [[Kanādas Ministru prezidenta birojs|Ministru prezidenta birojā]]
 |    kategorijas = nē
}}
'''Filips Konovals''' ({{val|uk|Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval}}; dzimis {{dat|1887|3|25}}[1], miris {{dat|1959|6|3}}) bija augsti apbalvots [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Kanāda]]s karavīrs. Konovals ir pirmais [[Kanādas ekspedīcijas korpuss|Kanādas korpusa]] loceklis, kas nav dzimis [[Britu impērija|Britu impērijā]] (un vienīgais ukrainis<ref>https://www.iwm.org.uk/collections/item/object/205019047</ref>), kuram piešķirts [[Viktorijas krusts]], kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts [[Lielbritānija]]s un [[Nāciju Sadraudzība|Sadraudzības]] spēkos dienējušiem karavīriem.<ref>"Discover Canada, Study Guide" (PDF). canada.ca. Retrieved 9 December 2021.</ref>
== Viktorijas krusts un pārējās medaļas ==
[[Kanādas Kara muzejs]] [[Otava|Otavā]] iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.

sentences: '''Oklūzijas fronte''' ({{val-la|occlusus}} — slēgts) ir [[atmosfēras fronte]]s veids, kas rodas [[ciklons|ciklona]] attīstības gaitā. Oklūzijas fronte visbiežāk izveidojas, kad ciklona [[aukstā fronte]] panāk [[siltā fronte|silto fronti]] un saplūst ar to, jo aukstā fronte mēdz pārvietoties ātrāk par silto — tas notiek tādēļ, ka aukstais gaiss ir smagāks par silto un ciklona aizmugurē strauji plūst uz leju, ķīļveidīgi paplūst zem siltā gaisa un izspiež to. Atšķirībā no siltās vai aukstās frontes, kur kontaktējas divas [[gaisa masa]]s, oklūzijas frontē saskaras triju dažādu temperatūru gaisa masas — siltais gaiss kā vieglākais tiek izspiests uz augšu un pie zemes virsmas vairs neatrodas, savukārt piezemes gaisa slānī kontaktējas divas dažādas aukstās gaisa masas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name = Starptautiskā Korespondencšaha federācija
|image =
|size = 180px
|motto = Amici Sumus
|type = Sporta federācija
|formation = {{dat|1951}}
|headquarters = [[Šveice]]
|membership =
|leader_title = Prezidents
|leader_name = Eriks Ruhs
|language = [[angļu valoda]]
|website= http://www.iccf.com
|}}
'''Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF)''' ({{val-en|ICCF - International Correspondence Chess Federation}}) ir starptautiska [[korespondencšahs|korespondencšaha]] [[organizācija]], kas apvieno nacionālās organizācijas.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Zentas Mauriņas Grobiņas vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 2019
|vieta        = Skolas iela 1, [[Grobiņa]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Laila Roga
|skoleni      = 901 (2022)
|mlapa        = {{url|www.grobinasskola.lv}}
}}
'''Zentas Mauriņas Grobiņas novada vidusskola''' ir [[Zenta Mauriņa|Zentas Mauriņas]] vārdā nosaukta [[vidusskola]], kas atrodas Skolas ielā 1, [[Grobiņa|Grobiņā]]. Tā izveidota 2019. gadā, [[Grobiņa]]s ģimnāziju, [[Kapsēde]]s pamatskolu, [[Bārta]]s pamatskolu un [[Gavieze]]s pamatskolu pievienojot Grobiņas sākumskolai.<ref>[http://www.la.lv/zinams-cik-skolas-sogad-likvides-un-reorganizes?utm_source=email+marketing+Mailigen&utm_campaign=Ir+Svar%C4%ABg%C4%81kais+4.06.2019.&utm_medium=email Zināms, cik skolu šogad likvidēs un reorganizēs]
[[LETA]] 2019. gada 3. jūnijā</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
[[Kategorija:Kundziņsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Kundziņsala]]

sentences:
[[Prāga|Prāgā]]]]
'''Sinagoga''' (no {{val|grc|συναγω}} (''synago'') — 'sapulcēties') ir [[ebreji|ebreju]] sapulcēšanās vieta un dievnams lūgšanām, [[Tora]]s un svēto rakstu studijām un mācīšanai. Lai sinagogā varētu noturēt lūgšanas, ir nepieciešami minimums desmit vīriešu dzimuma dievlūdzēji (מניין \ מִנְיָ''ן'' (''minyán'')).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Devonas salas pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Devon Island Research Station''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = Devonailenda
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}
| latd=75| latm=40| lats=27| latNS=N
| longd=84| longm=35| longs=00| longEW=W
| novietojums          = [[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1961
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2005
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ziemeļamerikas Arktikas institūts|AINA]]
| pers_vasara          = ~20
| pers_ziema           =
| augstums             = 17
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            =
}}
'''Devonas salas pētniecības stacija''' ({{val|en|Devon Island Research Station}}), dažkārt arī '''Trūlava''' (''Truelove'') ir slēgta [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://journalhosting.ucalgary.ca/index.php/arctic/article/view/64041/47976 On the Devon Island Research Station]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devonas salā]] [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Stacija piederēja [[Kalgari]] [[Ziemeļamerikas Arktikas institūts|Ziemeļamerikas Arktikas institūtam]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Comtat de Barcelona''
|nosaukums_latv_val     = Barselonas grāfiste
|sugasvārds             = Barselonas grāfistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Francija<br />Spānija
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Feodālisms|Feodāla monarhija]]
|
|gads_sākums            = 801
|gads_beigas            = 1162
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|event_post1             =
|date_post1              =
|
|p1                     = Spāņu marka
|flag_p1                =
|p2                     = Kordovas emirāts
|flag_p2                =
|s1                     = Aragonas kronis
|flag_s1                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|s2                     = Katalonijas firstiste
|flag_s2                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Barselona]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[katalāņu valoda|katalāņu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija               = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis abavica muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. abavica'' muguras plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis abavica
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis abavica
Mark-Kurik 1965
}}
'''''Psammolepis abavica''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir kreisās [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] priekšējā daļa, kas tika atrasta [[Abava]]s kreisajā krastā pretī Lējēju mājām [[gaujas svīta]]s apakšdaļas nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis abavica'' nozīmē "Abavas [[Psammolepji|psammolepis]]" (no Abavas upes, kur tika atrasti šīs sugas pārstāvji). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītas apakšējā daļā (senāk Abavas svītā) [[Latvija|Latvijā]] Abavas lejtecē. Vēl šīs sugas pārstāvji tika atrasti pie Essi un Rattu mājām [[Vehandu]] upes atsegumos [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Šolems Aleihems
|     vārds_orig    = שלום־עליכם
|         attēls    = Sholom Aleichem listens.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1859
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 18
|       dz_vieta    = [[Perejaslava]], [[Krievijas Impērija]]<br>([[Perejaslava-Hmeļnicka]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1916
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 13
|        m_vieta    = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ebrejs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods    = [[19. gadsimts]], [[20. gadsimts]]
|          žanri    = romāni, stāsti, lugas
|         temati    = Austrumeiropas ebreju sadzīve
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = cikls par Tevji-piena vedēju
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiced palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Balsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}'''Balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas bieži tiek lietota vairākās valodās, to skaitā, [[albāņu valoda|albāņu]], [[ungāru valoda|ungāru]] un [[latviešu valoda|latviešu]] valodās. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar simbolu {{IPA|[ɟ]}}. Tā [[balsīgums|nebalsīgā]] versija ir [[nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[c]}}.
{{clear}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Somālilendas Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|so|Jamhuuriyadda Somaliland}}
{{val|ar|<big>جمهورية أرض الصومال</big>}}
''Jumhūrīyat Ṣūmālilānd''
|           valsts_nosaukums = Somālilenda
|           karoga_nosaukums = Somālilendas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Somaliland.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Somālilendas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Emblem of Somaliland.svg
|              kartes_attēls = Somaliland_(orthographic_projection).svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = {{val|so|[[Samo ku waar]]}}
|             valsts_valodas = {{unbulleted list |[[Somāliešu valoda|Somāliešu]] |{{nowrap|[[Arābu valoda|Arābu]] {{small|(otrā valoda)}}}}}}
|demonym = Somali
|              galvaspilsēta = [[Hargeisa]]
|latd=9 |latm=33 |latNS=N |longd=44 |longm=03 |longEW=E
|             valsts_iekārta = Konstitucionāla prezidentāla republika
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Ahmeds Mahamud Silanjo]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|              valsts_galva2 = [[Abdirahmans Sailici]]
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no [[Somālija]]s
|       neatkarības_notikums = Proklamēta
|         neatkarības_datums = 1991. gada 18. maijs
|      neatkarības_notikums2 = Atzīšana
|        neatkarības_datums2 = Neatzīta<ref name="NYT">{{ziņu atsauce |title = The Signs Say Somaliland, but the World Says Somalia |publisher = New York Times|date=5 June 2006|url=http://www.nytimes.com/2006/06/05/world/africa/05somaliland.html|accessdate=2 February 2010|first=Marc |last=Lacey}}</ref><ref name="Tukpmorttsep">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.somalilandtimes.net/sl/2006/270/3.shtml |title=The UK Premjerministrs's Office Reply To The "Somaliland E-Petition" |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160321062435/http://www.somalilandtimes.net/sl/2006/270/3.shtml |archivedate={{dat|2016|03|21||bez}} }}</ref>
|                platība_km2 = 137600
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 3 500 000<ref name="profile">{{tīmekļa atsauce |title = Country Profile |publisher = Government of Somaliland |url = http://somalilandgov.com/country-profile/ |accessdate =8 July 2012}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|population_census = |population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 25
|population_density_sq_mi = 51
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|               IKP_PPP_gads = |                    IKP_PPP = |              IKP_PPP_rangs = |         IKP_PPP_per_capita = |   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = |                        HDI = |                  HDI_rangs = |             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Somālilendas šiliņš]]
|               valūtas_kods = SLSH
|country_code = So
|                 laika_zona = [[East African Time|EAT]]
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST = +3
|                     domēns = [[.so]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +252 {{small|(Somālija)}}
}}
'''Somālilenda''' ({{val-so|Somaliland}}, {{val-ar|أرض الصومال}} ''Arḍ aṣ-Ṣūmāl''), oficiāli '''Somālilendas Republika''' ({{val-so|Jamhuuriyadda Somaliland}}, {{val-ar|جمهورية صوماليلاند}} ''Jumhūrīyat Ṣūmālīlānd'') ir pašpasludināta valsts [[Āfrika]]s austrumos pie [[Adenas līcis|Adenas līča]]. Somālilendas neatkarība nav starptautiski atzīta, oficiāli tā ir [[Somālija]]s autonoms reģions.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/2009/06/02/world/africa/02somalia.html|title=NEWS ANALYSIS; No Winners on the Horizon in Somalia's Long Battle With Chaos|last=Gettleman|first=Jeffrey|date={{dat|2009|6|2||bez}}|work=The New York Times|page=4|accessdate={{dat|2013|3|8||bez}}}}</ref><ref>[http://www.chr.up.ac.za/hr_docs/countries/docs/charterfeb04.pdf Īslaicīgās federālās Somālijas Republikas tiesības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081218004011/http://www.chr.up.ac.za/hr_docs/countries/docs/charterfeb04.pdf |date={{dat|2008|12|18||bez}} }}: "Somālijas Republikai ir šādas robežas. (a) Ziemeļi; Ādenas jūras līcis. (b) Ziemeļrietumi; Džibutija. (c) Rietumi; Etiopija. (d) Dienvid-dienvidrietumi; Kenija. (e) Austrumi; Indijas okeāns." {{en ikona}}</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/so.html CIA - Pasaules faktu grāmata - Somālija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160701194614/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/so.html |date={{dat|2016|07|01||bez}} }} {{en ikona}}</ref> Somālilendas Republikas neatkarība ir pasludināta 1991. gada 18. maijā, tā ir [[prezidentāla republika]].

sentences: '''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

sentences: '''Starjauda''' ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Blue crab on market in Piraeus - Callinectes sapidus Rathbun 20020819-317.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Callinectes sapidus|Zilie krabji}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Trilobitomorpha|Trilobītveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Chelicerata|Helicerāti}}
* {{TaksoSaite|Myriapoda|Daudzkāji}}
* {{TaksoSaite|Hexapoda|Seškāji}}
* {{TaksoSaite|Crustacea|Vēžveidīgie}}
}}
'''Posmkāji''' (''Arthropoda'') ({{val|gr|ἀρθρον}} — locītava un πούς/ποδός — kāja) — [[pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas iekļauj sevī [[kukaiņi|kukaiņus]], [[vēžveidīgie|vēžveidīgos]], [[zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgos]] un [[daudzkāji|daudzkājus]]. Tas ir sugām visbagātākais un izplatītākais dzīvnieku tips. Šī tipa pārstāvjus raksturojošā pamatīpašība ir tos klājošais ārējais [[hitīns|hitīna]] [[skelets]].
Posmkāji ir izplatīti praktiski pa visu zemeslodi un tiem ir liela bioloģiska un ekoloģiska nozīme. Kukaiņi, līdzās ar [[zīdītāji]]em un [[putni]]em ir dominējošā sauszemes dzīvnieku grupa. Uz [[Zeme]]s ir vairāk kā 1 000 000 kukaiņu sugu. Zirnekļveidīgie un daudzkāji, kaut arī nav sasnieguši tādu daudzveidību, tomēr arī ir ļoti izplatīti. Vēžveidīgie apdzīvo praktiski visus pasaules [[okeāns|okeāna]] platuma grādus un dziļumus. Dažos reģionos vēžveidīgie ir dominējošā [[planktons|planktona]] sastāvdaļa.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Deliverance''
| operators =
| attēls = Deliverance poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Būrmens]]
| producents = Džons Būrmens
| scenārijs = [[Džeimss Dikijs]]
| aktieri = * [[Džons Voits]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Neds Bītijs]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Deliverance''
| studija = ''Elmer Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|7|30}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Deliverance|title=Deliverance (1972) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Deliverance''''' ir 1972. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Džons Būrmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Voits]], [[Bērts Renoldss]], [[Neds Bītijs]] un [[Ronijs Kokss]]. Šī bija gan Bītija, gan Koksa kinodebija. Filma balstīta uz [[Džeimss Dikijs|Džeimsa Dikija]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers
|     vārds_orig = ''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler''
|         attēls = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Reitlingene]], [[Bādene-Virtemberga|Virtemberga]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] <br />(tagad {{LVA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|   nodarbošanās = matemātikas profesors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers''' (''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler'', 1745-1811) bija [[vācieši|vācu]] [[matemātiķis]] ''[[Academia Petrina]]'' matemātikas profesors (1775—1811), astronomiskās observatorijas dibinātājs (1783).

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Lubāna (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lubāna
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Lubānas pilsētas centrs.jpg
| imagesize =
| image_caption = Lubānas amatnieku centrs
| image_flag = Flag_of_Lubāna.svg
| flag_link = Lubānas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Lubāna.svg
| shield_link = Lubānas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 43
| longs = 00
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Madonas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Lubahn}}
| area_total_km2 = 4.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Lubāna}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 95
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4830
| website = {{url|www.lubana.lv}}
| footnotes =
}}
'''Lubāna''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Aiviekste]]s upes krastos, {{nobr|198 km}} no [[Rīga]]s. Lubānā atrodas Madonas novada Lubānas apvienības pārvalde, [[Lubānas vidusskola]], mākslas skola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, [[Lubānas luterāņu baznīca|luterāņu]] un katoļu baznīcas.

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus nigra|attēls=Populus nigra. Chopu (fueyes).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus nigra|suga_lv=Piramidālā papele|kategorijas=nē}}'''Piramidālā papele''' ({{Val-la|Populus nigra}}) ir [[Vītolu dzimta|vītolu dzimtas]] sugas lapu [[koks]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius aspideus-Cooke.jpg
| att_nosaukums= Vītolu pienaine 1881. gada Mordekaja Kūka zīmējumā.<br>Cepurītes krāsa uzzīmēta ievērojami violetāka nekā aprakstos un nebrīvajās sugas fotogrāfijās.<ref name="GBIF" />
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. aspideus
| suga_lv =Vītolu pienaine
| binomial =Lactarius aspideus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Vītolu pienaine''' (''Lactarius aspideus'') ir Latvijā reta neliela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
[[Kategorija:Mākslas darbi pēc autora]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecumnieku pagasts
| karte             = Vecumnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecumnieku pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vecumnieku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecumnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Vecumnieki
| platība           = 280,9
| iedzīvotāji       = 4454<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 4454 / 280.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.vecumnieki.lv
}}

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
]]
[[Sīrija]]s [[kristieši]] veido aptuveni 10% no iedzīvotājiem. Valsts lielākā kristīgā konfesija ir [[Antiohijas patriarhāts|Antiohijas Grieķu pareizticīgā baznīca]]. Mazākumā ir arī [[Protestantisms|protestantu]], kā arī [[Asīrijas Austrumu baznīca]]s un [[Haldejiešu katoļu baznīca]]s pārstāvji. [[Haleba|Halebā]] pilsētā pastāv lielākā kristiešu kopiena Sīrijā. 2010. gadā, pirms [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu kara]] sākuma, Sīrijā bija aptuveni 1,2 miljoni kristiešu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dobračs
|attēls                 = Hohenthurn_mit_Dobratsch_20052007_03.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.603611 | latNS  = N
| longd = 13.670278 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 2 166
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Starcs
| vārds_orig =
| attēls =

sentences: '''Amplitūda''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''amplitudo'' — ‘plašums’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka lielākās vērtības ''max'' un mazākās vērtības ''min'' starpību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/8-klase/ievads-statistika-3182/re-5e23b44f-270e-46bb-9601-9243c5877b45|title=Statistiskie rādītāji — teorija. Matemātika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-10-18|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Bed_bug,_Cimex_lectularius.jpg
| att_nosaukums = [[Gultas blakts]] (''Cimex lectularius'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta = Cimicoidea
| virsdzimta_lv = Asinsblakšu virsdzimta
| dzimta = Cimicidae
| dzimta_lv = Asinsblaktis
| iedalījums    =
| binomial=Cimicidae <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblaktis, asinsblakšu dzimta''' (''Cimicidae'') ir [[blaktis|blakšu]] (''Heteroptera'') dzimta, kas pieder pie [[asinsblakšu virsdzimta]]s (''Cimicoidea''). Dzimtā ir 74 sugas, kuras visas ir ektoparazīti. Tās barojas ar siltasiņu dzīvnieku [[asinis|asinīm]], galvenokārt parazitējot uz [[sikspārņi]]em un [[putni]]em.<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |title=The Phylogeny and Biogeography of the Cimicoidea (Insecta: Hemiptera) |access-date={{dat|2014|12|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304232357/http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> No 22 dzimtas ģintīm 12 ģinšu sugas barojas ar sikspārņu asinīm, 9 ģintis putnu asinīm un tikai vienas ģints — ''[[Cimex]]'' — sugas ir specializējušās uz dažādiem upuriem, tomēr to galvenais mērķis ir sikspārņi, putni un [[cilvēks|cilvēki]].<ref name=link>[http://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007%2F978-1-4020-6359-6_257 Bed Bugs (Hemiptera: Cimicidae: Cimex spp.)]</ref> Asinblakšu izplatība aptver visu pasauli.<ref name=ohi/> [[Latvija|Latvijā]] mājo 2 asinsblakšu sugas: [[gultas blakts]] (''Cimex lectularius'') un [[bezdelīgu blakts]] (''Oeciacus hirundinis'').<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/posmkaaji/kukainhi/blaktis/ Latvijas Daba: Blaktis (Heteroptera)]</ref> Ir pieņemts, tās asinsblaktis, kuras barojas ar cilvēku asinīm, saukt par '''gultas blaktīm'''.<ref>[http://www.bulletinofinsectology.org/pdfarticles/vol61-2008-129-130balvin.pdf Revision of the West Palaearctic Cimex species. Preliminary report]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Symbian Ltd.
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1998. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Symbian]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Symbian Ltd.''''' bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[viedtālrunis|viedtālruņu]] [[operētājsistēma]]s ''[[Symbian]]'' izstrādi. Dibināts 1998. gadā. 2008. gadā to iegādājies ''[[Nokia]]''; pēc vairākiem gadiem darbi pie operētājsistēmas attīstīšanas nodoti ''[[Accenture]]'', bet vēlāk pārtraukti.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vija Vētra
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}<ref name="Meiere" />
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = [[Dejotāja]], horeogrāfe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vija Vētra''' (dzimusi {{dat|1923|2|6}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|771}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[dejotāja]] un horeogrāfe, [[indieši|indiešu]] un sakrālās dejas kustības aizsācēja Latvijā.<ref name="Meiere">{{Laikraksta atsauce|last=Meiere|first=Agnese|date={{dat|2013|6|5||bez}}|title=«Brīvība man lieliem burtiem rakstāma»|journal=Ieva|volume=23|issue=814|pages=10.—14. lpp|issn=1407-2033}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''S&P 500''''', saīsinājums no '''''Standard and Poor’s 500''''', [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ir [[akciju tirgus]] indekss, kas sastāv no 500 vietējo uzņēmumu [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]]. Daudzi investori to uzskata par labāko kopējo Amerikas akciju tirgus darbības rādītāju. Indeksā ietilpst 500 vadošie uzņēmumi un tas aptver aptuveni 80% no pieejamās tirgus kapitalizācijas. Daži no indeksa uzņēmumiem ar visaugstāko svaru ir ''[[General Electric|General Electric Company]], [[Microsoft Corporation]], Citigroup Inc.'' un ''[[ExxonMobil|Exxon Mobil Corporation]]''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/SandP-500|title=S&P 500 {{!}} stock market|website=Encyclopedia Britannica|access-date=2020-05-09|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://us.spindices.com/indices/equity/sp-500|title=S&P 500® - S&P Dow Jones Indices|website=us.spindices.com|access-date=2020-05-09|archive-date=2019-01-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20190124023047/https://us.spindices.com/indices/equity/sp-500}}</ref>

sentences: '''Vērtība''' jeb '''valence''' ({{Val-la|valentia}} — 'spēks, spēja') ir [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] [[atoms|atomu]] spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] vērtība, kas vienmēr ir 1).

sentences: {{cita nozīme|socioloģijas jēdzienu|gramatikas jēdzienu|Dzimte (gramatika)}}

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, Dalasas]]
[[Kategorija:Teksasa]]

sentences:
'''Veģetārisms un reliģija''' ir cieši saistīti vairākās austrumu reliģiski filosofiskajās mācībās, piemēram, [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[budisms|budismā]]. Džainismā [[veģetārisms]] ir obligāts, hinduismā un [[Mahājāna]]s budismā to aizstāv daži ietekmīgi svētie raksti un reliģiskās autoritātes.<ref>Tähtinen, Unto: ''Ahimsa. Non-Violence in Indian Tradition'', London 1976, p. 107-111; ''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'', ed. Kerry S. Walters and Lisa Portmess, Albany 2001, p. 37-91.</ref> Salīdzinoši tādās reliģijās kā [[jūdaisms]], [[kristietība]] un [[islāms]] veģetāru uzturu neatbalsta galvenās autoritātes. Tomēr kristietībā ir atsevišķi atzari, kas atzīst veģetārismu balstoties reliģiskos argumentos.<ref>''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'' p. 123-167; Iacobbo, Karen and Michael: ''Vegetarian America. A History'', Westport (CT) 2004, p. 3-14, 97-99, 232-233.</ref>
Citas konfesijas, kas aizstāv nepieciešamību izvēlēties veģetāru uzturu, ir [[Septītās dienas adventisti]], [[rastafari]] un [[Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība|Harē Krišnas kustība]].
<!-- Tomēr visu pasaules lielāko reliģiju svētajos rakstos ir atrodamas norādes uz veģetārismu kā ideālu [[dzīvesveids|dzīvesveidu]]. (vai nav pārāk POV?) -->

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kahokija
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Cahokia''
 |   iucn_category =
 |           photo = Monks Mound in July.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Mūku uzkalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Ilinoisa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 38 |  latm = 39 |  lats = 14 |  latNS = N
 | longd = 90 | longm =  3 | longs = 52 | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Sentklēra apgabals}}
 |    nearest_city = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Kolinsvila}}
 |            area = 890 ha
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1982 <small>(6. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/198 198]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|             designation2 = NRHP
|     designation2_offname =
|        designation2_type = Arhitektūra
|    designation2_criteria =
|        designation2_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = 66000899
}}
}}
'''Kahokijas uzkalnu štata vēsturiskā vieta''' ({{val|en|Cahokia Mounds State Historic Site}}) ir arheoloģisko izrakumu vieta [[Ilinoisa|Ilinoisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir lielākā pirmskolumba laika apdzīvotā vieta, kas atrodas uz ziemeļiem no [[Meksika]]s. Atrodas [[Kolinsvila]]s pilsētas robežās štata dienvidu daļā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences:
{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

sentences:
{{ambox
| type  = style
| image =
| text  = '''Šis ir tikai uzmetums.'''<br /> Pēc apspriešanas [[Vikipēdijas diskusija:Personīga aizskāruma aizliegums|diskusiju lapā]] tas tiks pieņemts kā vienošanās.
}}

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Taipeja
 | official_name            = 臺北市
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 = "[[Acālijas|Acāliju pilsēta]]"
 | motto                    =
 | image_skyline            = Taipei City montage.PNG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Taipei City.svg
 | image_seal               = Emblem of Taipei City.svg
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Taivāna
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  25 | latm  =  2 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 121 | longm = 38 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Taivāna}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 271.7997
 | elevation_m              =
 | population_total         = 2 462 482
 | population_as_of         = {{dat|2022|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://english.gov.taipei/}}
 | footnotes                =
}}
'''Taipeja''' jeb '''Taibei''' ({{zh|c=台北市|p=Táiběi}})<ref>[http://www.roc-taiwan.org/LV/mp.asp?mp=508 Taipejas misija Latvijas Republikā]</ref><ref>[https://www.riga.lv/LV/Channels/Riga_today/Riga_pasaule/sadraudzibas_pilsetas/taipeja_taivana/default.htm Taipeja (Taivāna)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100725155148/http://www.riga.lv/LV/Channels/Riga_today/Riga_pasaule/sadraudzibas_pilsetas/taipeja_taivana/default.htm |date={{dat|2010|07|25||bez}} }} no riga.lv</ref> ir [[Ķīnas Republika]]s ''[[de facto]]'' galvaspilsēta kopš [[1949]]. gada [[Ķīnas pilsoņu karš|Ķīnas pilsoņu kara]]. Tā bija arī [[Ķīnas Republika|Taivānas]] galvaspilsēta no [[1895]]. gada, kad šeit valdīja [[Japānas impērija]]. 2022. gada jūlijā Taipejā dzīvoja 2 462 482 [[iedzīvotāji]], bet tās [[metropole|metropolē]] dzīvo mazliet vairāk par 10 miljoniem cilvēku.<ref>http://www.demographia.com/db-worldua.pdf</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Lejasprūsiskais dialekts
|nativename=''Preussisch''
|familycolor=Indoeiropiešu
|states=[[Vācija]], [[Polija]]
|speakers=ļoti maz
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Ģermāņu valodas|Ģermāņu]]
|fam3=[[Rietumģermāņu valodas|Rietumģermāņu]]
|fam4=[[Lejasvācu valoda|Lejasvācu]]
|iso2=gem|iso3=nav
}}

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Seda (nozīmju atdalīšana)|Seda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Seda
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Sedas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Sedas stacijas ēka
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 57.6440414 | latNS  = N
| longd = 25.7498067 | longEW = E
| adrese              =
| tuvākās_stacijas    = [[Lugaži (stacija)|Lugaži]] (20 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (31 km)
 [[Strenči (stacija)|Strenči]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (23 km)
 [[Saule (stacija)|Saule]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 153
| slēgta              = 2019
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''Datorprogrammēšana''' jeb, biežāk lietotais nosaukums, '''programmēšana''' ir [[datorprogramma]]s izveides [[Programmatūras izstrādes process|process]]. Tas ietver [[Datorprogramma|datorprogrammas]] [[pirmkods|pirmkoda]] [[Programmatūras projektēšana|projektēšanu]], rakstīšanu, atkļūdošanu, [[Programmatūras testēšana|testēšanu]] un [[Programmatūras uzturēšana|uzturēšanu]]. Šis pirmkods tiek rakstīts kādā [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]]. Programmēšanas nolūks ir izveidot lietojamu programmu, kas atbilst iecerētajai darbībai un parametriem. Šis process bieži prasa īpašas zināšanas daudzās dažādās jomās, piemēram, programmas pielietošanas sfēru, specializētus [[algoritms|algoritmus]] un [[loģika|formālo loģiku]].

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Militārisms pēc valsts|Argentīna]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences: '''DUAL''' [[tabula]] ir speciāla vienas rindas tabula, kas pieejama pēc noklusējuma visās [[Oracle Database|Oracle datubāzēs]]. Tā ir noderīga tādu pseidokolonnu datu atlasīšanai kā piemēram - SYSDATE vai USER. Tabulai ir viena kolonna ar datu tipu VARCHAR2(1), nosaukumu DUMMY, kuras vērtība ir X.

sentences:
kuģa "[[Virsaitis]]" hidrolokatoru uzņemts [[kuģa vraks]] Igaunijas ūdeņos]]
'''Hidrolokators''' ({{val|grc|ὕδωρ}}, ''húdōr'' — ‘ūdens’; {{val|la|locātiō}} — ‘novietojums’) jeb '''sonors''' ({{val|la|sonōrus}} — ‘skanīgs’) ir ierīce, kura zem ūdens ar hidrolokācijas metodi — ar [[akustika|akustiskajiem]] viļņiem un [[Ultraskaņa|ultraskaņu]] — var atrast priekšmetus un to noteikt to atrašanās vietu, mērot [[Laiks|laiku]], kas paiet, kamēr no objekta atstarotā skaņa nonāk atpakaļ līdz ierīcei. To izmanto dažādiem nolūkiem — [[zivis|zivju]] bara atrašanā, zemūdens šķēršļu atrašanā, pretinieku [[zemūdene|zemūdeņu]] meklēšanā, [[Okeāna dibens|jūras dibena]] kartēšanā. Vēl hidrolokatoru dēvē par '''sonāru'''. Šis nosaukums ir radies kā [[akronīms]] no angļu vārdu salikuma ''SOund Navigation And Ranging'' (SONAR).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rīgas Jūrmala
| settlement_type          = Bijusī pilsēta
| image_skyline            = Rīgas Jūrmala pie Majoriem pirms OPK.jpg
| image_caption            = Rīgas Jūrmala pie Majoriem
| image_shield             = Rīgas Jūrmalas ģerbonis.svg
| shield_link              = Jūrmalas ģerbonis
| pushpin_map              = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        =
| subdivision_type2        =
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        =
| subdivision_name2        =
| established_title        =
| established_date         =
| established_title1       = Pilsētas tiesības
| established_date1        = {{dat|1920}}
| established_title2       = Iekļauta [[Rīga]]s pilsētā
| established_date2        = {{dat|1946}}
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              =
| latd = 56| latm = 58| lats = 05| latNS =N
| longd = 23| longm = 46| longs = 13| longEW =E
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Nuroks''' ir [[ebreji|ebreju]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ierakstu kompānijas infokaste
| nosaukums        = ''Tornis Rec.''
| logo_attēls      =
| image_bg         =
| mātes_kompānija  =
| dibināta         = [[1991]]. gadā
| dibinātājs       =
| beigas           =
| statuss          = Aktīvs
| leibli           =
| žanrs            =[[rokmūzika]]<br />[[indīroks]]
| valsts           = {{vieta|Latvija}}
| galvenā_mītne    = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| url              =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Сколопендра кольчатая 4.jpg
| att_nosaukums   = ''[[Scolopendra cingulata]]'' ar nomedīto sienāzi
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Arthropoda
| tips_lv         = Posmkāji
| apakštips       = Myriapoda
| apakštips_lv    = Daudzkāji
| klase           = Chilopoda
| klase_lv        = Simtkāji
| kārta           = Scolopendromorpha
| kārta_r         = Skolopendru kārta
| kārta_lv        = Skolopendras
| dzimta          = Scolopendridae
| dzimta_r        = Skolopendru dzimta
| dzimta_lv       = Skolopendras
| ģints           = Scolopendra
| ģints_lv        = Skolopendras
}}
'''Skolopendras''' (''Scolopendra'') ir [[posmkāji|posmkāju]] klases [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[skolopendru dzimta]]i. Plaši sastopamas [[tropi|tropu]] apgabalos, dažas sugas dzīvo arī [[mērenā josla|mērenajā joslā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kabīrijas naktis
| operators =
| attēls = Nights of Cabiria Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| producents = [[Dino De Laurentiss]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Tuljo Pinelli]]
* [[Ennio Flajāno]]
* [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| aktieri = * [[Džuljeta Mazīna]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Franka Marci]]
* [[Doriana Greja]]
* [[Amedeo Nacari]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''Le notti di Cabiria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Les Films Marceau''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|5|10|[[Kannu kinofestivāls]]|1957|5|27|Itālija|1957|10|16|Francija}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kabīrijas naktis"''' ({{Val|it|Le notti di Cabiria}}) ir 1957. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Federiko Fellīni]], bet scenārija autori Fellīni, [[Tuljo Pinelli]], [[Ennio Flajāno]] un [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džuljeta Mazīna]], [[Fransuā Perjē]], [[Franka Marci]], [[Doriana Greja]] un [[Amedeo Nacari]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]

sentences:
'''Bio''' var būt:
* bio- (no {{val|el|βίος}} "dzīvība") — prefikss vārdos, kas saistīti ar [[dzīvība|dzīvību]]:
** [[bioētika]];
** [[biogrāfija]];
** [[bioinformātika]];
** [[bioķīmija]];
** [[bioloģija]];
** [[bioma]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tab96-Agaricus_pratensis_Schaeff.jpg
| att_nosaukums=Šēfera 1774. gada pļavu atmatenes zīmējums
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv =Atmateņu ģints
| suga =A. pratensis
| suga_lv =Pļavas atmatene
| binomial = Agaricus pratensis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Bernhards Bērents
| attēls              =Bernhards_Bērents.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1929|01|24|N}}
| term_beigas         ={{dat||11|27|N}}
| prezidents          =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Baldvins Disterlo]]
| pēctecis            =[[Juris Pabērzs]]
| dzim_dati           ={{dat|1892|06|10}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1946|6|10|1892|6|10}}
| mir_vieta           ={{vieta|PSRS}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Bernhards Bērents''' ({{val|de|Bernhard Berent}}; {{dat|1892|06|10|N}} — {{dat|1946|06|10|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu jurists un sabiedrisks darbinieks. No 1929. gada janvāra līdz novembrim bija [[Latvijas tieslietu ministrs]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada oktobris}}
'''The Latin Library''' (''Latīņu bibliotēka'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mājaslapa, kurā ir publicēti latīņu autoru darbi [[Latīņu valoda|latīņu valodā]]. Teksti tika ņemti no dažādiem resursiem. Daudzi darbi tika pārrakstīti vai skenēti no [[Autortiesības|oriģinālā teksta]]. Daži ir ņemti no citām [[Internets|interneta]] [[Mājaslapa|mājaslapām]] (vairums no tām vairs nav pieejamas). Teksti ir bez [[Tulkošana|tulkojuma]]. Visi darbi ir [[Neaizsargājams darbs|publiskā īpašumā]].
== Ārējās saites ==
[https://web.archive.org/web/20171117191855/http://thelatinlibrary.com/ The Latin Library] mājaslapa

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābā gāze/ oglekļa dioksīds. struktūrformula
 ar starpatomu attālumu

Oglekļa dioksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ogļskābā gāze,
oglekļa(IV) oksīds,
 ogļskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 124-38-9
|      ķīmiskā formula = CO2
|              molmasa = 44,01
|              blīvums = 1,98
|  kušanas temperatūra = 216 K (-57 °C; 5,185 [[bārs (mērvienība)|bar]] spiedienā)
| viršanas temperatūra = 195 K (-78 °C) ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| šķīdība ūdenī        = 1,45 g/l pie 25 °C, 100 kPa
|                 citi =
}}
'''Ogļskābā gāze''' jeb '''oglekļa dioksīds''' (CO2) ir smaga, bezkrāsaina [[gāze]] ar nedaudz skābenu [[smarža|smaržu]] un [[garša|garšu]]. Tā veidojas visu [[ogleklis|oglekli]] saturošo vielu degšanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums = [[Dromedārs]] (''Camelus dromedarius'')
|       att_izmērs = 200px
|          attēls2 = CamelFrankfurt.jpg
|   att2_nosaukums = [[Baktriāns]] (''Camelus bactrianus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|         binomial = Camelus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kauns
| attēls                   =  Shame2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shame''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvs Makvīns (režisors)]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
| scenārija autors         =
* [[Abija Morgana]]
* Stīvs Makkvīns
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Džeimss Badžs Deils]]
* [[Nikola Beharija]]
| mūzika                   = [[Harijs Eskots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Alliance Films]]''
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2012|1|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011|title=Shame|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110808/https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shame.htm|title=Shame|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kauns"''' ({{val|en|Shame}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makvīns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Kerija Maligana]], [[Džeimss Badžs Deils]] un [[Nikola Beharija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Rūras apgabals''' ({{val|de|Ruhrgebiet}}, {{izrunā|ˈʁuːɐ̯ɡəˌbiːt}}) ir urbanizēta teritorija [[Vācija|Vācijā]], [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajā zemē. Lielākās pilsētas Rūras apgabalā ir [[Dortmunde]], [[Esene]], [[Dīsburga]], [[Bohuma]], [[Gelzenkirhene]], [[Oberhauzene]] un [[Hāgene]]. Rūras apgabals ir daļa no vēl lielākā [[Reina-Rūra|Reinas-Rūras]] reģiona. Rūras apgabala platība ir 4435 km² un iedzīvotāju skaits pārsniedz 5,3 miljonus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Nāvessods Grieķijā''' bija [[Nāvessods|nāvējošu soda veidu kopums]], kurus izpildīja [[Grieķija|Grieķijas]] teritorijā esošās varas iestādes vai atsevišķas organizētas grupas. Mūsdienās šāds sods Grieķijā ir atcelts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Metamodernisms''' ir ierosināts [[filozofija]]s, [[estētika]]s un [[kultūra]]s notikumu kopums, kas izriet no [[postmodernisms|postmodernisma]] un reaģē uz to. Metamodernisms attiecas uz vairākiem saistītiem diskursiem par kultūras norisēm, kas ar postmodernisma palīdzību iziet ārpus postmodernisma. Tas ir viens no vairākiem mēģinājumiem aprakstīt postpostmodernismu.

sentences:
{{Infobox museum
 |name             = Bioloģijas muzejs
 |native_name      = Biologiska museet
 |native_name_lang = sv
 |image            = Biologiska museet January 2013.jpg
 |image_upright    =
 |caption          = Bioloģijas muzejs
 |alt              =
 |map_type         =
 |map_caption      =
 |map_alt          =
 |latitude         =
 |longitude        =
 |established      = 1893. gada 11. novembris
 |dissolved        =
 |location         = [[Lejonsletena]], [[Jūrgordena]] [[Stokholma]], [[Zviedrija]].
 |type             =
 |collection       =
 |visitors         =
 |director         =
 |president        =
 |curator          =
 |publictransit    = Autobuss 47 vai 44, pietura Hazeliusporten.
 |network          =
 |website          = {{url|http://www.skansen.se/sv/biologiska-museet}}
}}
{{Coord|59|19|38|N|18|05|52|E|type:landmark|display=title}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marmaduks
| attēls                   = Marmaduke ver3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marmaduke''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Tims Rasmusens]]
* [[Vinss Di Meglio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Lī Peiss]]
* [[Džordžs Lopezs]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Fērdžija]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|6|4||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marmaduke-2010|title=Marmaduke|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2018|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180701210603/http://www.bbfc.co.uk/releases/marmaduke-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marmaduke.htm|title=Marmaduke (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marmaduks"''' ({{val|en|Marmaduke}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Lī Peiss]], [[Džordžs Lopezs]], [[Ouens Vilsons]], [[Džūdija Grīra]] un [[Fērdžija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|6|4||bez}}.

sentences: '''Eiropraids''' ({{val|en|Europride}}) ir starptautisks pasākums, kas veltīts Eiropas [[LGBT]] kopienai. Tas tiek rīkots katru gadu citā [[Eiropa]]s pilsētā. Rīkotājpilsētā parasti ir jau savas vietējā [[praids|praida]] rīkošanas tradīcijas vai arī izteikta un aktīva LGBT kopiena. Līdz pat 2 nedēļām pirms praida kulminācijas tiek rīkoti vairāki mākslas un sporta pasākumi. Praida kulminācijā nedēļas nogalē tiek rīkots krāšņs gājiens — [[parāde]], ar dzīvo mūziku, īpašiem klubu pasākumiem vakarā un [[AIDS]] veltītu piemiņas brīdi.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
no 19. gadsimta sākuma.]]
'''Graudu noliktava'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://m.db.lv/zinas/jauna-graudu-noliktava-liepaja-investe-tris-miljonus-eiro-502449|title= Jaunā graudu noliktavā Liepājā investē trīs miljonus eiro|first=|last=|work=db.lv|publisher=[[Dienas Bizness]]|date=10 May 2021|accessdate=24 August 2022}}</ref> jeb '''graudu glabātuve'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://nra.lv/pasaule/181499-zem-milzigas-graudu-kaudzes-igaunija-mirst-cilveks.htm|title= Zem milzīgas graudu kaudzes Igaunijā mirst cilvēks|first=|last=|work=nra.lv|publisher=[[Neatkarīgā Rīta Avīze]]|date=12 August 2016|accessdate=24 August 2022}}</ref> ir specifiska [[ēka]] vai atsevišķa telpa [[klēts|klētī]] (apcirknis), kur pastāvīgi tiek uzglabāti dažādi [[graudi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.phmc.state.pa.us/portal/communities/agriculture/field-guide/granary.html|title=Granary|work=phmc.state.pa.us|publisher=Pennsylvania Historical & Museum Commission|date=|accessdate=24 August 2022}}</ref>

sentences: '''Vektorgrafika''' ir [[ģeometrija|ģeometrisko]] pamatelementu - [[Punkts (ģeometrija)|punktu]], [[nogrieznis|nogriežņu]], [[līkne|līkņu]] un [[daudzstūris|daudzstūru]] lietošana, lai attēlotu zīmējumus [[datorgrafika|datorgrafikā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Svešais pret Plēsoņu
| attēls = Avpmovie.jpg
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alien vs. Predator''
| režisors = [[Pols Andersons]]
| producents = * [[Gordons Kerols]]
* [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
* [[Deivids Gailers]]
* [[Volters Hills]]
| scenārija autors = Pols Andersons
| galvenajās lomās = * [[Sena Latena]]
* [[Lānss Henriksens]]
* [[Rauls Bova]]
* [[Jūens Bremners]]
* [[Kolins Selmons]]
| mūzika = [[Haralds Klozers]]
| operators = Deivids Džonsons
| montāža =
| studija = * ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Brandywine Productions]]''
* ''[[Impact Pictures]]''
* ''[[Stillking Films]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|8|12|pasaule|2004|8|13|ASV|2004|11|5|Latvija}}
| ilgums = 10 minūtes
| valsts = * {{DEU}}
* {{ASV}}
* {{CAN}}
* {{GBR}}
* {{CZE}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|177,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Alien vs. Predator (2004) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0370263/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|11||bez}}}}</ref>
| imdb =
}}
'''"Svešais pret Plēsoņu"''' ({{val|en|Alien vs. Predator}}) ir 2004. gada [[zinātniskās fantastikas filmażinātniskās fantastikas]] [[šausmu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Andersons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sena Latena]], [[Lānss Henriksens]], [[Rauls Bova]], [[Jūens Bremners]] un [[Kolins Selmons]]. Lānss Hendriksens piedalījies arī filmās "[[Svešie]]" (''Aliens'') un "[[Svešais 3]]" (''Alien 3'').

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Fescue 9029 2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca pratensis|suga_lv=Pļavas auzene|binomial=Festuca pratensis|autors=Huds.|sinonīmi=}}'''Pļavas auzene''' ({{val|la|Festuca pratensis}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp ļoti bieži visā [[Latvija|Latvijā]]. Daudzviet ieviesusies ārpus pamatareāla.

sentences: '''''Cygwin''''' ir [[Brīvprogrammatūra|bezmaksas programmu]] kopums, ko sākotnēji izstrādāja kompānija ''[[Cygnus Solutions]]'', lai nodrošinātu ''[[Microsoft Windows]]'' sistēmu spēju daļēji darboties līdzīgi ''[[Unix|UNIX]]'' sistēmām. Pārsvarā projekts ir vērsts uz ''[[POSIX]]'' sistēmu (piemēram, ''[[Linux]]'', ''[[BSD]]'') programmu pārnešanu un darbināšanu ''Windows'' vidē. ''Cygwin'' programmas vislabāk darbojas ''[[Windows NT]]'', ''[[Windows 2000]]'', ''[[Windows XP]]'' un ''[[Windows Server 2003]]'' operētājsistēmās, dažas - arī uz ''[[Windows 95]]'' un ''[[Windows 98]]''. ''Cygwin'' patlaban galvenokārt uztur ''[[Red Hat]]'' kompānijas darbinieki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ferrari
| operators =
| attēls = Ferrari-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Sāra Gadona]]
* [[Gabriels Leone]]
* [[Džeks O'Konels]]
* [[Patriks Dempsijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ferrari''
| studija = * ''Moto Pictures''
* ''Forward Pass''
* ''Storyteller Productions''
* ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Ketchup Entertainment''
* ''Esme Grace Media''
* ''Rocket Science''
* ''Cecchi Gori USA''
* ''Iervolino & Lady Bacardi Entertainment''
* ''Bliss Media''
* ''Le Grisbi Productions''
* ''Red Sea Film Fund''
| montāža =
| izplatītājs = ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2023|12|25|ASV|2024|01|26|Latvija}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|95 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|38,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3758542/|title=
Ferrari (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ferrari"''' ({{Val|en|Ferrari}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Penelope Krusa]], [[Šeilīna Vudlija]], [[Sāra Gadona]], [[Gabriels Leone]], [[Džeks O'Konels]] un [[Patriks Dempsijs]]. Filma balstīta uz žurnālista Broka Jeitsa 1991. gada biogrāfisko grāmatu ''Enzo Ferrari: The Man, the Cars, the Races, the Machine''.

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences:
{| align="right" cellpadding="5" style="border:1px solid #CCCCCC; background-color:#F9F9F9; margin-left:1em; margin-top:0.5em;"
|+ style="margin-left:1em; "| '''Dažādu attēla proporciju salīdzinājums'''<br />(visi attēli ir vienādā augstumā)
| 72×54 ||
|-
| 81×54 ||
|-
| 96×54 ||
|-
| 100×54 ||
|-
| 129×54 ||
|}

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{| class="toccolours infobox" cellpadding="1" cellspacing="1" style="float:right; clear:right; width:{{px|{{{platums|270}}}}}; padding:0px; margin:0px 0px 1em 1em; font-size:85%;"
{{#If:{{{virsraksts|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{#If:{{{virsraksts|}}}|{{#If:{{{color|}}}|{{#If:{{{linkcolor|}}}|{{{virsraksts}}}|{{{virsraksts}}}}}|{{{virsraksts}}}}}}}</big>'''
{{!}}-|{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}{{{indekss1|}}}{{{indekss2|}}}||
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{PAGENAME}}</big>'''
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}|
{{!}} style="font-size:1.8em; background-color:{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}; padding-top:5px; padding-bottom:5px;border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} {{#If:{{{indekss1|}}}|{{#If:{{{indekss1|}}}|}}{{#If:{{{indekss2|}}}|}} | {{{virsraksta_indekss|}}} }}{{#if:{{{virsraksta_indekss2|}}}|

{{{virsraksta_indekss2|}}} }}
{{!}}-}}
{{#If:{{{attēls|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{!}}-}}{{#If:{{{attēls|}}}||<includeonly>[[Kategorija:Latvijas autoceļi bez fotoattēla]]</includeonly>}}
{{#If:{{{attēls|}}}|{{#If:{{{paraksts|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksts1|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}}'''{{{virsraksts1}}}'''
{{!}}-}}
{{#If:{{{eirokarte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{#If:{{{leģenda|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{leģenda}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{beheerder|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{beheerderlabel|}}}|{{{beheerderlabel}}}|Beheerder}} {{!!}} {{{beheerder}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{tol|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{tollabel|}}}|{{{tollabel}}}|Tol}} {{!!}} {{{tol}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums {{!!}} {{#if:{{{garums|}}}|{{{garums}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums_lv|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums Latvijā{{!!}} {{#if:{{{garums_lv|}}}|{{{garums_lv}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_2|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_2|}}} {{!!}} {{{item1_2}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_3|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_3|}}} {{!!}} {{{item1_3}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_5|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_5|}}} {{!!}} {{{item1_5}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_4|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_4|}}} {{!!}} {{{item1_4}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{novietojums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{lv_reģions}}} {{!!}} {{{novietojums}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_1|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_1|}}} {{!!}} {{{item1_1}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_6|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_6|}}} {{!!}} {{{item1_6}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_7|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_7|}}} {{!!}} {{{item1_7}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_8|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_8|}}} {{!!}} {{{item1_8}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_9|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_9|}}} {{!!}} {{{item1_9}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{website|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} [{{{website}}} {{{websitelabel}}}]
{{!}}-}}
{{!}}-
{{#If:{{{maršruta_tabula|}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{!}}-
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} '''Maršruts'''
{{!}}-
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{{!}} border="0" width="100%" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"|
{{!}}} }}<noinclude>
[[Kategorija:Autoceļu veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Bobs Sinklers
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Bob Sinclar 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Kristofs le Friants
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1969|5|10}}
|        Vieta_dz = [[Francija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House]], [[reggae fusion]], [[raggamuffin]], [[electro house]], [[dance]], [[French house]], [[electronic]], [[hip house]]
|    Nodarbošanās = [[mūzikas producents]], [[Dīdžejs]]
|     Instrumenti = [[Gramafons]]
|            Gadi = 1987 - šobrīd
|Izdevējkompānija = [[Yellow Productions]], [[Ministry of Sound Australia]]
|   Darbojies_arī = [[Africanism All Stars]]
|           Mlapa = http://www.bobsinclar.com/
|         Dzimums = M
}}
'''Bobs Sinklars''' (īstajā vārdā '''Kristofs le Friants''', dzimis 1969. gada 10. maijā) ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]].

sentences: '''Čolas dinastija''' ({{val-ta|சோழர் குலம்}}) bija [[tamili|tamilu]] dinastija, kura sākotnēji valdīja [[Indija]]s dienvidos no 300. gada p.m.ē., savus ziedu laikus sasniedza ap [[1000]]. gadu un pastāvēja līdz pat [[13. gadsimts|13. gadsimtam]]. Šī dinastija izveidoja '''Čolas impēriju''', kuras pirmsākumi ir atrodami auglīgajā [[Kaveri]] upes ielejā. [[Karikala Čola]] bija slavenākais karalis no pirmajiem Čolas dinastijas karaļiem, bet vēlāk ievērojamākie imperatori bija [[Radžaradža Čola]], [[Radžendra Čola I]] un [[Kulotunga Čola I]].<ref>Iespējams nav veikta pareiza valdnieku vārdu transliterācija</ref>

sentences: '''Maskavas latviešu lasāmie vakari''' bija sanāksmes, kurās [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] ierosināti, [[Fricis Brīvzemnieks|Friča Brīvzemnieka]] vadībā Maskavas latviešu inteliģence 19. gadsimta otrajā pusē sanāca kopā, diskutēja un lasīja referātus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rinda
| settlement_type          = skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ventspils novads]]
| subdivision_name2        = [[Ances pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,79
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3356 |title=Informācija par objektu: Rinda |accessdate={{dat|2016|04|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 59
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 31 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 53 | longs = 44 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3601
| var_id                   = 100193486
| lgia_id                  = 3356
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences: '''Franču Indoķīna''' bija [[Francija]]s kolonija, kas oficiāli pastāvēja no 1887. gada 17. oktobra līdz 1954. gada 21. jūlijam mūsdienu [[Vjetnama]]s, [[Laosa]]s, [[Kambodža]]s, kā arī nelielās [[Taizeme]]s un [[Ķīna]]s teritorijas daļās. No 1887. līdz 1947. gadam oficiālais nosaukums bija Indoķīnas Savienība, pēdējos pastāvēšanas gados — Indoķīnas Federācija.

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Halāls''' ({{val|ar|حلال}}, ''ḥalāl'') ir jebkurš objekts vai process, kas atbilst [[islāms|islāma]] likumiem. Pretējais termins, kas apzīmē aizliegumu, ir [[harāms]]. Halāls ir likumīgs, atļauts, labs, uzslavas vērts un/vai cienījams objekts vai process.

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Bohiņas ieleja
|attēls                 = StaraFuzinaBohinj-1.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Bohiņas ieleja Jūlija Alpos
 | pushpin_map           = Slovēnija#Eiropa
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =46.273886
|lon_dir =E |lon_deg =13.950578
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Jūlija Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 20
|platums                = 5
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Bohiņska Bistrica]]
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex tomentosa kz01.jpg|klase=Liliopsida|rinda=Poales|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex tomentosa|autors=L.|suga_lv=Tūbainais grīslis|suga=Carex tomentosa|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=}}'''Tūbainais grīslis''' ({{val|la|Carex tomentosa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] — no [[Centrāleiropa|Centrālās Eiropas]] līdz [[Mongolija]]i. [[Baltijas reģions|Baltijas reģionā]] ļoti lokāla, lai gan piemērotos biotopos bieža suga areāla ziemeļu nomalē — sastopama galvenokārt [[Ēlande|Ēlandē]], [[Gotlande|Gotlandē]] un [[Igaunija]]s rietumos, ieskaitot salas. [[Latvija|Latvijā]] kopš 2018. gada konstatēts dabiskās, mazietekmētās pļavās [[Rīga]]s un [[Jūrmala]]s apkaimē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-caryophyllea-latourr/#carex-tomentosa-l|title=pavasara grīslis - Carex caryophyllea Latourr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-14}}</ref>

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
| name = Alamo forts
| native_name = ''Misión San Antonio de Valero''
| image = Alamo1846.jpg
| caption = Alamo forta skice, publicēta 1846. gadā
| locmapin =
| location = {{vieta|ASV|Teksasas štats|Sanantonio}}
| lat_degrees = 29
| lat_minutes = 25
| lat_seconds = 33
| lat_direction = N
| long_degrees = 98
| long_minutes = 29
| long_seconds = 10
| long_direction = W
| area = 2,0 ha
| built = 1718
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| owner = Texas General Land Office
|embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Valero Misija (Alamo)
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2015 <small>(39. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof = Sanantonio misijas
|      designation1_number = https://whc.unesco.org/en/list/1466 1466-005
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Alamo forts''' ({{val|es|Misión de Álamo}}), ko angliski parasti sauc vienkārši par '''Alamo''', sākotnēji bija pazīstams kā '''Sanantonio misija''' ({{val|es|Misión San Antonio de Valero}}), ir vēsturisks [[Katoļi|katoļu]] misijas un cietokšņa komplekss, ko 18. gadsimtā dibināja [[misionāri]] tagadējā [[Sanantonio]] apgabalā, [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. Tā bija vieta, kur 1836. gadā notika [[Alamo kauja]], kur gāja bojā leģendāri amerikāņu tautas varoņi [[Džeimss Bovijs]] un [[Deivijs Krokets]].<ref>[https://www.thealamo.org/visit/whats-at-the-alamo/statues-of-heroes The Alamo. Statues of Heroes]</ref> Mūsdienās tas ir muzejs ''Alamo Plaza'' vēsturiskajā rajonā un ir daļa no Sanantonio misijas pasaules mantojuma vietas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Latgales priekšpilsēta|Rīgas Latgales priekšpilsētā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Preses nams
|alternat nosaukums     = Latvijas KP CK izdevniecības ēka
|attēls                 = Preses nams.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =Preses nama ēka 2007. gadā
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 53| latNS =N
|longd = 24| longm = 05| longs = 10| longEW =E
|valsts                 = {{LAT}}
|adrese                 = [[Rīga]], [[Balasta dambis]] 2
|apkaime                = [[Ķīpsala]]
|statuss                = rekonstrukcija
|celtnieciba            = 1973—1978
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1978
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           =
|antena spice           =
|jumts                  = 76,80
|augsej stava           = 75
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 22
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 18 400
|arhitekts              = Jānis Vilciņš
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = SIA ''PN Project''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 111000
|areja saite            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Abruco
 | official_name             = ''Abruzzo''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Abruzzo.svg
 | image_shield            = Regione-Abruzzo-Stemma.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[L'Akvila]]
 | largest_city            = [[Peskāra]]
 | official_language       =[[itāļu valoda|itāļu]]
 | spoken_language         =[[itāļu valoda|itāļu]], [[neapoliešu valoda|neapoliešu]]
 | image_map               = Abruzzo in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Abruco atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 10831.84
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1267446
 | population_as_of        = 32023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.abruzzo.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-65
 | footnotes               =
}}
'''Abruco''' ({{val|it|Abruzzo}}, {{val|nap|Abbrùzze, Abbrìzze}} vai ''Abbrèzze)'' ir viens no [[Itālija]]s 20 [[Itālijas administratīvais iedalījums|reģioniem]]. Ar {{nobr|1 267 446}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://demo.istat.it/bilmens2019gen/query.php?lingua=ita&Rip=S4&Reg=R13&Pro=P000&submit=Tavola|website=demo.istat.it|access-date=2020-03-31|title=Arhivēta kopija|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200625171002/http://demo.istat.it/bilmens2019gen/query.php?lingua=ita&Rip=S4&Reg=R13&Pro=P000&submit=Tavola|archivedate=2020-06-25}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200625171002/http://demo.istat.it/bilmens2019gen/query.php?lingua=ita&Rip=S4&Reg=R13&Pro=P000&submit=Tavola |date=2020-06-25 }}</ref> iedzīvotājiem un {{nobr|10 831 km²}} platību reģions ierindojas 14. vietā pēc iedzīvotāju skaita un 13. vietā pēc platības. Tas atrodas valsts vidusdaļā starp [[Adrijas jūra|Adrijas jūru]] austrumos, [[Lacio]] un [[Molize]]s reģionu dienvidos, un [[Marke]]s reģionu ziemeļrietumos. Dienvidrietumu daļā to no Lacio norobežo [[Apenīni|Apenīnu]] kalnu grēda, kuras augstākais punkts [[Kornogrande]] (2912 m vjl) atrodas tieši Abruco, netālu no [[L'Akvila]]s. Kornograndes ziemeļu nogāzē atrodas Eiropā tālākais uz dienvidiem [[ledājs]] — [[Kalderones ledājs|Kalderone]].

sentences: '''Galvaniskais elements''' (par godu [[Luidži Galvāni]]) jeb '''voltiskais elements''' (par godu [[Alesandro Volta]]m) ir [[elektroķīmiskā šūna]], kuru ieslēdzot [[Elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]], no [[Ķīmiskā enerģija|ķīmiskās enerģijas]] tiek iegūta [[elektriskā enerģija]]. Elements sastāv no diviem [[Metāli|metālu]], metālu [[Oksīdi|oksīdu]] vai [[Pusmetāli|pusmetālu]] (visbiežāk [[Grafīts|grafīta]]) [[Elektrods|elektrodiem]], kuri atrodas brīvus [[Jons|jonus]] saturošā vielā ([[Elektrolīts|elektrolītā]]) un kuriem ar šo vielu mijiedarbojoties, rodas [[līdzstrāva]].

sentences:
s]]
'''Gravitācijas viļņi''' ir šķērsviļņi, kurus saskaņā ar [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teoriju]] rada paātrinātā kustībā esoši masīvi ķermeņi vai to formas izmaiņa. Potenciāli gravitācijas viļņu avoti ir [[Pārnova|pārnovu]] sprādzieni, [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] vai [[melnais caurums|melno caurumu]] sadursmes. Gravitācijas viļņi [[vakuums|vakuumā]] izplatās ar [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Mijiedarbojoties ar ķermeņiem, tiem ir jāizraisa šo ķermeņu deformācija.

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ezeres pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Berta Karlika
|     vārds_orig = ''Berta Karlik''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Austrija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[astats|astata]] atklāšana [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos
|    apbalvojumi = Haitingera balva ķīmijā (1947)<br />Vilhelma Eksnera medaļa (1954)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Berta Karlika''' ({{val|de|Berta Karlik}}; dzimusi {{dat|1904|1|24}}, mirusi {{dat|1990|2|4}}) bija [[Austrija|austriešu]] [[fiziķis|fiziķe]], pirmā sieviete, kas kļuva par [[Vīnes Universitāte]]s profesori. Atklājusi 85. ķīmisko elementu [[astats|astatu]] [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        =
| attēls       = MakKerkiniSee02.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Centrālās Maķedonijas perifērija|Centrālā Maķedonija]]
| vieta3       =
| map          = Grieķija
| plat_d=41 | plat_m=12 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=7 | gar_s=48 | gar_EW=E
| platība      = 75
| platība_ha   =
| garums       = 17
| platums      = 5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 35,5
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = 35
| izteka       = [[Struma (upe)|Struma]]
| baseins      =
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Kerkini ezers''' ir 1932. gadā mitrāju masīva vietā izveidots mākslīgs ezers, kas atrodas [[Centrālās Maķedonijas perifērija|Centrālās Maķedonijas perifērijā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Tam cauri tek [[Struma (upe)|Struma]]. Ezers ir ļoti svarīga migrējošo putnu vieta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kagajana de Oro
 | official_name            = ''Cagayan de Oro''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = CAG Skyline 2017.jpg
| image2                   = Cagayan De Oro City Hall left side view (Capistrano, Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image3                   = San Agustin Cathedral.jpg
| image4                   = CDO city proper, A. Velez Street top view alt (Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image5                   = Higalaay Kagayan Festival 2014.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1626
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1983
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 412.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 728402
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1687159
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd =124 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://cagayandeoro.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences: '''Zālamana templis''', pazīstams kā '''Pirmais templis''', saskaņā ar [[Bībele]]s rakstiem, bija pirmais [[Jeruzalemes templis]]. Tas tika uzcelts 10. gadsimtā p.m.ē., nopostīts 586. gadā p.m.ē.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{noformējums+}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cucurbita moschata Butternut 2012 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cucurbita moschata|Sviesta ķirbis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|             suga = Cucurbita pepo
|          suga_lv = Parastais ķirbis
|           pasuga = Cucurbita moschata
|        pasuga_lv = Sviesta ķirbis
|         binomial = Cucurbita moschata L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ķemme''' ir zarota plāksnīte, kas parasti tiek izmantota [[mati|matu]] sakārtošanai, iztaisnošanai un tīrīšanai. Ķemmes ir vieni no vecākajiem [[darbarīks|darbarīkiem]], kurus ir atraduši [[arheologs|arheologi]]. Vecākā atrastā ķemme ir 5000 gadus veca, un tā ir atrasta [[Senā Persija|Senās Persijas]] teritorijā. Visbiežāk ķemmes ir no [[koksne|koka]] vai [[plastmasa]]s. Ir atrastas ķemmes, kas izgatavotas no [[ziloņkauls|ziloņkaula]] vai [[bruņurupuči|bruņurupuču]] bruņām. Ķemmes var atšķirties gan pēc veida, gan pēc to izmantošanas mērķa.

sentences: '''Finanšu pārskats''' (saukts arī par '''finanšu atskaiti''') ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], valsts institūcijas vai indivīda finansiālā stāvokļa un veikto darījumu pārskats, kura galvenais mērķis ir nodrošināt to lietotājus ar informāciju par naudas plūsmas darbību.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass    = vevent plainlist
| aboveclass   = summary navbox-title
| headerstyle  = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| abovestyle   = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| labelstyle   = white-space: nowrap
| subheaderstyle = font-weight: bold; font-size: 110%

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Betacoronavirus
|           attēls = 3D medical animation coronavirus structure.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Bētakoronavīrusa [[SARS-CoV-2]] uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rumēlija''' ({{val|tr|Rumeli}}) kopš 15. gadsimta ir apzīmējums bijušās [[Osmaņu impērija]]s teritorijai [[Eiropa|Eiropā]], kas agrāk piederēja [[Austrumromas impērija|Bizantijas impērijai]] ([[Balkānu pussala|Balkānu]] dienvidu reģions un mūsdienu [[Grieķija]]). Vārds cēlies no turku ''Rûm'' — ‘romiešu’ un ''El'' — ‘zeme’.<ref>[http://www.britannica.com/eb/article-9064407/Rumelia Encyclopaedia Britannica - Rumelia]</ref> Tieši tulkojot tā ir «Romiešu zeme» un šādi tika apzīmēta agrāk varenā Bizantija. 11. un 12. gs. tā tika saukta arī [[Anatolija]], līdz to pilnībā atkaroja Bizantijai.

sentences: '''Dzelteno apsēju sacelšanās''' bija zemnieku sacelšanās, kas notika [[Ķīna|Ķīnā]] 184. gadā [[Haņu dinastija]]s un imperatora [[Lindi]] valdīšanas laikā.

sentences: '''12. marts''' ir 71. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (72. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 294 dienas.

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences: '''Pērnavas svīta (D2pr)''' ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Eifela stāvs|eifela stāva]] pērnavas horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība, kas ir izplatīta visā valsts teritorijā, bet virspusē iziet tikai Igaunijas teritorijā. Svīta uzguļ [[ķemeru svīta|ķemeru]] un [[rēzeknes svīta]]s nogulumiem un to klāj [[narvas svīta]]s nogulumi. Vislielākais pērnavas svītas biezums 45-53 metri ir Latvijas centrālajā daļā (Rīgas apkārtnē), bet austrumu virzienā tas samazinās līdz apm. 8 metriem (Viļānos).<ref name="ld">{{Latvijas daba|4|111}}</ref> Nosaukums veidots no [[Pernu|Pērnavas upes]], kuras krastos un pietekās atsedzas svītas [[stratotips|stratotipiskais]] griezums. Nosaukumu 1933. gadā deva krievu ģeologs [[Dmitrijs Obručevs|D. Obručevs]].

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Josips Jelačičs
| vārds_orģ           =Josip grof Jelačić Bužimski
| attēls              =Ivan Zasche, Portret bana Josipa Jelacica.jpg
| apraksts            =Josips Jelačičs
| amats               =[[Horvātijas bans]]
| term_sākums         ={{Dat|1848|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1859|||N}}
| priekštecis2        =[[Jurajs Hauliks]]
| pēctecis2           =[[Johans Baptists Koronini-Kronbergs]]
| dzim_dati           ={{Dat|1801|10|16|N}}
| dzim_vieta          =[[Ungārijas Karaliste]], [[Petrovaradina]] (Tagad {{SRB}})
| mir_dati            ={{Dat|1859|05|20|N}}
| mir_vieta           =[[Horvātijas Karaliste]], [[Zagreba]] (Tagad {{CRO}}
| tautība             =[[horvāts]]
| partija             =
| dzīvesb             =Grāfiene Sofija Jelačiča
| alma_mater          =[[Terēzes militārā akadēmija]]
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nunivaka
|attēls              = NunivakCliffsFWS726.jpg
|attēla paraksts     = Nunivakas klinšainais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position = left
|mark                = Orange pog.svg
|position1     = top
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=60|latm=05|lats=42|latNS=N
|longd=166|longm=12|longs=40|longEW=W
|platība             = 4226.8
|garums              = 106
|platums             = 76
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Robertsa kalns
|augstums            = 510.5
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 191
|blīvums             = 0.05
|pamatiedzīvotāji    = [[jupiki]]
|valsts lielpilsēta  = [[Mekorjuka]]
|piezīme =
}}
'''Nunivaka''' ({{val|en|Nunivak}}, {{val|ypk|Nunivaaq}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos, [[Beringa jūra]]s otra lielākā sala. Administratīvi pieder [[Aļaska]]s pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt tās vienīgajā apdzīvotajā vietā [[Mekorjuka|Mekorjukā]] salas ziemeļos un tie pieder [[eskimosi|eskimosu]] tautai [[jupiki]]em.<ref>{{PZT|520|Nunivaka}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: sarkanā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trois-couleurs-Rouge#tab=summary|title=Trois couleurs: Rouge (1994) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{SUI}}
* {{FRA}}
* {{POL}}
| ilgums = 99 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
* ''Télévision Suisse Romande''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Rouge''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Žans Pjērs Lorī]]
* [[Frederike Fedēra]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = romantika, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Three Colors-Red.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: sarkanā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Rouge}}) ir 1994. gada [[Polija]]s, [[Francija]]s un [[Šveice]]s romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Irēna Žakoba]], [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Žans Pjērs Lorī]] un [[Frederike Fedēra]]. Tā ir pēdējā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls=
n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)8CH3
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9 °C
|viršanas temperatūra=174,1 °C
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences: {{Commonscat|Field Marshals of Sweden|Zviedrijas feldmaršali}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pygoscelis_papua.jpg
| att_nosaukums = [[Džentū pingvīns]] (''Pygoscelis papua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Austrodyptornithes
|  virskārta_lv = Pingvīnu un vētrasputnu virskārta
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Eudyptes|Cekulainie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Megadyptes|Dzeltenacu pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Spheniscus|Joslpingvīni}}
* {{TaksoSaite|Aptenodytes|Karaliskie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Eudyptula|Mazie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Pygoscelis|Otas astes pingvīni}}
| binomial =Spheniscidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Pingvīnu dzimtas''' (''Spheniscidae'') putni ir nelidojoši [[jūrasputni]], kuru spārni ir ieguvuši airu formu. Tā ir vienīgā dzimta '''pingvīnveidīgo putnu kārtā''' (''Sphenisciformes''). Tā apvieno 18 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> Visi tās pārstāvji labi peld un nirst.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Livosteus grandis interlaterale.jpg
| att_nosaukums = '''''Livosteus grandis''''' ''interlaterale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Livosteus
| ģints_lv = Livosteji
| kategorijas = nē
| binomial= Livosteus Obrucheva, 1962
}}
'''Livosteji''' (''Livosteus'') ir [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1962. gadā aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]]. Ģints vienīgā suga ir ''[[Livosteus grandis]]'', kas iepriekš tika aprakstīta kā ''Coccosteus grandis'' Gross, 1933. Ģints izplatīta [[Latvija|Latvijā]]  [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas stāva]] apakšdaļas nogulumos ([[gaujas svīta]]s apakšdaļā).

sentences:
{{infokaste+}}
 un Belmonte.]]
'''Huans Belmonte Garsija''' ({{val|es|Juan Belmonte García}}) (dzimis 1892. gada 14. aprīlī, miris 1962. gada 8. aprīlī) bija viens no visu laiku izcilākajiem [[matadors|matadoriem]].

sentences:
]]
'''Rīgas kuģis''' ir nosaukums ar [[12. gadsimts|12. gadsimta]] beigām datētam vācu tirgotāju kuģim, kura atliekas tika atsegtas 1939. gadā [[Vecrīga|Vecrīgā]], senās Rīgas ostas akvatorijā.

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Studentu Paradīze
|Attēls = Studentuparadize1-logo.png
|Att_izm = 250px
|Apraksts = "Studentu Paradīze" logo
|Fons = grupa
|Vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Arēna Rīga]], [[Latvija]]
|Gadi = [[2007. gads|2007]] - [[2015. gads|2015]]
|Mlapa = [http://www.studentuparadize.lv// www.studentuparadize.lv]
}}
{{novecojis|pēc 2015. gada nav noticis, info līdz 2012. gadam}}
'''"Studentu Paradīze"''' bija akadēmiskā mācību gada atklāšanas svētki [[Latvija|Latvijā]], kas [[Arēna Rīga|"Arēnā Rīga"]] pulcēja vairāk kā 12 000{{nepieciešama atsauce}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |title="Studentu Paradīzi 2012" apmeklē 11 000 jaunieši! |access-date={{dat|2012|06|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120616004226/http://www.studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |archivedate={{dat|2012|06|16||bez}} }}</ref> esošos un topošos [[Studenti|studentus]]. Pasākuma laikā [[studenti]] varēja apmeklēt vairākas skatuves, kurās uzstājās dažādi [[Latvija]]s un ārzemju mākslinieki. Darbojās arī 25 [[Augstskolas Latvijā|Latvijas augstskolu]] izklaidējošie stendi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences:
misijas laikā nofotografēta [[Mēness]] virsma]]
'''Planetoloģija''' jeb '''planētu zinātne''' ir [[astronomija]]s un [[kosmosa zinātne]]s nozare par [[planēta|planētām]] un to [[dabiskais pavadonis|pavadoņiem]]. Šajā zinātnē pēta planētu izcelsmi, struktūru, ģeoloģiju, atmosfēru, ūdens un citu ķīmisko vielu klātbūtni. Planetoloģija ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kurā apvienoti [[ģeoloģija]]s, [[fizika]]s, [[ķīmija]]s, [[bioloģija]]s un citu zinātņu zināšanas. Kopš [[kosmosa izpēte]]s straujas attīstības sākuma 1960.-tajos gados planetoloģijā spēj pētīt planētas ne tikai veicot [[novērojums|novērojumus]] ar [[teleskops|teleskopiem]] no Zemes, bet arī nosūtot [[starpplanētu zonde]]s.

sentences: '''Atomfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoms|atomu]] kā izolētu sistēmu, kas sastāv no [[atoma kodols|atoma kodola]] un [[elektrons|elektroniem]]. Sākotnēji tika pētīts elektronu izvietojums atomos un to izmaiņas. Atomfizikas nozarē iekļaujas gan neitrālu atomu, gan [[jons|jonu]] pētījumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vills Smits
 | vārds_orig              = ''Will Smith''
 | attēls                  = TechCrunch Disrupt 2019 (48834434641) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Vills Smits 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|25}}
 | dz. vieta               = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, reperis, producents
 | darbības gadi           = 1985—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Džeida Pinketa-Smita]] (prec. 1997. gadā)
 | bērni                   = 3
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Will Smith's signature.svg
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Viljards Kerols "Vills" Smits jaunākais''' ({{val|en|Willard Carroll "Will" Smith, Jr.}}; dzimis {{dat|1968|9|25}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, kino producents un popreperis. Guvis panākumus mūzikā, TV un kinojomā. Vills Smits nominēts sešām [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvām]] un četrām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], no kurām pa vienai ieguvis par [[Ričards Viljams|Ričarda Viljamsa]] lomu filmā "[[Uzvarētāju ģimene]]" (''King Richard'', 2021). Par šo lomu ieguvis arī [[BAFTA kino balva|BAFTA kino balvu]]. Smits astoņas reizes nominēts [[Grammy balva|''Grammy'' balvai]], ko ieguvis četras reizes.

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences:
{{Kalna infokaste
|            Nosaukums = Elbruss
|                Photo = Mount Elbrus May 2008.jpg
|           Photo size =
|             Paraksts =
|                karte = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija#Krievijas Eiropas daļa
| paraksta_izvietojums = right
|  latd=43 |  latm=20 |  lats=45 |  latNS=N
| longd=42 | longm=26 | longs=55 | longEW=E
|             Augstums = 5642
|      Atrašanās vieta = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Elbrusa rajons}}
|               Kāpums =
|  Relatīvais_augstums = 4741
|      Topographic map =
|                 Type = [[stratovulkāns]]
|          Kalnu grēda = [[Bokovoja grēda]], [[Lielais Kaukāzs]]
|                  Age =
|        Last eruption = ~{{dat|50}}
|         First ascent = {{dat|1874}}
|        Easiest route =
|              Listing =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kenijs Rodžers
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Džordžija|Sendispringsa}}
| Izdevējkompānija = {{hlist|Cue|Carlton|[[Mercury Records|Mercury]]|[[United Artists Records|United Artists]]|[[Giant Records (Warner)|Giant]]|[[Reprise Records|Reprise]]|[[Atlantic Records|Atlantic]]|[[Liberty Records|Liberty]]|[[Curb Records|Curb]]|[[RCA Records|RCA]]|Dreamcatcher|[[Capitol Records|Capitol]]|[[Warner Music Group|WEA]]|[[Warner Records|Warner Bros.]]}}
| Darbojies_arī = {{hlist|The Scholars|The Bobby Doyle Trio|[[The New Christy Minstrels]]|[[Kenny Rogers and The First Edition|The First Edition]]|[[Dolly Parton]]|[[Dottie West]]|[[Barry Gibb]]|[[Kim Carnes]]|[[David Foster]]|[[Lionel Richie]]|[[Mel Tillis]]}}
| Gadi = 1957–2017
| Instrumenti = {{hlist|Vokāls|ģitāra|basģitāra|harmonika|[[vijole]]}}
| Nodarbošanās = {{hlist|Dziedātājs|dziesmu rakstnieks|aktieris|ierakstu producents|uzņēmējs}}
| Žanrs = {{hlist|[[Kantrīmūzika]]|[[popmūzika]]}}
| Miris = {{death date and age|2020|03|20|1938|08|21}}
| Vārds_orig = Kenny Rogers
| Vieta =
| Dzimis = {{dat|1938|8|21}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
| Apraksts = Rodžers 1997. gada janvārī
| Fons =
| Attēls = KennyRogers.jpg
| Mlapa = {{URL|http://kennyrogers.com/}}
}}
'''Kenets Rejs Rodžerss''' ({{val|en|Kenneth Ray Rogers}}; 1938. gada 21. augusts — 2020. gada 20. marts) bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, aktieris, ierakstu producents un uzņēmējs, [[Kantrimūzika]]s slavas zāles loceklis.<ref name="cmt1304">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml|title=Country Hall of Fame Elects Kenny Rogers, Bobby Bare, Jack Clement|last=CMT.com Staff|publisher=cmt.com|website=CMT News|access-date=April 13, 2013|date=April 10, 2013|archive-date={{dat|2013|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130413171623/http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml}}</ref> Lai arī Rodžerss guva lielākos panākumus ar kantrīmūziku, viņā radīja vairāk nekā 120 hitu singlus dažādos mūzikas žanros, vairāk nekā 200 atsevišķu nedēļu topus kantri un pop albumu topos vien Amerikas Savienotajās Valstīs un visā pasaulē pārdeva vairāk nekā 100 miljonus ierakstu, padarot viņu par vienu no visu laiku vislabāk pārdotajiem mūzikas māksliniekiem.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|title=Kenny Rogers touches down in Cranbrook this week|work=[[Cranbrook Daily Townsman]]|access-date=June 11, 2014|date=June 9, 2014|last=Coulter|first=Barry|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140714145334/http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|archivedate={{dat|2014|07|14||bez}}}}</ref>

sentences: '''Pavadoņu navigācijas sistēma''' ir [[navigācijas pavadonis|navigācijas pavadoņu]] un zemes aprīkojuma sistēma, kas paredzēta objektu, kas atrodas virs zemes, uz ūdens un gaisā, atrašanās vietas noteikšanai ([[ģeogrāfiskā koordināta|ģeogrāfisko koordināšu]], augstuma virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]]), kā arī kustības parametru (ātruma un virziena) noteikšanai.

sentences: '''Valmieras vēsture''' aptver laika periodu no [[Valmiera]]s dibināšanas pie senā [[Gauja]]s tirdzniecības ceļa līdz mūsdienām.

sentences: '''Mārketinga pētīšana''', arī '''Mārketinga pētījumi''' ir [[informācija]]s vākšanas, apstrādes, analīzes un izplatīšanas process, lai noteiktu [[Mārketings|mārketinga]] iespējas un problēmas, izstrādātu un novērtētu mārketinga aktivitātes un pilnveidotu mārketinga procesus.

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Līvānu rajons]]
[[Kategorija:Līvānu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Jersikas pagasts}}

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Negatīvā brīvība''' tiek raksturota kā [[brīvība]] no citu cilvēku [[Vardarbība|vardarbīgas]] iejaukšanās un tiek izmantota kā pretstats [[Pozitīvā brīvība|pozitīvajai brīvībai]], kas tiek definēta kā indivīda brīvība no sociālās sistēmas ierobežojumiem sabiedrībā, piemēram, [[Seksisms|seksisma]] vai [[Rasisms|rasisma]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences: '''Amīni''' ir [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atvasinājumi, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki ogļūdeņraža atlikumi ir saistīti ar [[aminogrupa|aminogrupu]]. Tos var definēt arī kā [[amonjaks|amonjaka]] atvasinājumus, kuru molekulās viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar ogļūdeņraža atlikumu.

sentences: '''Pulss''' ({{val-la|pulsus}} - 'sitiens', 'grūdiens') ir periodiskas [[Asinsvadi|asinsvadu]] apjoma svārstības, saistītas ar [[sirds]] saraušanos, kuras nosaka asinspiepildīšanas dinamika un [[Asinsspiediens|spiediens]] tajos viena [[Sirds cikls|sirds cikla]] gaitā. Pulsu var izmērīt, iztaustot ([[Palpācija|izpalpējot]]) visas taustāmās [[artērija]]s ('''arteriālais pulss'''). Ar speciālo izmeklēšanas metožu palīdzību var būt noskaidrots '''venozais pulss''' (parasti uz [[Jūga vēna|jūga vēnām]]), taču veselām personām ar sevišķu [[Fizioloģija|fizioloģisko]] stāvokli un dažu [[Patoloģija|patoloģisko]] formu gadījumos var būt noskaidrots arī '''arteriolārais pulss'''.<ref name="Pokrovsky1996"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dricānu pagasts
| karte             = Dricānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dricānu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dricānu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Dricāni
| platība           = 103,3
| iedzīvotāji       = 931<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 931/ 103.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''29. septembris''' ir gada 272. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (273. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 93 dienas.

sentences:
'''Hess''' var būt:
* [[Harijs Hess]] (''Harry Hess'') — Kanādas mūziķis (dzimis 1968);
* [[Rūdolfs Hess]] (''Rudolf Heß'') — vācu politiķis (1894—1987);
* [[Viktors Hess]] (''Victor Franz Hess'') —  austriešu-amerikāņu fiziķis (1883—1964).

sentences: Šajā kategorijā ir raksti par [[zinātniska ekspedīcija|zinātniskām ekspedīcijām]].

sentences: '''Nenoteiktais integrālis''' ir [[funkcija]]s <math>f(x)</math> visu primitīvo funkciju <math>F(x)+C</math> kopums, kuru [[atvasinājums]] ir vienāds ar <math>f(x)</math>. To apzīmē ar <math>\int_{\,}^{\,}f(x)dx+C</math>, kur ''C'' ir [[integrācijas konstante]]. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas '''integrēšanu''', un tā ir pretēja darbība [[atvasināšana]]i. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista [[Ņūtona—Leibnica formula|Ņūtona—Leibnica]] fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar [[substitūcija|substitūciju]], izmantojot [[parciālā integrēšana|parciālo integrēšanu]], izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''1. janvāris''' ir pirmā gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 364 dienas (365 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Jaunatnes dārzs
| photo           =
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Rīga
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 25.61 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 4 | longs = 7.75 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area            = 10 850 m2
| elevation       =
| created         =
| designer        = [[Pāvels Seļeckis]]
| etymology       =
| operator        = SIA "[[Rīgas meži]]"
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = publisks parks
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}
'''Jaunatnes dārzs''' ir neliels [[parks]] [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]] starp [[Lapu iela (Rīga)|Lapu]], [[Melnsila iela (Rīga)|Melnsila]] un [[Ernestīnes iela|Ernestīnes]] ielām. Neoficiāli tas ticis saukts arī par '''Ļermontova parku''', jo agrāk blakus atradās Ļermontova iela (tagadējā [[Viļa Plūdoņa iela (Rīga)|Viļa Plūdoņa iela]]) un [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5. trolejbusa]] pietura ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
'''Diskurss''' ({{val|en|discourse}}) [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir saistītu izteikumu, teikumu virkne, teksts ar pabeigtu domu. Termins parasti attiecināms uz "rakstu vai mutvārdu [[Komunikācija|komunikāciju]]".<ref>Compact Oxford Dictionary, Thesaurus and Wordpower Guide [2001], Oxford University Press, New York</ref> Turpinājumā 3 konkrētākas termina definīcijas:
* [[Semantika|Semantikā]] un diskursa analīzē: sarunas koncepta vispārinajums attiecībā uz visām modalitātēm un kontekstiem.
* „Kodētu [[Lingvistika|lingvistisku]] lietojumu kopums, kas pievienots konkrētam sociālās prakses tipam (t.i., legālais diskurss, medicīniskais diskurss, reliģiskais diskurss).”<ref>{{Tīmekļa atsauce|first=Larry|last=Marks|title=A Little Glossary of Semantics|url=http://www.revue-texto.net/Reperes/Glossaires/Glossaire_en.html#discourse|accessdate=25 Mai 2011|month=June|year=2001|publisher=revue-texto.net}}</ref>
* Pēc [[Mišels Fuko|Mišela Fuko]] un viņa iedvesmotajiem sociālajiem teorētiķiem: diskurss ir „zīmju secību būtība, kurā šīs zīmju secības pārtop par apgalvojumiem (énoncé).” "<ref name=Foucault1969>{{Grāmatas atsauce
| author = M. Foucault
| year = 1969
| title = L'Archéologie du savoir
| location = Paris
| publisher = Éditions Gallimard
| authorlink = M. Foucault
}}</ref> Apgalvojums (l'énoncé — bieži tulkots kā „paziņojums”) nav zīmju kopība, bet gan abstrakta matērija, kas ļauj zīmēm asignēt atkārtojamās attiecības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem.<ref name=Foucault1969 /> Tādējādi, diskurss veido attiecību secības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem. Ar diskursīvo veidošanu apzīmē likumsakarības, kas producē diskursus. Fuko izmantoja diskursīvās veidošanas konceptu, analizējot lielas zināšanu jomas, piemēram, [[politiskā ekonomija|politisko ekonomiju]] vai [[dabas vēsture|dabas vēsturi]].<ref name=Foucault1970>{{Grāmatas atsauce
|  author= M. Foucault
|  title=The order of things
|  url= https://archive.org/details/orderofthingsarc00fouc
|  year=1970
|  publisher=[[Pantheon Books|Pantheon]]
|  isbn= 0415267374
|  authorlink= M. Foucault
}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Kanādā|salu|Vankūvera (sala)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vankūvera
 | official_name              = ''Vancouver''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Vancouver photo montage.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Coat of arms of Vancouver.svg
 | image_blank_emblem       =
 | pushpin_map              = Kanāda#Britu Kolumbija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 49 | latm  = 15 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 123 | longm = 6 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{CAN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = {{CA-BC}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 114.97
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 2878.52
 | elevation_max_m          = 152
 | elevation_min_m          = 0
 | population_as_of         = {{dat|2021|||SK|bez}}
 | population_total         = 662248
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2313328
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             = [[PDT]]
 | utc_offset_DST           = -7
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = V5K—V6Z
 | area_code                = 604, 778
 | website                  = {{URL|http://vancouver.ca/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|episcopatus Ixscolanensis}} <br /> {{val|la|episcopatus Livoniensis sive Rigensis}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1186
|gads_beigas            = 1255 (1582—1798)
|
|event_start            = Dibināta kā Brēmenes arhibīskapijai padota kristīto Daugavas līvu valsts, kas līdz 1212. gadam maksāja meslus [[Polockas kņazi]]em
|date_start             =
|event_end              = Pārtapa par [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapiju]], atjaunota kā Livonijas (Cēsu) bīskapija
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Medieval Livonia 1260.svg
|image_map_caption      = Livonijas bīskapija bija daļa no kartē attēlotās Rīgas arhibīskapijas
|
|galvaspilsēta          = [[Ikšķile]], no 1201. gada [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Līvu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Meinards]]
|leader2                = [[Bertolds (Livonijas bīskaps)|Bertolds]]
|leader3                = [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberts]]
|leader4                = [[Nikolajs fon Nauens]]
|year_leader1           = 1186—1196
|year_leader2           = 1196—1198
|year_leader3           = 1199—1229
|year_leader4           = 1229—1253
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              = Katoliskā Livonijas bīskapijas atjaunota 1582.—1798. gadā
}}

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hauards Stauntons
|     vārds_orig = ''Howard Staunton''
|         attēls = Howard-Staunton-ILN-detail-1.jpeg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1810
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kambrija|Vestmorlande}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
{{Šaha diagramma
|tright
|
|rd|nd|bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|pd|  |pd|pd
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |pd|  |
|  |  |  |pl|pl|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|pl|pl|pl|  |  |pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|nl|rl
|Stauntona gambīts holandiešu aizsardzībā
}}

sentences: , kas ietver gan servera (''nonce''), gan klienta (''cnonce'') vienreizējos kodus.]]

sentences:
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Charli XCX''
|          Attēls = Charli XCX 2014.jpg
|        Apraksts = ''Charli XCX 2014''. gadā
|        Dz_vārds = Šarlote Emma Eitčisona
|          Dzimis = {{ddv|1992|8|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kembridža}}
|           Žanrs = {{hlist|Elektropops|[[poppanks]]|[[sintpops]]|dance-pop}}
|    Nodarbošanās = {{hlist|Dziedātāja|dziesmu autore}}
|            Gadi = 2008—pašlaik
|Izdevējkompānija = {{hlist|Asylum Records|[[Atlantic Records|Atlantic]]|This Is Music|Iamsound Records|Orgy Music|Vroom Vroom Recordings}}
|           Mlapa = {{URL|Charlixcxmusic.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Šarlote Emma Eitčisona''' (dzimusi {{dat|1992|8|2}}), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''''Charli XCX''''', ir angļu dziedātāja un dziesmu autore.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences: '''Blūze''' (no {{val|fr|Blouson}} — [[jaka]]) ir sieviešu [[Apģērbs|apģērba]] gabals, virsdrēbes, no plāna auduma, kas līdzinās [[Krekls|kreklam]] un sniedzas līdz vai pāri [[josta]]s vietai. Blūzei ir piedurknes, apkakle un aproces. Bieži blūze ir aizpogājama ar pogām, bet mēdz būt arī tunikas veida blūzes. Blūzes bieži ir izrotātas ar [[žabo]] vai kreļļu aplikācijām.

sentences: '''Teilora rinda''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]]i, kam punktā ''a'' eksistē visu kārtu [[atvasinājums|atvasinājumi]], piekārtota [[Rinda (matemātika)|rinda]], kuras parciālsummas ir [[polinoms|polinomi]]. Šo rindu 1715. gadā publicējis angļu matemātiķis [[Bruks Teilors]] (''Brook Taylor'').

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Lubāns
| attēls       = Lubans R piekr.jpg
| paraksts     = Lubāna rietumu piekraste pie Zvidzes kanāla
| map = Latvija
| plat_d = 56 | plat_m = 46 | plat_s= | plat_NS = N
| gar_d  = 26 | gar_m  = 52 | gar_s = | gar_EW  = E
| platība      = 82,1
| garums       = 15,7
| Vid_dziļums  = 1,6
| Max_dziļums  = 2,5
| tilpums      =
| augstums_vjl = 90
| izteka       = [[Aiviekste]]
| baseins      = 2040
| valstis      = {{LAT}}
| salas        = Akmeņsala
| pilsētas     = [[Īdeņa]]
}}
'''Lubāns''' ir [[Latvijas lielākie ezeri|lielākais ezers]] [[Latvija|Latvijā]], tā platība ir 82,1 km² (bez salām 80,70 km²).<ref name="ezeri">[https://www.ezeri.lv/database/2080/ Ezeri.lv. datubāze: Lubāns]</ref> Atrodas [[Lubāna līdzenums|Lubāna līdzenumā]] uz [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]] un [[Madonas novads|Madonas]] novadu robežas. Ietilpst [[Daugava]]s baseinā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Žagares pilskalns
| native_name    =
| image          = Žagarės piliakalnis.JPG
| image_size     =
| caption        = Žagares pilskalns
| map_type       = Lietuva
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 56| latm = 21| lats = 25| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 51| longEW = E
| location       = {{vieta|Lietuva}}
| region         = [[Lietuvas lielkņaziste]]
| type           = Pils
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    = no 1956. gada
| archaeologists = J. Nauduzs
| condition      = Pilskalns
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| notes          =
| designation    =
}}
'''Žagares pilskalns''', saukts arī par '''Žvelgaiču kalnu''', '''Aukštadvaru''', '''Pliko kalnu''' ir [[Lietuva]]s [[kultūras piemineklis]], kas atrodas [[Jonišķu rajona pašvaldība]]s, [[Žagares seņūnija|Žagares seņūnijā]]. Tas izvietots iegarena paugura augstākajā daļā, [[Svēte (upe)|Svēte]]s kreisajā krastā. Apmēram 700 m uz austrumiem no tā atrodas Žagares II pilskalns ([[Raktes pilskalns]]).

sentences: '''24. augusts''' ir gada 236. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (237. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 129 dienas.

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Darvina Kordiljera
 |attēls                 = Darwin mountain range.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =S |lat_deg =54 |lat_min =45 |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =69 |lon_min =29 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 | pushpin_map           = Čīle
 | pushpin_relief        = jā
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            = [[Ugunszemes Lielā sala]]
 |valstis                = [[Čīle]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Andi]]
 |sastāv                 =
 |garums                 = 170
 |platums                = 60
 |kalns                  = [[Šiptona kalns]]
 |augstums               = 2469
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Okeānijas valstis]]
[[Kategorija:Jaunzēlandes asociētās valstis]]
[[Kategorija:Polinēzija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sigmomorphina undulosa.jpg
|     att_nosaukums= Polimorfinīde ''[[Sigmomorphina undulosa]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|       apakškārta = Polymorphinina
|    apakškārta_lv = Polimorfinīnas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|         binomial = Polymorphinidae <small>d'Orbigny, 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Edithaellinae}}
* {{TaksoSaite|Falsoguttulininae}}
* {{TaksoSaite|Krebsininae}}
* {{TaksoSaite|Polymorphininae}}
* {{TaksoSaite|Ramulininae}}
* {{TaksoSaite|Webbinellinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Polimorfinīdes''' (''Polymorphinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Dzimtu 1839. gadā izveidoja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] polimorfinīdes ir zināmas no augšējā [[Triass|Triasa perioda]] ([[Reta laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
Svētā vārda arhikatedrāle [[Minska|Minskā]]]]
'''Katoļticība Baltkrievijā''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Каталіцтва ў Беларусі'') ir otra lielākā reliģiskā konfesija [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].
 baznīca [[Vitebska|Vicjebskā]]]]
2012. gadā veiktā aptauja liecina, ka 10% respondentu sevi identificēja kā piederīgus šai konfesijai (aptuveni 9,5% no kopējā iedzīvotāju skaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://old.catholic.by/2/belarus/dioceses.html|title=Catholic.by - Дыяцэзіі|website=old.catholic.by|access-date=2023-04-25|language=be-by}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nashaniva.com/?c=ar&i=224929&lang=ru|title=ИАЦ: Доля белорусов, которые считают себя верующими, сократилась до 62%|website=Наша Ніва|access-date=2023-04-25|language=ru}}</ref> Saskaņā ar pašas Katoļu baznīcas datiem, ir aptuveni 1,4 miljoni ticīgo. Visvairāk ticīgo dzīvo valsts rietumos (galvenokārt [[Grodņas apgabals|Grodņas apgabalā]], kur katoļi veido vairāk nekā 60 % iedzīvotāju), lai gan katoļu kopienas pastāv visā Baltkrievijā.

sentences: '''Analogais dators''' ({{val-en|analog computer}}) ir [[dators|datora]] veids, kas izmanto [[elektrība|elektriskās]], [[mehānika|mehāniskās]], [[hidraulika|hidrauliskās]] vai citas [[fizika|fizikālās]] īpašības, lai modelētu problēmu, kura jāatrisina. Šajā datorā katrai matemātiskai operācijai parasti atbilst kāds fizikālais likums, kas nosaka matemātisku atkarību starp ieejas un izejas fizikālajiem lielumiem.

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences: '''Fjords''' ({{val-no|fjord}}) ir šaurs, dziļš un bieži vien izstiepts, garš un sazarots [[Ledājs|ledāja]] veidots [[jūra]]s [[līcis]] ar stāviem, klinšainiem [[Krasts|krastiem]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Fjorda garums vismaz dažas reizes pārsniedz tā platumu, parasti tas ir dažus desmitus reižu garāks, nekā ir tā platums. Pats garākais fjords Eiropā ir [[Sognefjords]] [[Norvēģija|Norvēģijā]] (219 km), bet garākais fjords pasaulē ir [[Skorsbija līcis]] (350 km)<ref>{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=-TI55urJYyEC&pg=PA227|page=227|title=Geomorphological Landscapes of the World|publisher=Springer|year=2010|isbn=978-90-481-3054-2}}</ref> [[Grenlande]]s austrumu piekrastē.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences: '''Zvejas kuģis''' ir peldlīdzeklis, kas būvēts, lai nodarbotos ar rūpniecisko zveju. Visus zvejas [[kuģis|kuģus]] var iedalīt pēc to uzdevuma, ūdensizspaida un kuģošanas rajona.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Maļuka''' var būt:

sentences:
{{citas nozīmes|upi|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vizla
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Gauja]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=06 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 26,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
s kolekcijas).]]
'''fon Laudoni''' ({{val|de|von Lauwdohn}}, vēlāk ''von Loudon'') ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči [[Ļaudonas pils]]novadā izsekojami līdz [[Rīgas arhibīskapija]]s laikam 15. gadsimtā. 1759. gadā ieguva baronu titulu.<ref> [[Carl Arvid von Klingspor]] / [[Adolf Matthias Hildebrandt]], ''Baltisches Wappenbuch, Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehörigen Adelsgeschlechter'', Stockholm, 1882, S. 81 [http://daten.digitale-sammlungen.de/bsb00000445/images/index.html?id=00000445&groesser=&fip=193.174.98.30&no=&seite=89], aufgerufen am 21. Dezember 2018</ref>

sentences:
'''Torres''' var būt:
* [[Dara Toresa]] (''Dara Torres''), amerikāņu peldētāja (1967)
* [[Fernando Torress]] (''Fernando Torres''), spāņu futbolists (1984)
* [[Kamilo Toress Restrepo]] (''Camilo Torres Restrepo''), Kolumbijas katoļu mācītājs un marksistiskais kaujinieks (1929—1966)

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dziga Vertovs
|          vārds_orig = Дзига Вертов
|              attēls = David Kaufman (Dziga Vertov) 1913.jpg
|          att_izmērs = 220 px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Bjalistoka]], [[Krievijas Impērija]]
({{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1954
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = kinorežisors, scenāriju autors, kinoteorētiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sternula albifrons 2 - Little Swanport.jpg
|    att_nosaukums = 2024. gada putns Latvijā — mazais zīriņš (Sternula albifrons)
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Sterninae
|   apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|            ģints = Sternula
|         ģints_lv = Mazie zīriņi
|             suga = Sternula albifrons
|          suga_lv = Mazais zīriņš
|         binomial = Sternula albifrons <small>([[Pēteris Simons Pallass|Pallas]], [[1764]])</small>
|      kategorijas = nē
|         sinonīmi =
|        izplatība =
}}
'''Mazais zīriņš''' (Sternula albifrons) ir [[kaiju dzimta]]s [[jūras putns]].

sentences: '''Miera Kursa''' ({{val|la|Vredecuronia}}, [[senvācu valoda|senvācu]]: ''dat Vredecuren land'') bija apzīmējums tām [[Bandava]]s un [[Vanema]]s zemēm ({{val|la|terra}}), kas 1230. gadā slēdza miera līgumu ar Rīgas krustnešiem. Šo nosaukumu sastop tikai 1252.—1258. gada dokumentos, kad pēc [[Durbes kauja]]s (1260.) kurši atkal sacēlās un atteicās no miera līguma ar krustnešiem. Tagad tās teritorijā daļēji atrodas [[Talsu novads]], [[Tukuma novads]] un [[Ventspils novads]].

sentences: '''Eigēnika''' jeb '''eigenētika''' ({{val|el|ευγενες}} no ''eu'' — 'labi' un ''gennaô'' — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot [[selekcija]]s principus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/index.php/Eig%C4%93nika|title=Eigēnika - Vēsture|website=vesture.eu}}</ref> Tā kā vairākas [[nacisms|nacistiskās]] Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zvārtavas pagasts
| karte             = Zvārtavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Zvārtavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Zvārtavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Zvārtavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Stepi
| platība           = 169,81
| iedzīvotāji       = 423<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 423 / 169.81 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Adsel-Schwarzhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Свартская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Kategorijas pēc gada]]
[[Kategorija:Mūzika]]

sentences:
[[Kategorija:Trokšņu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Ismaningas ūdenskrātuve
| attēls = Aerial image of the Ismaning Reservoir (view from the southeast).jpg
| paraksts = Ismaningas ūdenskrātuve
| map = Bavārija#Vācija#Eiropa
| plat_d = 48.21724130009481
| gar_d = 11.739374632983697
| vieta = {{vieta|Vācija|Bavārija}}
| platība =
| garums =
| platums =
| Vid_dziļums =
| Max_dziļums =
| tilpums =
| augstums_vjl =
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Ismaningas ūdenskrātuve  un Fišteihene (Ismaninger Speichersee & Fischteichen)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 955 ha
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/92 92]
}}
}}
<mapframe text="Ismaningas ūdenskrātuve" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1528809"
}
</mapframe>

sentences: {{Commonscat|Athletics competitors from Kyrgyzstan|Kirgizstānas vieglatlēti}}

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Get a Clue''
| attēls                   = getacluedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Megija Grīnvalda]]
| producents               = [[Džosete Perota]]
| scenārija autors         = [[Alana Burdži Sanko]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brenda Songa]]
* [[Bags Hols]]
* [[Īans Gomezs]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Flagstaff Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Disney Channel]]''
* ''[[Buena Vista Home Entertainment]]''
* ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|6|28||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-clue-1970|title=Get a Clue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Get a Clue''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Megija Grīnvalda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Brenda Songa]], [[Bags Hols]] un [[Īans Gomezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

sentences: '''Lākenes indikatori''' ir rādītāju sistēma kopēju [[Eiropa]]s statistikas rādītāju aprēķinam par [[nabadzība|nabadzību]] un [[sociālā atstumtība|sociālo atstumtību]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|jāizņem enciklopēdijai nepiemērotās sadaļas}}
'''Klases audzinātājs''' ir [[skolotājs]], kurš veic audzināšanas darbību un sniedz atbalstu savas audzināmās klases skolēniem. Viņš sadarbībā ar skolēna ģimeni, skolas pedagogiem un atbalsta personālu un valsts un/vai pašvaldību atbildīgām institūcijām risina ar skolēnu personības veidošanos un attīstību saistītus jautājumus, vienlaicīgi rūpējoties par pedagoģiski un psiholoģiski labvēlīgu klases vidi un saliedētu klases kolektīvu. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf|title=Klases stundu programmas paraugs. Metodiskai materiāls.|last=Pelša|first=Evija|access-date=15.01.2018|date=2016|archive-date=18.02.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf |date=18.02.2018 }}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Bbetmena filmu sērija}}
{{catmain|Betmens (filmu sērija)}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences: '''Slēdziens''' ir termins [[loģika|loģikā]]. ''[[Abdukcija]]'' ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir [[dedukcija]] un [[indukcija]]. [[Abdukcija]] ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja [[Čārlzs Senderss Pīrss]]. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Thirteenth Year''
| attēls                   = Thethirteenthyear.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Duveins Danhems]]
| producents               = [[Toms Kolvels]]
| scenārija autors         =
* [[Dženija Arata]]
* [[Roberts L. Beirds]]
* [[Kellija Senekala]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čezs Stārbaks]]
* [[Džastins Džons Ross]]
* [[Kortnija Dreipere]]
* [[Brents Brisko]]
* [[Tims Redvains]]
* [[Deivs Kuljē]]
* [[Liza Stāla Salivana]]
* [[Braiens Halijs]]
| mūzika                   = [[Fils Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dream City Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|5|15||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Thirteenth Year''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Duveins Danhems]]. Galvenās lomas atveido [[Čezs Stārbaks]], [[Džastins Džons Ross]], [[Kortnija Dreipere]], [[Brents Brisko]], [[Tims Redvains]], [[Deivs Kuljē]], [[Liza Stāla Salivana]] un [[Braiens Halijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|5|15||bez}}.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Nāves jūra
|attēls=Dead Sea by David Shankbone.jpg
|paraksts=Nāves jūra no Izraēlas puses
|map = Izraēla#Jordānija
| plat_d=31 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=35 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{ISR}}
{{JOR}}
|platība=810
|garums=67
|Vid_dziļums=120
|Max_dziļums=330
|tilpums=147
|augstums_vjl=-418
|izteka=beznoteces
|baseins=40 650
|valstis=[[Izraēla]]
[[Jordānija]]
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

sentences: '''Bogomilisms''' ({{val|bg|Богомилство}}) bija 10. gadsimtā [[Bulgārijas Pirmā valsts|Bulgārijas Pirmajā valstī]] radies [[duālisms|duālistisks]] reliģisks novirziens, kas pastāvēja līdz 15. gadsimtam. Cieši saistīts ar [[patarēni|patarēnu]], [[katari|kataru]], [[valdensi|valdensu]] un [[albiģieši|albiģiešu]] kustību. Atzīts par [[ķecerība|ķecerību]] un vairāku kristiešu konfesiju vajāts.

sentences: '''Klasteru analīzes''' galvenais mērķis ir sagrupēt novērojumus, balstoties uz to īpašībām, lai beigu objektu klasteri būtu ļoti homogēni klastera ietvaros, bet starp klasteriem heterogēni.<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985</ref> Nosaukums klasteru analīzei cēlies no angļu vārda cluster — sakopojums, [[grupa]]. Termins klasteru analīze pirmo reizi lietots [[1939]]. gadā, taču, ņemot vērā veiksmīga rezultāta iegūšanai veicamo loģisko un aritmētisko operāciju skaitu, tās plaša pielietošana kļuva iespējama tikai [[1980]]. gados, attīstoties datortehnikai. No pārējām [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju]] klasifikācijas metodēm tā atšķiras ar faktu, ka iepriekš nepastāv informācija par ģenerālās kopas sadalījumu, t.i., nav tā saucamo apmācības izlašu. Klasteru analīzi var uzskatīt kā aprakstošu un neteorētisku [[daudzdimensiju analīze]]s metodi, kas pārsvarā tiek izmantota kā palīglīdzeklis.

sentences:
[[File:A-Wurf von den Spessartraeubern.jpg|thumb|250px|Izdresēti suņi]]
'''Kinoloģija''' (no {{val|grc|κυνός}} ''(kynos)'' — 'suņu' un ''-λογία'' ''(-logia)'' — 'mācība') ir zinātne par [[suņi]]em, to dresēšanu un jaunu [[Šķirne|šķirņu]] veidošanu. Speciālistus, kas dresē suņus, sauc par '''kinologiem'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|vieglatlēti|Liepiņa|Liepiņa}}
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Anita Liepiņa
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Valters Kaminskis-Anita Liepina.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Anita Liepiņa kopā ar Valteru Kaminski 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|11|17}}
 |             dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Talsi|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[latvieši|latviete]]
 |              garums = {{mērvienība|cm=164}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=55}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[Soļošana]]<br />[[Maratons]]
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris = [[Modris Liepiņš]]
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 = {{LAT}}
 |       sporta veids2 = [[Orientēšanās]], [[rogainings]]
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 = {{flaga|Latvija}} ''OK Ziemeļkurzeme''
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ({{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Anita Liepiņa''' (dzimusi '''Anita Stūrīte''' {{dat|1967|11|17}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijaslaudis.lv/users/liepina_anita|title=Gramata21 profils|publisher=Gramata21.lv|accessdate={{dat|2012|6|4||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000009/http://www.latvijaslaudis.lv/users/liepina_anita|archivedate={{dat|2016|03|05||bez}}}}</ref> [[Talsi|Talsos]])<ref name="lovg">{{LVOG|198}}</ref> ir bijusī [[Latvija]]s [[vieglatlēte]], startējusi [[soļošana]]s sacensībās un garo distanču skriešanā. Pēc aktīvās vieglatlētikas karjeras beigām nodarbojas arī ar [[Orientēšanās sports|orientēšanās sportu]] un [[Rogainings|rogainingu]], kur sasniegusi augstus rezultātus.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Igvasu ūdenskritums
| photo          = Cataratas.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Argentīna#Brazīlija#Misjonesa#Parana
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 25 | latm  = 41 | lats  = 12 | latNS  = S
| longd = 54 | longm = 26 | longs = 41 | longEW = W
| region         =
| location       = {{ARG}}<br />{{BRA}}
| type           =
| elevation      =
| height         =
| height_longest = 82 m
| number_drops   = 275
| width          = 2,7 km
| average_width  =
| watercourse    = [[Igvasu]]
| average_flow   = 1756 m³/s
| world_rank     =
}}
'''Igvasu ūdenskritums''' ({{val|pt|Cataratas do Iguaçu}}, {{val|es|Cataratas del Iguazú}}, {{val|gn|Chororõ Yguasu}}) ir [[ūdenskritums]] [[Igvasu]] upē uz [[Brazīlija]]s un [[Argentīna]]s robežas,<ref>{{PZT|269|Igvasas ūdenskritums}}</ref> uz Brazīlijas un Argentīnas [[Igvasu nacionālais parks|Igvasu nacionālo parku]] robežas (divi dažādi nacionālie parki ar vienādu nosaukumu). Abi šie nacionālie parki ir iekļauti [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā]] 1984. un 1986. gadā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Evita Ašeradena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1974
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madona|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latviete]]
|            dzimums = S
|       dzīvesbiedrs = [[Arvils Ašeradens]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ''BBC One''
|logo               = BBC One logo 2021.svg
|logo izmērs        = 200px
|paraksts           = Logotips kopš 2021. gada 20. oktobra
|formāts            =
|attēla formāts     = [[16:9]] [[576i]] ([[Standard-definition television|SDTV]])<br />[[16:9]] [[1080i]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
|valsts             = {{UK}}
|valoda             = [[Angļu valoda|Angļu]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         = {{dat|1936|11|2|ģ|bez}}
|pārtrauca raidīt   =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[BBC]]
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =24,78%, BARB, 2016. gada augusts<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.barb.co.uk/whats-new/monthly-viewing-summary?_s=4 |title=BARB |access-date={{dat|2017|02|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|01|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160125052445/http://www.barb.co.uk/whats-new/monthly-viewing-summary?_s=4 }}</ref>
|mājas-lapa         = {{url|http://www.bbc.co.uk/bbcone}}
}}
'''''BBC One''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānija]]s teleradiokompānijas [[BBC]] galvenais kanāls, kas uzsāka raidīšanu 1936. gada 2. novembrī ar nosaukumu ''BBC Television Service'', 1960. gadā kanāls mainīja nosaukumu uz BBC TV. 1964. gadā [[BBC]] sāka raidīt kanālu [[BBC Two|BBC2]] un BBC TV kļuva par BBC1. 1997. gadā kanāls BBC1 mainīja nosaukumu uz ''BBC One''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Korsete
| operators =
| attēls = RIGAIFF-Kolekcija CORSAGE Plakats-A1 (1).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Marija Kreicere]]
| producents =
| scenārijs = Marija Kreicere
| aktieri = * [[Vikija Krīpsa]]
* [[Florians Teihtmeisters]]
* [[Katrīna Lorenca]]
* [[Kolins Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Corsage''
| studija = * ''Film AG''
* ''Samsa Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Kazak Productions''
* ''ORF Film''
* ''Fernseh-Abkommen''
* ''[[ZDF]]''
* ''[[Arte]]''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Panda Lichtspiele Filmverleih''
* ''Alamode Film''
* ''Ad Vitam Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2022|7|7|Austrija un Vācija|2022|12|14|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{AUT}}
* {{GER}}
* {{LUX}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ungāru valoda|ungāru]]
| budžets = {{Eiro|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11992694/|title=Corsage (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Korsete"''' ({{Val|de|Corsage}}) ir 2022. gada [[Austrija]]s, [[Vācija]]s, [[Luksemburga]]s un [[Francija]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Marija Kreicere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vikija Krīpsa]], [[Florians Teihtmeisters]], [[Katrīna Lorenca]] un [[Kolins Morgans]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Ļeņina mauzolejs
|native_name   = ''Мавзолей Ленина''
|image         = Lenins Mausoleum.jpg
|caption       = Ļeņina mauzolejs pie [[Maskavas kremlis|kremļa]] sienas
|map_image     = Maskavas centrs#Maskava#Krievija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 13 | latNS  = N
|longd = 37 | longm = 37 | longs = 11 | longEW = E
|location      = {{vieta|Krievija|Maskava|Sarkanais laukums}}
|designer      = [[Aleksejs Ščusevs]]
|type          = [[Mauzolejs]]
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1924
|complete      = 1930
|open          =
|dedicated_to  =
|extra         =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="Ļeņina mauzolejs" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q191414"
}
</mapframe>
'''Ļeņina mauzolejs''' ({{val|ru|Мавзолей Ленина}}) ir [[mauzolejs]], kur glabājas [[Vladimirs Ļeņins]]. Tas atrodas [[Sarkanais laukums|Sarkanajā laukumā]], [[Maskava|Maskavā]]. Mauzolejs ir atvērts vairākas dienas nedēļā no plkst. 10 līdz 13.

sentences:
(''Euglena viridis'')]]
'''Vicaiņi''' (''Mastigophora'', ''Flagellata'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] [[apakštips]], kura pārstāvjiem ir viena vai vairākas [[vica]]s (parasti līdz četrām), kas kalpo kā pārvietošanās [[organella]]s. Viena īpatņa vicas var būt dažāda garuma ar atšķirīgam papildus struktūrām. Parasti vicaiņi ir sīki [[Organisms|organismi]], kuru izmērs reti pārsniedz 50 [[Mikrometrs|μm]]. [[Šūnas kodols|Kodols]] parasti ir viens. Dažas formas ir spējīgas uz [[dzimumvairošanās|dzimumvairošanos]].
[[Ogleklis|Oglekļa]] asimilācija vicaiņiem var notikt dažādos veidos. Bieži tie [[Fotosintēze|fotosintezē]]. Šādas formas un tām radniecīgie bezkrāsainie vienšūņi tiek apvienoti [[Phytomastigophorea]] klasē. Bezkrāsainās heterotrofās sugas attiecīgi tiek iedalītas [[Zoomastigophorea]] klasē. Tā kā vienā un tajā pašā grupā (piemēram starp ''Euglenida'') var būt atrodamas gan vienas, gan otras formas, tad šāds dalījums rada problēmas.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Tuza ezers
|attēls=Jezioro Tuz.jpg
|paraksts=Tuza ezers no kosmosa, 1994. gads
|map = Turcija
| plat_d=38 | plat_m=50 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=33 | gar_m=20 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1500—2500
|garums=80
|Vid_dziļums=2
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=905
|izteka=
|baseins=
|valstis={{TUR}}
|salas=
|pilsētas=[[Šereflikočhisara]]
}}
'''Tuza ezers''' ({{val-tr|Tuz Gölü}} — ‘Sālsezers’) ir liels [[sālsezers]] [[Turcija]]s centrālajā daļā, 150 km dienvidos no [[Ankāra]]s. Beznoteces ezers.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rātsnama aptieka
| native_name         = ''Raeapteek''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Raeapteek2008.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.437806 | latNS  = N
| longd = 24.746011 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = pirms 1422. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://raeapteek.ee/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Brentvuda
|other_name             =
|native_name            =
|nickname               =
|motto                  =
|image_skyline          = File:Brentwood Bundy palms 01.jpg
|image_caption          = Brentvudas apkaimes zīme
|image_flag             =
|flag_size              =
|image_seal             =
|seal_size              =
|image_shield           =
|shield_size            =
|image_blank_emblem     =
|image_map              =
|map_caption            =
|pushpin_map            = United States Los Angeles Western
|pushpin_label_position = bottom
|pushpin_mapsize        =
|pushpin_map_caption    = Location within Western Los Angeles
|subdivision_type       = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{USA}}
|subdivision_type1      = [[Štats]]
|subdivision_name1      = {{flag|Kalifornija}}
|subdivision_type2      = [[Apgabals]]
|subdivision_name2      = [[Losandželosas]]
|subdivision_type3      = [[Pilsēta]]
|subdivision_name3      = [[Losandželosa]]
|government_type        =
|established_title      =
|established_date       =
|established_title2     =
|established_date2      =
|area_total_km2         =
|area_land_km2          =
|area_land_sq_mi        =
|area_water_km2         =
|area_water_sq_mi       =
|area_water_percent     =
|area_urban_sq_mi       =
|area_metro_sq_mi       =
|population_as_of       =
|population_note        =
|population_footnotes   =
|settlement_type        = [[Losandželosas apkaimes]]
|population_total       =
|population_density_km2 =
|timezone               = [[Pacific Time Zone|PST]]
|utc_offset             = −8
|timezone_DST           = PDT
|utc_offset_DST         = −7
|coordinates            = {{coord|34|03|07|N|118|28|28|W|region:US-CA|display=inline,title}}
|elevation_m            =
|elevation_ft           = 315
|elevation_footnotes    = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://elevation.maplogs.com/poi/brentwood_los_angeles_ca_usa.97581.html |title=Elevation of Brentwood, Los Angeles, CA, USA |website=Worldwide Elevation Finder |access-date=April 21, 2020 |archive-date=July 23, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200723171852/https://elevation.maplogs.com/poi/brentwood_los_angeles_ca_usa.97581.html |dead-url=no }}</ref>
|postal_code_type       = ZIP kods
|postal_code            = 90049
|area_code              = [[Area code 310|310]], [[Area code 424|424]]
|website                =
}}
{{infokaste+}}
{{noformējums}}
'''Brentvuda''' ({{val|en|Brentwood}}) ir apkaime [[Losandželosa]]s [[Vestsaida]]s apkaime, ASV, [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]]. Kalnainajās ielās ar koku apstādījumiem atrodas labi uzturētas mājas dažādos arhitektūras stilos. Galvenajā satiksmes artērijā ''San Vicente'' bulvārī atrodas klasiskas itāļu ēstuves un kafejnīcas, kā arī vēsturiskais tirdzniecības centrs “Brentwood County Mart”. [[Ž. Pola Getija muzejs|Getija centra muzejā]] ir pasaules līmeņa mākslas kolekcijas.

sentences: '''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Svetlana Aļeksijeviča
|         vārds_orig = ''Святлана Алексіевіч''
|             attēls = Swetlana Alexijewitsch 2013 cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1948
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Staņislavova|3s=Ivanofrankivska|td=Ukraina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Žurnāliste, rakstniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2015)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Svetlana Aļeksijeviča''' ({{val|be|Святлана Аляксандраўна Алексіевіч}}, {{val|ru|Светлана Александровна Алексиевич}}, {{val|uk|Світлана Олександрівна Алексієвич}}; dzimusi {{dat|1948|5|31}}) ir [[baltkrievi|baltkrievu]] [[žurnāliste]] un [[rakstniece]], kura raksta [[krievu valoda|krievu valodā]].

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
[[File:The Hubble eXtreme Deep Field.jpg|thumb|300px|Tālas [[galaktika]]s ]]
'''Kosmoloģija''' (no {{val|el|κόσμος}}, ''kosmos'' — "visums" un ''-λογία'', ''-logia'' — "mācība") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Visums|Visumu]], tā attīstību un uzbūvi. Kosmoloģija ir cieši saistīta ar [[astronomija|astronomiju]], [[matemātika|matemātiku]], [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[filozofija|filozofiju]]. Lai gan termins "kosmoloģija" nav sens (pirmoreiz to lietoja 1730. gadā [[Kristians Volfs]] darbā "''Cosmologia Generalis''"), Visuma pētījumus ilgā vēstures laikā ietvēra zinātne, filozofija, [[ezotērika]] un [[reliģija]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Kimono''' ir [[Japāņi|japāņu]] [[tautastērps]]. Tas ir garš T veida apģērbs, parasti šūts no zīda vai kokvilnas. [[Japāna|Japānā]] kimono valkā gan vīrieši, gan sievietes. Kimono tiek sasiets ar jostu, ko sauc par ''obi.'' Tradicionāli kimono tiek šūti ar rokām. Parasti kimono tiek valkāts formālos gadījumos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis paradoxa orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. paradoxa'' orbitālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis paradoxa
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis paradoxa
Agassiz, 1844
}}
'''''Psammolepis paradoxa''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agasi]] 1844. gadā pēc fragmentu ornamentējuma, izveidojot divas sugas: ''Ps. paradoxa'' un ''Ps. arenatus''. Šīs abas sugas pastāvēja literatūrā līdz brīdim, kad [[Valters Gross]] parādīja, ka šie abi it kā dažādie ornamentējumi pieder vienai un tai pašai sugai, tikai dažādām plātnēm. [[Holotips|Holotipa]] vietā Gross izveidoja [[Neotips|neotipu]]: vēdera plātni no [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s ([[Gauja]]s upe, [[Latvija]]). Nosaukums ''Psammolepis paradoxa'' nozīmē "dīvainais [[Psammolepji|psammolepis]]". Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītā [[Latvija|Latvijā]] Gaujas baseinā, kā arī [[Piuza]]s upes atsegumā pie Jeksi majām [[Igaunija|Igaunijā]]. ''Psammolepis paradoxa'' ir [[Psammolepji|psammolepju]] ģints [[tipveida suga]].

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wfm_st_marys_cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.8735
| longd                 = -4.275
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Glāzgova}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džordžs Gilberts Skots]] (''George Gilbert Scott'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1871. gads
| year_completed        = 1893. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 68 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Glāzgovas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942498"
}
</mapframe>
'''Jaunavas Marijas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of St Mary the Virgin}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Glāzgova|Glāzgovā]]. [[Glāzgovas un Golvejas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Muskarīna struktūrformula

Muskarīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 300-54-9
|      ķīmiskā formula = C9H20NO2+
|              molmasa = 174,26
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Muskarīns''' ir dabiska viela, kas veidojas vairākās [[sēne|sēnēs]]. Indīgos daudzumos tā ir vairākās [[šķiedrgalvītes|šķiedrgalvītēs]] un [[piltuvene|piltuvenēs]], it īpaši [[Patujāra šķiedrgalvīte|Patujāra šķiedrgalvītē]]. Lielos daudzumos tā var būt atrodama arī [[sārtlapītes|sārtlapītēs]] un [[sēntiņas|sēntiņās]].

sentences: '''Vienādmalu''' jeb '''regulārs trijstūris''' ir [[trijstūris]], kam visas malas ir vienādas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = ([[Preiļi]]): Akmens, kas norāda uz Preiļu pilsētas tiesību iegūšanas gadu.
| source         = paša darbs
| date           = 2015-9-12
| author         = [[Lietotājs:Silraks|Silraks]]
| permission     = Creative Commons Attribution ShareAlike License v. 3.0
}}

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Kyrre Gørvell-Dahll''
|Attēls           = Kygo (28481718120) (2).jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Kygo 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1991|9|11}}
|Vieta            = {{flaga|Norvēģija}} [[Norvēģija]], [[Bergena]]
|Žanrs            =
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]], ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://www.kygomusic.com/]
|         Dzimums = V
}}
'''''Kygo''''' ir [[Norvēģija]]s [[Diskžokejs|DJ]], ierakstu producents, mūziķis un mūzikas autors.

sentences:
'''Sinoviālais šķidrums''' ir viskozs šķidrums [[sinoviālās locītavas|sinoviālajās locītavās]]. Normāls sinoviālais šķidrums ir [[plazma]]s [[transudāts]], kas papildus satur ar cukuriem bagātas augstas molekulmasas molekulas.
Drenāža sinoviālās membrānas [[limfātiskā sistēma|limfātiskajā sistēmā]] nodrošina sabalansētu sinoviālā šķidruma produkciju.
Locītavu slimību gadījumā novēro izmaiņas gan sinoviālā šķidruma tilpumā, gan sastāvā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vojcehs Jaruzeļskis
| vārds_orģ           =''Wojciech Jaruzelski''
| attēls              =Wojciech Jaruzelski.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =Vojcehs Jaruzeļskis 1968. gadā
| amats               =Polijas Republikas prezidents
| term_sākums         ={{dat|1989|12|31|N}}
| term_beigas         ={{dat|1990|12|21|N}}
| premjers            =[[Tadeušs Mazoveckis]]
| priekštecis         =pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents
| pēctecis            =[[Lehs Valensa]]
| amats2              =Polijas Tautas Republikas prezidents
| term_sākums2        ={{dat|1989|07|19|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1989|12|31|N}}
| premjers2           =[[Mečislavs Rakovskis]], [[Česlavs Kiščaks]], [[Tadeušs Mazoveckis]]
| priekštecis2        =pats kā Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs
| pēctecis2           =pats kā Polijas Republikas prezidents
| amats3              =6. Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs
| term_sākums3        ={{dat|1985|11|09|N}}
| term_beigas3        ={{dat|1989|07|19|N}}
| premjers3           =[[Zbigņevs Mesners]], [[Mečislavs Rakovskis]]
| priekštecis3        =[[Henriks Jabloņskis]]
| pēctecis3           =pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents
| amats4              =8. Polijas Tautas Republikas premjerministrs
| term_sākums4        ={{dat|1981|02|11|N}}
| term_beigas4        ={{dat|1985|11|09|N}}
| prezidents4         =[[Henriks Jabloņskis]] (Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs)
| priekštecis4        =[[Juzefs Piņkovskis]]
| pēctecis4           =[[Zbigņevs Mesners]]
| amats5              =6. Polijas Apvienotās Strādnieku partijas pirmais sekretārs
| term_sākums5        ={{dat|1981|10|18|N}}
| term_beigas5        ={{dat|1989|07|29|N}}
| priekštecis5        =[[Staņislavs Kaņa]]
| pēctecis5           =[[Mečislavs Rakovskis]]
| dzim_dati           ={{dat|1923|07|06}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Polija|Kurova}}
| mir_dati            ={{mdv|2014|5|25|1923|07|06}}
| mir_vieta           = {{vieta|Polija|Varšava}}
| tautība             =[[Poļi|polis]]
| partija             =[[Polijas Apvienotā Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =Barbara Jaruzeļska
| profesija           =karavīrs, politiķis
| alma_mater          =Polijas Augstākā kājnieku skola, Ģenerālštāba akadēmija
| reliģija            =ateists
| paraksts            =Wojciech Jaruzelski Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Deniss Tarasovs
| color =
| series = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]"
| image =
| caption =
| first = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 284. sērija (5. sezona)
| last = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 8. sezona
| creator = Baiba Saleniece
| portrayer = [[Ģirts Liuziniks]]
| voice =
| lbl1 =
| data1 =
| lbl2 =
| data2 =
| lbl3 =
| data3 =
| nickname =
| alias =
| species =
| gender =
| occupation = Jurists
| title =
| family = [[Jānis Ziemelis]] (sievastēvs)
| spouse = [[Elizabete Timmermane]] (bijusī sieva) [[Santa Ziemele]] (bijusī draudzene)
| significantother =
| children = Jānis “Juniors” Ziemelis (bioloģiskais dēls, pieņemts pie Ziemeļu ģimenes.
| relatives =
| religion =
| nationality = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21 =
| data21 =
| lbl22 =
| data22 =
| lbl23 =
| data23 =
| extra-hdr =
| lbl31 =
| data31 =
| lbl32 =
| data32 =
| lbl33 =
| data33 =
}}
'''Deniss Tarasovs''' ir [[TV3 Latvija]] seriāla "[[UgunsGrēks]]" tēls. Viņu tēlo [[latvieši|latviešu]] aktieris [[Ģirts Liuziniks]].

sentences:
{{catmore|Karēlijas republika}}
{{Commonscat|Republic of Karelia}}

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Nikaragvas revolūcija
''Revolución Nicaragüense''
| image    =
| caption  = Revolūcijas 10. gadadienas svinības galvaspilsētā [[Managva|Managvā]].
| partof            = [[Aukstais karš|Aukstā kara]]
| date              = 1962.—1990.
(FSLN gāza diktatūru {{dat|1979|7|19||bez}})
| place             = {{vieta|Nikaragva}}
| result            =
FSLN uzvara 1979. gadā

* [[Somosu ģimene|Somosu]] varas beigas
* [[Kontras|Kontru]] uzbrukumi
* Demokrātiskas vēlēšanas 1984. gadā
* Nacionālās opozīcijas savienības uzvara 1990. gada vēlēšanās
| status            =
| combatant1        =
 / {{flaga|Nikaragva}} '''[[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte|FSLN]]'''

'''Atbalsts:'''

{{vieta|Kuba}}<ref name="CubaSupport">{{tīmekļa atsauce|url=http://www1.american.edu/faculty/leogrande/Levine-Cuba.pdf|title=The New Cuban Presence in the Caribbean|publisher=American University|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120124082436/http://www1.american.edu/faculty/leogrande/Levine-Cuba.pdf|archivedate={{dat|2012|01|24||bez}}}}</ref>

{{vieta|Padomju Savienība}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://articles.latimes.com/1986-06-29/news/mn-406_1_nicaragua-s-sandinista|title=Soviets Sending Copter Support Teams to Aid Sandinistas, Pentagon Reports|publisher=''[[Los Angeles Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Meksika}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.revistas.unal.edu.co/index.php/achsc/article/download/23186/23925/|title=El apoyo de México al triunfo de la revolución sandinista: su interés y uso políticos|publisher=Universidad Michoacana de San Nicolás de Hidalgo|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=spāniski|archive-date={{dat|2021|02|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210226224935/https://revistas.unal.edu.co/index.php/achsc/article/download/23186/23925/}}</ref>

{{vieta|Zviedrija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1323482&fileOId=1323483|title=Sweden, Nicaragua and the Sandinistas|publisher=Lund University|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170808001032/http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1323482&fileOId=1323483|archivedate={{dat|2017|08|08||bez}}}}</ref>
| combatant2=
{{flaga|Nikaragva}} '''[[Somosu ģimene|Somosu]] diktatūra'''
(līdz 1979.)

'''[[Kontras]]'''
(1979.—1990.)

'''Atbalsts:'''

{{vieta|ASV}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://digitalcommons.iwu.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1024&context=history_honproj|title=Human Rights and Policy Wrongs: United States Involvement in the Creation and Overthrow of the Somoza Regime|publisher=Illinois Wesleyan University|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Hondurasa}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1988/05/19/world/contras-taking-refuge-in-honduras.html|title=Contras Taking Refuge in Honduras|publisher=''[[The New York Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Saūda Arābija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://oig.justice.gov/special/9712/appa.htm|title=Appendix A: Background on United States Funding of the Contras|publisher=Office of the Inspector General, U.S. Department of Justice|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Izraēla}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1987/02/08/world/early-israeli-offer-to-contras-recalled.html|title=EARLY ISRAELI OFFER TO CONTRAS RECALLED|publisher='[[The New York Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Panama}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nsarchive.gwu.edu/NSAEBB/NSAEBB2/index.html|title=The Contras, Cocaine, and Covert Operations|publisher=The National Security Archive|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     =
|strength2     =
|casualties1   =
|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Nikaragvas revolūcija''' ({{val|es|Revolución Nicaragüense}} un ''Revolución Popular Sandinista'') ir notikumi [[Nikaragva|Nikaragvā]], kas sākās kā pretestība [[Somosu ģimene|Somosu]] diktatūrai 1960. un 1970. gados, ko vadīja [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte]] (''Frente Sandinista de Liberación Nacional'', FSLN), turpinājās ar FSLN nākšanu pie varas 1979. gadā un cīņu pret [[kontras|kontrām]] līdz 1990. gadam, sandīnistiem vēlēšanās zaudējot.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ernests Džons Objena
 |      vārds_orig = ''Ernest John Obiena''
 |          attēls = Bongbong Marcos with EJ Obiena (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ernests Džons Objena 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|11|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Filipīnas|Manila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PHI}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2023) {{piezīme|AR|Āzijas rekords}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{PHI}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Āzijas spēles]]}}
{{MedalGold |[[2022. gada Āzijas spēles|Handžou 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|Āzijas čempionāts}}
{{MedalGold |Doha 2019|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold |Bangkoka 2023|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |Bhubanešbara 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Universiāde]]}}
{{MedalGold |Neapole 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Zudusī Z pilsēta
| attēls = The Lost City of Z (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lost City of Z''
| žanrs = biogrāfiska filma, piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents = * [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Entonijs Karagass]]
* [[Deils Ārmins Džonsons]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Džeimss Grejs
| scenārija autors = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās = * [[Roberts Patinsons]]
* [[Čārlijs Hanems]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Toms Holands]]
* [[Anguss Makfeidens]]
* [[Īens MakDaiermids]]
* [[Franko Nero]]
| mūzika = [[Kristofers Spēlmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Keep Your Head Productions]]''
* ''[[MadRiver Pictures]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
* ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|10|15|Ņujorkas filmu festivāls|2017|4|14|ASV|}}
| ilgums = 138 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/queen-desert-2015|title=The Lost City of Z|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljomi}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelostcityofz.htm|title=The Lost City of Z|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zudusī Z pilsēta"''' ({{val|en|The Lost City of Z}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska piedzīvojumu drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Čārlijs Hanems]], [[Sjenna Millere]], [[Toms Holands]], [[Anguss Makfeidens]], [[Īens MakDaiermids]] un [[Franko Nero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|15||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lieliskie Ambersoni
| operators =
| attēls = The Magnificent Ambersons (1942 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Orsons Velss]]
| producents = Orsons Velss
| scenārijs = Orsons Velss
| aktieri = * [[Džozefs Kotens]]
* [[Doloresa Kostello]]
* [[Anna Bakstera]]
* [[Tims Holts]]
* [[Agnese Morheda]]
* [[Rejs Kolinss]]
* [[Erskins Sanfords]]
* [[Ričards Benets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Magnificent Ambersons''
| studija = * ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
* ''[[Mercury Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1942|7|10}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lieliskie Ambersoni"''' ({{Val|en|The Magnificent Ambersons}}) ir 1942. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Kotens]], [[Doloresa Kostello]], [[Anna Bakstera]], [[Tims Holts]], [[Agnese Morheda]], [[Rejs Kolinss]], [[Erskins Sanfords]] un [[Ričards Benets]]. Filma balstīta uz 1918. gada tāda paša nosaukuma [[Būts Tarkingtons|Būta Tarkingtona]] romānu.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas 80. vidusskola
|native_name            =
|latin_name             =
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|motto_translation      =
|location               = [[Andromedas gatve]] 11, [[Rīga]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|region                 =
|city                   =
|state                  =
|province               =
|county                 =
|postcode               =
|postalcode             =
|zipcode                =
|country                =
|country1               =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 12 | longs = 08 | longEW = E
|coordinates_type       =
|coordinates_region     =
|coordinates_display    =
|coordinates_format     =
|coordinates            =
|schooltype             = vidusskola
|fundingtype            =
|type                   =
|religious_affiliation  =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                = 1976. gadā
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|district               =
|us_nces_district_id    =
|LEA                    =
|authority              =
|category               =
|category_label         =
|oversight              =
|oversight_label        =
|authorizer             =
|superintendent         =
|trustee                =
|specialist             =
|session                = septembris — maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|MOE                    =
|ofsted                 =
|ceeb                   =
|us_nces_school_id      =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|dean                   =
|administrator          =
|rector                 =
|director               =
|principal              =
|principal_label        =
|principal1             =
|principal2             =
|principal3             =
|principal4             =
|viceprincipal          =
|viceprincipal_label    =
|viceprincipal1         =
|viceprincipal2         =
|viceprincipal3         =
|viceprincipal4         =
|asst principal         =
|assistant_principals   =
|campus director        =
|headmistress           = [[Anna Vladova]]
|headmaster             =
|head of school         =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|head                   =
|head_label             =
|chaplain               =
|custodian              =
|staff                  =
|faculty                =
|teaching_staff         = 73
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = pirmskola, 1. — 12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|students               = 738 (2016)
|sixth_form_students    =
|pupils                 =
|gradeK                 =
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|grade13                =
|other                  =
|other_grade_enrollment =
|other_grade_label      =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|system                 =
|classes offered        =
|medium                 =
|language               = krievu, latviešu
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|campuses               =
|campus                 =
|campus size            =
|area                   =
|campus type            =
|campus_Bound           =
|houses                 =
|colours                =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|fightsong              =
|athletics              =
|conference             =
|sports                 =
|mascot                 =
|mascot image           =
|nickname               =
|team_name              =
|rival                  =
|vision                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|testname               =
|testaverage            =
|SAT                    =
|ACT                    =
|year                   =
|bar pass rate          =
|roll                   =
|decile                 =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|tuition                =
|revenue                =
|communities            =
|feeders                =
|main feeder school for =
|graduates              =
|affiliations           =
|alumni                 =
|nobel_laureates        =
|information            =
|free_label             =
|free_text              =
|free_label1            =
|free_text1             =
|free_label2            =
|free_text2             =
|free_label3            =
|free_text3             =
|free_label4            =
|free_text4             =
|free_label5            =
|free_text5             =
|homepage               =
|url                    = {{url|https://www.r80vs.lv/}}
|website                =
|footnotes              =
|picture                =
|image_caption          =
|picture2               =
|image_caption2         =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Svalbāras raķešu poligons
| oriģinālnosaukums    = ''Svalbard Rakettskytefelt''
| attēls               = Ny-Alesund (js) 5.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=55| lats=53| latNS=N
| longd=11| longm=51| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1997
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Andejas Kosmosa centrs]]
| pers_vasara          = 0
| pers_ziema           = 0
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Svalbāras raķešu poligons''' ({{val|no|Svalbard Rakettskytefelt}} vai ''SvalRak'') ir zondēšanas [[raķete|raķešu]] palaišanas komplekss [[Arktika|Arktikā]]. Atrodas [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos netālu no [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņas. Raķešu palaišanas poligons pieder [[Norvēģija]]s [[Annejas Kosmosa centrs|Annejas kosmosa centram]].<ref>[andoyaspace.no/sounding-rockets-balloons/ Andøya Space Center. Sounding Rockets]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leo Frobeniuss
|     vārds_orig = Leo Frobenius
|         attēls = Bundesarchiv_Bild_183-R29255,_Leo_Frobenius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Bigancolo]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
([[Pjemonta]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = etnoloģija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Frankfurtes Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Serēna
| attēls = Serenaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serena''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sjūzana Bīra]]
| producents = * [[Bens Kosgrovs]]
* [[Marks Kubans]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* [[Tods Vāgners]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors = [[Kristofers Kails]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Tobijs Džounss]]
| mūzika = [[Johans Sēderkvists]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[2929 Entertainment]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|10|13|Londonas filmu festivāls|2014|11|12|Francija|2015|3|27|ASV|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/serena-2014|title=Serena|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 21, 2019|archive-date={{dat|2015|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150209063245/http://bbfc.co.uk/releases/serena-2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25-30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serena.htm|title=Serena (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Serēna"''' ({{val|en|Serena}}) ir 2014. gada drāma, kas balstīta uz Rona Raša tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sjūzana Bīra]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Dženifere Lorensa]], [[Rīss Ivanss]], [[Šons Heriss]] un [[Tobijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|13||bez}} Londonas filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''U-Multirank''''' ir [[Eiropas Savienība]]s [[Augstskola|augstskolu]] novērtēšanas sistēma, kas balstās gan uz sasniegumiem [[Zinātne|zinātnē]], gan arī apmācības kvalitāti, starptautisko sadarbību un uz citiem kritērijiem. Izveidota 2013. gada janvārī ar Eiropas Savienības lēmumu.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Strenči}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Strenči
| tips                = stacija
| attēls              = Strenču stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Strenču stacijas ēka
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Stakeln
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = 1 malas, 1 salas
| sliežu_ceļi         = 4
| adrese              =
| latd  = 57 | latm  = 38 | lats  = 4 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 41 | longs = 58 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lugaži (stacija)|Lugaži]] (23 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (20 km)
 [[Seda (stacija)|Seda]] (3 km)
 [[Saule (stacija)|Saule]] (14 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 150
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}
'''Strenči''' ir dzelzceļa stacija [[Strenči|Strenču]] pilsētas ziemeļu nomalē. Strenču stacijā pietur dīzeļvilcieni, kas kursē līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]. Stacijā nav biļešu kases.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences: '''11. februāris''' ir gada 42. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 323 (324 garajā gadā) dienas.

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Āzijas zvejniekkaķis
|         binomial = Prionailurus viverrinus
|           autors = [[Edvards Tērners Benets|Bennett]], 1833
|           attēls = Prionailurus viverrinus 01.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Felidae
|        dzimta_lv = Kaķu dzimta
|      apakšdzimta = Felinae
|   apakšdzimta_lv = Kaķu apakšdzimta
|            ģints = Prionailurus
|         ģints_lv = Leopardkaķi
|             suga = P. viverrinus
|          suga_lv = Āzijas zvejniekkaķis
|           suga_r = Zvejniekkaķis
|         sinonīmi =
|        izplatība = Zvejniekkaķa izplatība Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards Dēterss
|     vārds_orig = ''Gerhard Deeters''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Mālpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Bonna|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Dēterss un Jūlija Dētersa (dzimusi Freimane)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hausrotschwanz_Brutpflege_2006-05-21-05.jpg
| att_nosaukums = Eiropas pasugas
''P.o. gibraltariensis'' tēviņš
| att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta=Muscicapidae
| dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
| ģints =Phoenicurus
| ģints_lv =Erickiņi
| suga = Phoenicurus ochruros
| suga_lv = Melnais erickiņš
| binomial =Phoenicurus ochruros ([[Samuel Gottlieb Gmelin|Gmelin]], 1774)
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais erickiņš''' (''Phoenicurus ochruros'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''The Associated Press''
| logo             =
| type             =
| foundation       = 1846. gada maijs<ref name="origin">{{ziņu atsauce |title=19th-century papers shed new light on origin of The Associated Press |publisher=Associated Press |author=Pyle, Richard |date=2005-01-31 |url=http://www.ap.org/pages/about/whatsnew/wn_013106a.html }}</ref>
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| location_country =
| key_people       = [[Gērijs Pruits]], prezidents un valdes priekšsēdētājs
| area_served      = Visa pasaule
| industry         =
| products         =
| revenue          = {{loss}} {{ASV dolārs|627,6 miljoni}} (2011)<ref name="pdf">{{Tīmekļa atsauce | title=Consolidated Financial Statements | publisher=Associated Press | date=2012-04 | url=http://www.ap.org/Images/2011-Financials_tcm28-5340.pdf | format=PDF | accessdate=2012-08-05 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20120719104945/http://ap.org/Images/2011-Financials_tcm28-5340.pdf | archivedate=2012-07-19 }}</ref>
| operating_income = {{loss}} {{ASV dolārs|34,2 miljoni}} (2011)<ref name="pdf"/>
| net_income       = {{loss}} {{ASV dolārs|193,3 miljoni}} (2011)<ref name="pdf"/>
| members          =
| num_employees    = 3400
| homepage         = {{URL|www.ap.org}}
}}
'''''The Associated Press''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ziņu aģentūra. ''The Associated Press'' ir vairāku ASV laikrakstu, radio staciju un televīziju īpašums. Visi aģentūras sastāvā esošie mediji veido rakstus ''The Associated Press'' un izmanto citu aģentūras darbinieku sarakstīto materiālu. Daudzi laikraksti un raidorganizācijas ir ''The Associated Press'' abonenti, kam jāmaksā nodeva, lai izmantotu aģentūras darbinieku sarakstīto materiālu. Saskaņā ar 2005. gada datiem, aģentūras ziņu materiālus ir publicējuši vairāk nekā 1700 laikraksti, kā arī vairāk nekā 5000 televīzijas un radio organizācijas. Tāpat ''The Associated Press'' bibliotēkā atrodas vairāk nekā 10 miljoni fotogrāfiju. Aģentūrai ir 243 ziņu biroji, tā darbojas vismaz 120 valstīs.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Juris Būmeisters
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1918
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Jekaterinburgas apgabals, Krievija
| m_gads = 2000
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 17
| m_vieta = Rīga
| dzīves_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
| pilsonība = {{LAT}}
| tautība = latvietis
| dzimums = vīrietis
| vecāki = Kārlis Būmeisters un Agnese Būmeistere (dz. Bahmane)
| brāļi = Valentīns
| māsas = Rute
| dzīvesbiedrs = Valentīna, Dagmāra
| bērni = Nora, Inese
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = Pvpj 1110 Lietuvas armijas lielgabals
|nosaukums          = Pvpj 1110
|valsts             = {{SWE}}
|tips               = [[bezatgrūdes lielgabals]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           = [[Bofors]]
|ražošanā           = [[1959]]. gada
|bruņojumā          = no [[1959]]. gada
|patronu_tips       = 90x760 mm
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 6 līdz 8 lādiņi minūtē
|sākuma_ātrums      = 650-700 m/s (atkarībā no lādiņa veida)
|attālums           = 900 m
|masa               = 120 kg (260 kg ar riteņu sistēmu)
|garums             = 4,1 m
|stobrs             = 3,69 m
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           = optiskais, mehāniskais
|versijas           =
|daudzums           = 1960
}}

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rumbiņa
| attēls            = Rumbinas udenskritums.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rumbiņas ūdenskritums
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=39 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 5,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Zemais dadzis
|suga=Cirsium acaule
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= Scop.
|attēls=
Cirsium acaule Ostrożeń krótkołodygowy 2020-07-28 03.jpg
}}
'''Zemais dadzis''' (''{{Val-la|Cirsium acaule}}'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama nevienmērīgi: rietumdaļā nereti, austrumdaļā ļoti reti vai nav sastopams. Atsevišķi augu eksemplāri vai nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], ganībās un atmatās, kā arī upju krastu nogāzēs, pārsvarā granšainās vietās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cirsium-acaule-scop/|title=zemais dadzis - Cirsium acaule Scop. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-31}}</ref>

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
==Atsauces==
{{atsauces}}
{{botānika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Dadži]]
[[Kategorija:Latvijas flora]]

sentences: '''Staļina augstceltnes''' ({{val|ru|Сталиские высотки}}) ir neformāls nosaukums septiņām [[staļinisma arhitektūra]]s lielākajām ēkām [[Maskava|Maskavā]], kuru celtniecība tika uzsākta 1947. gadā. Tās ir [[Maskavas Valsts Universitāte]]s ēka, nams Kotelničeskajas krastmalā, viesnīca "Ukraina", Ārlietu ministrijas ēka, nams Kudrinskas laukumā, nams Sarkano vārtu laukumā, viesnīca "Ļeņingrada".

sentences: '''Seksuāla uzmākšanās''' ir iebiedēšana vai [[Sekss|seksuāla]] rakstura piespiešana, vai nevēlams, neatbilstošs apsolījums par atlīdzību apmaiņā pret seksuālām darbībām.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Paludi|first1=Michele Antoinette|last2=Barickman|first2=Richard B.|last3=Barickman|first3=Richard|title=Academic and Workplace Sexual Harassment: A Resource Manual|publisher=SUNY Press|location=Albany, New York|page=2|url=https://books.google.co.uk/books?id=Vx4qhVPOYUUC&pg=PA2#v=onepage&q&f=false}}</ref> Vairumā valstu seksuālā uzmākšanās ir nelikumīga, taču atšķirībā no seksuālas [[vardarbība|varmācības]], seksuālo uzmākšanos ir krietni grūtāk definēt un atpazīt.

sentences:
{{ infobox
| italic title = {{{italic title|}}}
| bodyclass  = vevent
| above      = {{{name<includeonly>|{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| aboveclass = summary
| abovestyle = font-style: italic
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|upright={{{image_upright|1}}}|alt={{{alt|{{{image_alt|}}}}}}}}
| caption    = {{{caption<includeonly>|</includeonly>}}}
| labelstyle = white-space: nowrap
| headerstyle= border-top:#aaa 1px solid

sentences:
[[Kategorija:Audriņi]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Audriņi]]

sentences:
(grāmatas kalpo par vienu no izplatītākajiem rakstiskajiem vēstures avotiem)]]
'''Vēstures avoti''' ir liecības, kas sniedz ieskatu un ziņas par cilvēku dzīvi pagātnē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hist.cam.ac.uk/prospective-undergrads/virtual-classroom/historical-sources-what|title=What are Historical Sources|work=hist.cam.ac.uk|publisher=University of Cambridge|accessdate=4 April 2020}}</ref> Tie ir galvenie instrumenti, ar kuriem strādā [[vēsturnieks|vēsturnieki]] un citi vēstures palīgdisciplīnu speciālisti ([[arheoloģija|arheologi]], [[etnogrāfija|etnogrāfi]], [[numismātika|numismātiķi]], [[heraldika|heraldiķi]] u.tml.). Savukārt ar pašu vēstures avotu analīzi nodarbojas avotpētniecības nozare.<ref name="lsm">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vesture/gramata-izdots-aleksandra-gavrilina-lekciju-kurss-vestures-avotu-petnieciba.a235983/|title=Grāmatā izdots Aleksandra Gavriļina lekciju kurss «Vēstures avotu pētniecība»|work=lsm.lv|publisher=Latvijas Sabiedriskie Mediji|date=10 May 2017|accessdate=4 April 2020}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Aizeks Heiss
| Vārds_orig = ''Isaac Hayes''
| Attēls = Issac Hayes 1998.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Aizeks Heiss 1998. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1942|8|20}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Tenesī|Kovingtona}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2008|8|10|1942|8|20}}
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| Vieta =
| Žanrs = {{flatlist|
* [[soulmūzika]]
* [[psihodēliskā soulmūzika]]
* [[progresīvā soulmūzika]]
* [[fankmūzika]]
* [[popmūzika]]
* [[disko]]
}}
| Nodarbošanās = mūziķis, komponists, dziesmu autors, aktieris
| Instrumenti =
| Gadi = 1963–2008
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Aizeks Lī Heiss jaunākais''' ({{Val|en|Isaac Lee Hayes Jr.}}; dzimis {{Dat|1942|8|20}}, miris {{Dat|2008|8|10}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātājs]], [[aktieris]], dziesmu autors un [[komponists]].

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[3B. autobusu maršruts (Daugavpils)|3B]]{{·}} [[3C. autobusu maršruts (Daugavpils)|3C]]{{·}} [[4. autobusu maršruts (Daugavpils)|4]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Daugavpils)|5]]{{·}} [[6. autobusu maršruts (Daugavpils)|6]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Daugavpils)|7]]{{·}} [[7B. autobusu maršruts (Daugavpils)|7B]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Daugavpils)|8]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Daugavpils)|10]]{{·}} [[10A. minibusu maršruts (Daugavpils)|10A]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Daugavpils)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Daugavpils)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Daugavpils)|13]]{{·}} [[13A. minibusu maršruts (Daugavpils)|13A]]{{·}}[[15. autobusu maršruts (Daugavpils)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Daugavpils)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Daugavpils)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Daugavpils)|17A]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Daugavpils)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Daugavpils)|19]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Daugavpils)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A]]{{·}} [[20A/2. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A/2]]{{·}} [[20B. autobusu maršruts (Daugavpils)|20B]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Daugavpils)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Daugavpils)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Daugavpils)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Daugavpils)|24]] {{·}} [[26. autobusu maršruts (Daugavpils)|26]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais svētmoceklis un apliecinātājs Avakums
|dzimšanas datums=1620. gada 25. novembrī (5. decembrī)
|nāves datums=1682. gada 14. (24.) aprīlī
|piemiņas diena=14. aprīlī un 2. decembrī pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]
|godā=[[Vecticībnieki|vecticībā]]
|attēls=Protopop Avvakym.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Pievolgas vecticībnieku ikona (17. gadsimta beigas—18. gadsimta sākums)
|dzimšanas vieta=Grigorova, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apriņķis]], [[Maskavas cariste]]
|nāves vieta=Pustozjorska, [[Maskavas cariste]]
|nosaukums=Святой священномученик и исповедник Аввакум
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}
'''Avakums Petrovs''' ({{val|ru|Авва́кум Петро́в}}) vai '''Avakums Petrovičs''' ({{val|ru|Аввакýм Петро́вич}}; dzimis 1620. gada 15. novembrī, miris 1682. gada 14. aprīlī) bija [[Krievu pareizticīgā baznīca|Krievu pareizticīgās baznīcas]] virspriesteris (protopops), reliģijas darbinieks un rakstnieks, patriarha [[Nikons|Nikona]] un cara [[Aleksejs Mihailovičs|Alekseja Mihailoviča]] veikto reformu pretinieks un [[vecticība]]s aizsācējs. Viņa rakstītais darbs "Protopopa Avakuma dzīvesstāsts, viņa paša rakstītais" ir pirmais [[autobiogrāfija]]s darbs krievu literatūrā, tāpēc krievu literatūrā viņš tiek uzskatīts par šī žanra aizsācēju.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis [[Grigorova]]s ciemā priestera Pjotra ģimenē. 15 gadu vecumā zaudējis tēvu. Tēvs, pēc paša Avakuma teiktā, bijis dzērājs, bet māte Marija bija "liela dievlūdzēja un gavētāja", kas vienmēr "mācīja bīties Dieva". 17 gadu vecumā pēc mātes pavēles apprecējās ar 14 gadus veco [[Bārenis|bāreni]], kalēja meitu Anastasiju Markovnu.

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Varbūtība]]
[[Kategorija:Ētikas pamatproblēmas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts
|          vārds_orig = ''Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1815
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Madride]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts''' ({{val-de|Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht}}, {{val|es|Barón Timoteus von Nordenflycht y Averbach}}; 1752—1815) bija Latvijā dzimis raktuvju direktors [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijā-Lietuvā]], vēlāk [[Peru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekretāre
| attēls                   = Secretary (2002).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Secretary''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Šainbergs]]
| producents               =
* [[Endrū Fīrbergs]]
* [[Eimija Hobija]]
* Stīvens Šainbergs
| scenārija autors         = [[Ērina Kresida Vilsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Megija Jillenhola]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Secretary, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|9|20|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Secretary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002|title=Secretary (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195815/https://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekretāre"''' ({{val|en|Secretary}}) ir 2002. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Mērijas Geitskillas tāda paša nosaukuma īsstāstu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Šainbergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Speiders]] un [[Megija Jillenhola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 102
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = No
|             atommasa = [259]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +3
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
(''Cichorium intybus'') ir daudzgadīgs [[lakstaugs]]]]
'''Daudzgadīgi augi''' ir koki, [[Krūms|krūmi]] un daudzi lakstaugi, kuri, atšķirībā no [[Viengadīgi augi|viengadīgiem augiem]] un [[Divgadīgi augi|divgadīgiem augiem]], dzīvo ilgāk par diviem gadiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159}}</ref> Lielākajai daļai daudzgadīgo lakstaugu virszemes daļas [[Rudens|rudenī]] atmirst. Pavasarī auga virszemes daļas attīstās no jauna, jo augsnē zem sniega šiem augiem saglabājas [[Sakne|saknes]] un citi apakšzemes orgāni ar [[Pumpurs|pumpuriem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/biologija/7-klase/ziedaugu-vairosanas-un-attistiba-11757/re-c79da432-2eb2-47b1-8c38-9af6eb52c3c0|title=Augu dzīves ilgums — teorija. Bioloģija, 7. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-03-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Parīze—Nica
| current_event = 2021. gada Parīze—Nica
| image         = [[Image:Paris-Nice logo.png]]
| date          = Marts
| region        = {{FRA}}
| localnames    =
| nickname      = Brauciens pretī saulei
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director      = Kristians Prudhomme
| first         = 1933
| number        = 80 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Alfonss Šeperss]]
| mostwins      = {{flaga|IRL}} [[Šons Kellijs]]<br>(7 reizes)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'' līniju maršruts, plānots maršruts ''[[NorGer]]'']]
'''''NordLink'''''<ref>[https://www.dw.com/ru/nordlink-soedinil-vetroparki-germanii-i-gjes-norvegii/a-57689153 Подводный кабель NordLink соединил ветропарки Германии и ГЭС Норвегии] dw.com</ref> ir zemūdens kabelis caur [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru,]] kas savieno [[Norvēģija]]s un [[Vācija]]s elektrotīklus un tādējādi dod iespēju apmainīties ar elektrību. Projektu vada Norvēģijas tīkla operators ''[[Statnett]]'' un Vācijas tīkla operators ''[[Tennet PSO|TenneT]]'' un valsts attīstības banka ''KfW''. Izmaksas ir aptuveni 2 miljardi eiro, kas tiks vienlīdzīgi sadalīti starp Norvēģijas un Vācijas partneriem.

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Rašs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola by Dr. Raju Kasambe DSCN8336 (11).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus agricola
 |       suga_lv = Palieņu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus agricola
([[Thomas Caverhill Jerdon|Jerdon]], 1845)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Palieņu ķauķis''' jeb '''palsais ķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |title=Latvijas Daba: Palsais ķauķis |access-date={{dat|2018|08|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160526230733/http://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |archivedate={{dat|2016|05|26||bez}} }}</ref> (''Acrocephalus agricola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714714/0 IUCN: Acrocephalus agricola]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences:
[[Kategorija:Azerbaidžāņi pēc nodarbošanās|Pedagogi]]
[[Kategorija:Izglītība Azerbaidžānā|Pedagogi]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences:
[[File:El pesado del corazón en el Papiro de Hunefer.jpg|thumb|300px|Attēls uz papirusa no senās ēģiptiešu "Mirušo grāmatas" (ap 1275. gadu p.m.e.)]]
'''Papiruss''' ir biezs, [[papīrs|papīram]] līdzīgs materiāls, ko iegūst no papirusa auga. Pirmie papirusu izmantoja [[Senā Ēģipte|senie ēģiptieši]], to izmantoja [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. Senie Ēģiptieši to lietoja kā materiālu, uz kura raksta, un izmantoja arī [[laiva|laivām]], [[grozs|groziem]], [[sandales|sandalēm]]. Ķīmiski papiruss sastāv no 57% [[celuloze]]s, 27% [[Lignins|lignina]], 9% minerālu un 7% [[ūdens]].<ref>William H. Shepherd, [http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf The Preservation and Conservation of Papyri] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120121001948/http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf |date={{dat|2012|01|21||bez}} }} (2008)</ref> Plaši izmantots bija līdz 12. gadsimtam, kad lielos apjomos tika uzsākta [[papīrs|papīra]] ražošana. Tā ražošanas process tika rekonstruēts 20. gadsimta vidū.

sentences: {{cita nozīme|pasaku|filmu|Apburtā princese (filma)}}

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Metronoms''' ir [[piramīda]]s formas aparāts ar [[skala|skalu]] un [[svārsts|svārstu]], ko darbina [[pulksteņa mehānisms]].
19. gs. sākumā to izgudroja austriešu smalkmehāniķis J.N. Melcels. Skaitļi uz skalas norāda [[svārstības|svārstību]] skaitu vienā [[minūte|minūtē]]. Pie svārsta ir piestiprināta pārbīdāma sviriņa. Jo augstāk tā atrodas, jo lēnākas ir svārsta kustības. Parasti vienai svārsta kustībai atbilst viena taktsdaļa, visbiežāk — ceturdaļnots. Mūsdienās lieto arī elektroniskus metronomus. Tiem ir cita forma.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džonijs Kešs
| Attēls = JohnnyCash1969.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dž. Kešs 1969. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1932|2|26}}
| Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Ārkanzasa|Kingslena}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2003|9|12|1932|9|26}}
| Vieta_mr = {{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}
| Vieta =
| Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[rokenrols]], [[folkmūzika|folks]], [[gospelis]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris
| Instrumenti = Vokāls, ģitāra
| Gadi = 1955—2003
|Izdevējkompānija = [[Sun Records|Sun]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Mercury Records|Mercury]], [[American Recordings|American]], House of Cash, [[Legacy Recordings]]
| Darbojies_arī = [[The Tennessee Three]], [[The Highwaymen]], [[June Carter Cash]], [[The Statler Brothers]], [[The Carter Family]], [[The Oak Ridge Boys]], [[Area Code 615]]
| Mlapa = [http://www.johnnycash.com/ JohnnyCash.com]
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Džons R. "Džonijs" Kešs'''<ref name="Store" /> ({{val|en|John R. "Johnny" Cash}}; dzimis {{dat|1932|2|26}} [[Kingslena|Kingslenā]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|2003|9|12}} [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī|Tenesī štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="tvnetlv" /> bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis<ref name="lastfm" /> un aktieris.<ref name = "lastfm"/> Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem.<ref name="Register-Guard" /> Lai arī viņš pārsvarā bija [[kantrimūzika|kantri mūziķis]], vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā [[industriālais roks|industriālā roka]] grupas [[Nine Inch Nails]]<ref name="D'Angelo" /><ref name="Dowling" /> un [[sintpops|sintpopa]] grupas [[Depeche Mode]],<ref name="Jackowiak" /><ref name="Burger" /> dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "[[I Walk the Line]]", "[[Folsom Prison Blues]]", "[[Ring of Fire]]", "[[Get Rhythm]]" un "[[Man in Black]]". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Labradors (nozīmju atdalīšana)|labradors}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Labradors
|attēls=
|klase= [[Laukšpats]] un [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Ca,Na)(Al,Si)4O8
|singonija= [[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Nespodri zilganzaļš, bet, pagriežot pret gaismu, zaigojoši zils, arī oranžs, zaļš, violets, irizācijas visās varavīksnes krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Atrodams blokos vai sakopojumos, kas iegūluši starp izvirdumiežu slāņiem, dažkārt atrodami dvīņkristāli
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 6-6,5
|spīdums=Stiklveidīga līdz pērļaina
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.554 - 1.563 nβ = 1.559 - 1.568 nγ = 1.562 - 1.573
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Labradors''' pieder pie [[minerāls|minerālu]] grupas, [[laukšpats|laukšpatiem]], kuri ir bieži sastopami [[Zemes garoza|Zemes garozā]]. Tam piemīt nespodra, tumši zilganzaļa krāsa, bet, ja to pagriež pret gaismu, parādās tumši zils mirdzums - [[irizācija]]. Vairumam labradoru šis mirdzums ir zilā krāsā, dažiem eksemplāriem - zaļā, violetā vai oranžā krāsā, bet ļoti retos gadījumos redzama visu šo krāsu varavīksne. Šādu zaigojumu rada kristālu struktūrā paralēli ieslēgti sīkizmēra minerāli. Tie atstaro gaismu, radot mirdzošu efektu. Pēc ķīmiskā sastāva labradors ir kalcija nātrija alumosilikāts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Māršs''' var būt:

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ziemeļkurzemes reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Ventspils|Inženieru iela 60}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2010
| closed              =
| demolished          =
| website             = www.ziemelkurzemesslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Hamās''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|حَمَاس}}
 Dalībnieki [[Izraēlas-Hamās karš (kopš 2023. gada)|Izraēlas-Hamās karā]] un [[Izraēlas—Palestīnas konflikts|Izraēlas—Palestīnas konfliktā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag_of_Hamas.svg|size=200px|alt=Hamās karogs}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ''Hamās'' karogs
| label1         = Izveidota
| data1          = 1987. gada 10. decembrī
| label2         = Dibinātāji
| data2          = [[Ahmeds Jasins]]
[[Abdels Azizs al Rantisi]]
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = "Islāmiskā pretošanās kustība"
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[palestīniešu nacionālisms]]||[[islāma nacionālisms]]|[[antiamerikānisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label6         = Līderi
| data6          = [[Ismails Hānija]]
[[Jahja Sinvars]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = [[Gaza]], [[Gazas josla]]
| label8         = Atdalījusies no
| data8          = "[[Musulmaņu brālība]]"
| label9         = Militārais spārns
| data9          = [[Izz ad-Din al-Qassam Brigades|Iz ad-Dīna al-Kasāma brigādes]]
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 20 000 – 25 000
| label11         = Atzīta par teroristisku organizāciju
| data11          = {{karogs|Argentīna}}
{{karogs|Austrālija}}
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Apvienotā Karaliste}}
{{karogs|Paragvaja}}
{{karogs|Japāna}}
{{karogs|Jaunzēlande}}
{{karogs|Kanāda}}
{{karogs|Izraēla}}
 [[Amerikas valstu organizācija]]
 [[Eiropas Savienība]]
}}
'''''Hamās''''' ({{val|ar|حماس}}, {{Unicode|''Ḥamās''}}) ir [[Palestīna]]s [[sunnīti|sunnītu]] [[paramilitārs|paramilitāra]] organizācija un [[politiska partija|politiskā partija]], kas ieguvusi lielāko daļu vietu [[Palestīnas Administrācija]]s [[Palestīnas Likumdošanas Padome|Likumdošanas padomē]].<ref name="BBCHamasVictory">[http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/middle_east/4650788.stm "Hamas sweeps to election victory"] BBC News</ref> Organizācijas nosaukums parasti tiek traktēts kā [[akronīms]] no {{ara| حركة المقاومة الاسلامية }} ''({{Unicode|Ḥarakat al Muqāwamat al Islāmiyyah}})'', kas nozīmē ''Islāmiskā pretošanās kustība''. Vārdam ''hamās'' arābu valodā ir nozīmes "centība", "iedvesma", "entuziasms".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Sociālā iztēlošanās''' ir vērtību, institūciju, likumu un simbolu kopums, kas ir kopīgs noteiktām sociālām grupām un atbilstošai [[sabiedrība]]i. Tā reprezentē nozīmju sistēmu, kas pārvalda sociālās struktūras. Šīs iztēlošanās jāsaprot kā vēsturiski konstrukti, ko nosaka mijiedarbības starp subjektiem sabiedrībā. Tādējādi iztēlošanās nebūt nav “īstas”, jo tās ir iztēlots noteikta sociāla subjekta iztēles koncepts.

sentences:
, [[Polija|Polijā]]]]
'''Esperanto gramatika''' ir [[Vārds|vārdu]] un [[Teikums|teikumu]] struktūra [[esperanto]] valodā, kas tās [[Mākslīgā valoda|mākslīgās izveides]] dēļ ir vienkāršāka nekā lielākajā daļai valodu. Pavisam valodā ir 16 gramatikas likumu, kuriem nav izņēmumu.<ref>[http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/VALODA/v5-maksli.htm Mākslīgās valodas un esperanto]</ref> Valoda izstrādāta, balstoties uz lielāko Eiropas valodu leksiku un gramatiskajām normām.<ref>[http://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/34186/mod_resource/content/0/L.Jurgites_materiali/Valodas_pasaulee/3_3_Viena_no_maaksliigajaam_valodaam.pdf Viena no mākslīgajām valodām] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190529202046/http://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/34186/mod_resource/content/0/L.Jurgites_materiali/Valodas_pasaulee/3_3_Viena_no_maaksliigajaam_valodaam.pdf |date={{dat|2019|05|29||bez}} }} (PDF)</ref> Turklāt [[Afikss|afiksu]] piestiprināšanas sistēma atvieglo esperanto mācīšanos: tā var balstīties uz labi zināmiem vārdiem, lai radītu jaunus vārdus, kas saprotami visiem citiem, tāpēc nav nepieciešams mācīties tik daudz dažādu [[Sakne (valodniecība)|sakņu]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ebeltofthāfene
| oriģinālnosaukums    = ''Geophysikalisches Observatorium Ebeltofthafen''
| attēls               = Crossbai Observatory, Published Photo Of 1913.jpg
| paraksts             = Ebeltofthāfenes observatorija 1913. gadā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{flaga|Vācija|empire}} [[Vācija]]
| latd=79| latm=09| lats= | latNS=N
| longd=11| longm=36| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1912
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1914
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          = 2
| pers_ziema           = 2
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Ebeltofthāfene''' vai '''Ebeltofthāfenes ģeofiziskā observatorija''' ({{val|de|Geophysikalisches Observatorium Ebeltofthafen}}) bija vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://epic.awi.de/id/eprint/27854/1/Polarforsch1962_1-2_4.pdf |title=Deutsches Observatorium Ebeltofthafen - Spitzbergen. Zur 50. Wiederkehr der 1. Überwinterung 1912/13 |access-date={{dat|2019|08|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190801064622/https://epic.awi.de/id/eprint/27854/1/Polarforsch1962_1-2_4.pdf |archivedate={{dat|2019|08|01||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāgam piederošās [[Špicbergena]]s salas ziemeļrietumos [[Albēra I Zeme|Albēra I Zemē]] [[Krosfjords|Krosfjorda]] piekrastē pie Ebeltofta līča. Tā bija viena no pirmajā arktiskajām novērojumu stacijām, kur pētniecība tika veikta nepārtraukti vairāku gadu garumā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Emīls Bretšneiders
|     vārds_orig = ''Emil Bretschneider
Эмилий Бретшнейдер''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1833
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Benkavas muiža]] (''Bankaushof''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vadakstes pagasts]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sinologs, botāniķis, ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pārejas purvs''' ir viens no [[purvs|purvu]] veidiem. Tie aizņem apmēram 9% no [[Latvija]]s purvu kopplatības. Tiklīdz [[gruntsūdens|gruntsūdeņi]] mazāk piekļūst purva virspusei, tā tūlīt samazinās [[zāļu purvs|zāļu purviem]] raksturīgais [[augājs]], bet arvien vairāk parādās baltās sūnas — [[sfagni]]. Izplatītākie augi ir [[grīšļi]]. Šādos apstākļos purvā sāk augt [[kārkli]], paretam — [[baltalksnis]], kropla [[priedes|priede]], [[egles|egle]] vai [[bērzi|bērzs]]. Zāļu purva īpatnības pamazām izzūd, taču [[sūnu purvs|sūnu purvs]] vēl nav izveidojies. Pārejas purvi veidojas no pārpurvotiem [[mežs|mežiem]]. Tajos visvairāk aug priedes un [[Purva bērzs|purva bērzi]], ļoti daudz — [[Purva vaivariņš|vaivariņu]] un [[zilenes|zileņu]].

sentences:
[[Kategorija:Zemesragi]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Eiropas zemesragi]]

sentences: '''Binārais kods''' ir kods, kuru veido simboli 0 un 1. Bināro kodu parasti izmanto [[Informācija|informācijas]] pierakstam un uzglabāšanai [[Datora atmiņa|datora atmiņā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=bin%C4%81rais%20kods&id=2068694&&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. binārais kods|website=www.letonika.lv|access-date=2020-12-18}}</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Mobilo ierīču programmatūra|Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:Operētājsistēmas]]

sentences: '''Kaskadieris''' ({{Val-fr|cascade}} - savstarpēji saistīti [[akrobātika]]s elementi) ir [[kino]] profesija; sarežģītu un bīstamu triku izpildītājs.

sentences:
{{Citas nozīmes|uzņēmumu "Laima"|Laima (nozīmju atdalīšana)|Laima}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| foundation = 1870. gadā
| logo = Laima logo jauns.jpg
| logo_size = 150
| location_city = {{vieta|Latvija|Rīga|Miera iela 22|3s=Merķeļa iela (Rīga)}}
| location_country =
| products = Šokolāde un dažādi saldumi
| owner = [[Orkla]], {{NOR}}
| homepage = [http://www.laima.lv/ www.laima.lv]
| founder = Teodors Rigerts
| type = Zīmols
}}

sentences:
[[Kategorija:Masu slepkavības]]
[[Kategorija:Skolas]]
[[Kategorija:Drošība]]

sentences:
'''Cena''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[prece]]s, [[pakalpojums|pakalpojuma]] vai [[aktīvs|aktīva]] [[vērtība]]s izteiksme [[nauda]]s vienībā. Cena izsaka vērtības attiecību starp dažādām precēm vai pakalpojumiem.<ref>Friedman Milton, Price Theory, (New York), {{ISBN|978-0-202-06074-3}} {{en ikona}}</ref>
== Raksturojums ==
Ja nebūtu naudas kā maksāšanas līdzekļa, tad pastāvētu maiņas tirdzniecība, jeb barters, kā tas arī bijis pirmatnējās [[sabiedrība]]s ar zemu ekonomikas attīstības pakāpi. Piemēram, no vērtības viedokļa var pieņemt, ka viens uzvalks ir trīs apavu pāru vērts, jeb 1 uzvalks = 3 apavu pāri. Attīstoties saimniecībai, [[produkts|produktu]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] klāsts kļuva arvien plašāks, līdz ar to paplašinājās arī [[tirdzniecība]] un radās nepieciešamība salīdzināt daudz dažādu preču un pakalpojumu vērtības. Tas bija iespējams tikai ieviešot vispārēju, vienotu vērtību [[ekvivalents|ekvivalentu]]. Par šādu ekvivalentu kļuva nauda, izsakot dažādu preču un pakalpojumu vērtību ar cenu palīdzību. Piemēram, ja pieņem, ka viena apavu pāra vērtība, jeb cena, ja tā ir izteikta naudas izteiksmē, ir 50 lati, tad viena uzvalka vērtība (cena) būs 50x3=150 latu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences: '''Zvidzānu krogs''' ir bijušais [[krogs]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]], [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]) kreisajā pusē.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard
| bodystyle = {{{bodystyle|}}}
| titleclass = fn org
| title = {{{name|{{{organization_name|{{{Non-profit_name|{{PAGENAMEBASE}}}}}}}}}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Īstais maizeskoks
|           attēls = Artocarpus altilis (fruit).jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Maizeskoka auglis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Moraceae
|        dzimta_lv = Zīdkoku dzimta
|            ģints = Artocarpus
|         ģints_lv = Maizeskoki
|             suga = A. altilis
|          suga_lv = Īstais maizeskoks
|           suga_r = Maizeskoks
|         binomial = Artocarpus altilis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Jaungvineja]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušenas 8
| attēls                   = OceansEightPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's 8''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Ross]]
| producents               =
* [[Stīvens Soderbergs]]
* [[Sjūzana Ekinsa]]
| scenārija autors         =
* Gerijs Ross
* [[Olīvija Milča]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Mindija Kalinga]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Nora Luma]]
* [[Rianna]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
| mūzika                   =  [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Smoke House Pictures]]''
* ''[[Larger Than Life Productions]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|6|5|Manhatana|2018|6|8|ASV|2018|6|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018|title=Ocean's 8|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018|archive-date={{dat|2019|07|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190716051250/https://bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wbeventfilm2018c.htm|title=Ocean's 8 (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|297,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oušenas 8"''' ({{val|en|Ocean's 8}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gerijs Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Sandra Buloka]], [[Keita Blanšeta]], [[Mindija Kalinga]], [[Sāra Polsone]], [[Nora Luma]], [[Rianna]] un [[Helēna Bonema Kārtere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|6|5||bez}} Manhatanā.

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Piedņestras Moldāvu Republikas
 |      Image = Flag of Transnistria (state).svg
 |        Use = 011010
 | Proportion = 1:2
 |   Adoption = {{dat|2000|7|25||bez}} (oficiāli)
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana, kā arī [[sirpis un āmurs]] ar zvaigzni virs tā karoga augšējā kreisā stūrī. Identisks ar bijušās [[Padomju Savienība]]s republikas [[Moldāvijas PSR]] karogu
 |     Image2 = Flag of Transnistria (variant).svg
 |       Use2 = 100000
 |Proportion2 = 1:2
 |    Design2 = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana
 |     Image3 = Presidential Standard of the Pridnestrovian Moldavian Republic.svg
 |       Use3 =
 |Proportion3 = 1:1
 |    Design3 = Piedņestras Moldāvu Republikas prezidenta standarts
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
| vietējais_nosaukums    = ''Francia''
| nosaukums_latv_val     = Franku Karaliste
| common_name            = Kingdom of the Franks
| kontinents             = Eirāzija
| reģions                = Rietumeiropa
| valsts                 = {{BEL}}
{{FRA}}
{{DEU}}
| laikmets               = [[viduslaiki]]
| statuss                = impērija
| valdības_veids         = monarhija

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kasiopeja
| abbreviation = Cas
| name_latin = Cassiopeia
| RA = 1
| dec = +60
| areatotal = 598
| arearank = 25. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Šedirs
| starmagnitude = 2,23
| neareststarname = ''η Cas''
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = -20
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Meira
|     vārds_orig = ''Jessica Meir''
|         attēls = Jessica U. Meir portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Meira 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Keribū (Meina)|Keribū]], [[Meina]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 204 d 15 h 19 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija    = [[SKS 61. ekspedīcija|SKS-61]], [[SKS 62. ekspedīcija|SKS-62]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-15]]''
}}
}}
'''Džesika Ulrika Meira''' (''Jessica Ulrika Meir''; dzimusi {{dat|1977|7|1}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (NASA) [[kosmonauts|astronaute]], [[Fizioloģija|fizioloģe]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Alpeis''
| operators =
| attēls = Alps FilmPoster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Jorgs Lantims]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Angeliki Papolia]]
* [[Ariane Labeda]]
* [[Aris Servetals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Άλπεις''
| studija = ''Haos Film''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2011|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{GRE}}
| valoda = [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Alpeis''''' ({{Val|en|Άλπεις}}) ir 2011. gada [[Grieķija]]s psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Jorgs Lantims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Angeliki Papolia]], [[Ariane Labeda]] un [[Aris Servetals]].

sentences: '''Kamzolis''' ({{val|de|Kamisol}}, no {{val|la|carnisia}}, 'krekls'), ir īsa apakšjaka, ko valkā virs krekla zem svārkiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp%7Cissue:664114%7Cpage:110|title=Latviešu konversācijas vārdnīca. 60.burtn. (1927)|website=gramatas.lndb.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> vai vīriešu (parasti gara) veste, ko valkā zem virsdrēbēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/kamzolis:1|title=kamzolis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> Kamzoli valkāja lielākam siltumam vēsā laikā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=Pvvn2vjupVgC&pg=PA180&redir_esc=y ''Manuel des dames, ou, L'Art de l'élégance: Sous le rapport de la toilette ...'' Elisabeth Celnart]</ref> 18. gadsimtā tas savā rašanās zemē [[Francija|Francijā]] sāka iziet no modes, taču palika populārs starp lauku iedzīvotājiem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vivre à Blois au XVIIIe siècle|url=https://books.google.com/books?id=NPUjCwAAQBAJ&pg=PA151|publisher=Atramenta|date=2013-10-11|isbn=978-952-273-250-7|first=Thierry|last=Holleville}}</ref> un iegājās arī sievietēm, vārda nozīme 19. gadsimtā dažās valodās mainījās pat līdz sieviešu naktskreklam.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The shorter Oxford English dictionary on historical principles / 2. Marl - Z and addenda|url=http://archive.org/details/shorteroxfordeng00litt|publisher=Oxford : Clarendon Press|date=1980|isbn=978-0-19-861126-4}}</ref> Mūsdienās par kamzoli sauc arī biezu [[Džemperis|džemperi]] vai [[Svīteris|svīteri]] ar augstu un slēgtu apkakli,<ref name=":0" /> kā arī biezu virsjaku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/k/kamzolis|title=Кас ir Kamzolis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> [[Nīcas pagasts|Nīcas]] pusē kamzolis ir viens no virsjakas, kas aukstā laikā ietilpst Nīcas tautastērpā, nosaukumiem.<ref>{{Atsauce|title=Video: no Otaņķu senlietu krātuves eksponātiem. Kamzolis|url=https://www.youtube.com/watch?v=z4esz1WLkz8|accessdate=2022-10-10|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الجمهورية التونسية}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tunisijas Republika
|            valsts_nosaukums = Tunisia
|               karoga_attēls = Flag_of_Tunisia.svg
|            karoga_nosaukums = Tunisijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Tunisia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tunisijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = {{ara|حرية، نظام، عدالة}} ''{{Unicode|(Hurriya, Nidhām, 'Adālah)}}''
"Brīvība, Kārtība, Taisnība"
|                valsts_himna = {{ara|حماة الحمى}} ''{{Unicode|(Humāt al Himá)}}''
"Dzimtenes aizstāvji"
|               kartes_attēls = Location_Tunisia_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tunisa]]
| latd=36 | latm=50 | latNS=N | longd=10 | longm=9 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda|arābu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Republika
|        valsts_galvas_tituls = [[Tunisijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = Kaīss Sajeds
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tunisijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = Ahmeds el Hašāni
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1956|3|20}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 =163610
|               platība_rangs =92
|              procenti_ūdens =5,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 11708370
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 78
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 71,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 133
|                     IKP_PPP = $ 97,74 mld
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 60
|          IKP_PPP_per_capita = $ 9630
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 73
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,766
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 91
|                        Gini = 39,8
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tunisijas dinārs]]
|                valūtas_kods = TND
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = .tn
|              tālsarunu_kods = 216
|                iso_kods_num =788
|              iso_kods_alfa2 = TN
|              iso_kods_alfa3 = TUN
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks Trešais
| attēls                   = Shrek the third ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek the Third''
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 =
* [[Kriss Millers]]
* [[Ramans Hui]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Denīze Nolana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Praiss]]
* [[Pīters S. Sīmans]]
* [[Kriss Millers]]
* [[Eirons Vārners]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Rūperts Everets]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Džois Arastia]]
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Šreks 2]]"
| nākamā                   = "[[Šreks: Ilgi un laimīgi]]"
| imdb                     =
}}
'''"Šreks Trešais"''' ({{val|en|Shrek the Third}}) ir 2007. gada ASV animācijas filma, turpinājums filmām "[[Šreks]]" un "[[Šreks 2]]". Pēc šīs filmas uzņemta [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] īsfilma "[[Šreka Ziemassvētki]]". Filmai, atšķirībā no pirmajām divām, mainījusies režisoru komanda.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zenta Ērgle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece, dramaturģe, arhitekte
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Starp mums, meitenēm runājot..."
"Operācija "Kanna""
"Mūsu sētas bērni"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Franču zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Redvudas nacionālais parks
''Redwood National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-10.0|y=-66.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Redvudas nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=40% | '''Dibināts''' || {{dat|1968|1|1}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štats
|-
| '''Tuvākā pilsēta''' || [[Krescenta]]
|-
| '''Platība''' || 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 391 282 gadā (2004. gadā)
|}
{{infokaste+}}
'''Redvudas nacionālais parks''' ({{val|en|Redwood National Park}}) atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pie [[Kalifornija]]s ziemeļu krasta. Parka teritorijas kopējā platība ir 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Tā teritorija plešas divos Kalifornijas apgabalos: [[Delnortes apgabals|Delnortes]] un [[Humbolta apgabals|Humbolta]].
Tuvākā pilsēta ir ''Krescen''. Parku klāj Sarkano sekvoju koku mežs. Jūras un zemes dzīve ir tikpat ievērojama, it īpaši jūras lauvas, kailie ērgļi un Kalifornijas apdraudētie brūnie pelikāni.
1850. gados Redvudas mežs aptvēra vairāk nekā 2 000 000 akrus (8100 km²) Kalifornijas piekrastē. Ziemeļu daļā sākotnēji dzīvoja indiāņi. Redvudas nacionālais parks tika izveidots 1968. gadā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GSAT-16''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''GSAT''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''I-3K''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]'' {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''ISRO'' {{IND}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|6|SK}} 20:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[DirecTV 14]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 12 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 3181,6 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 6000 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 55° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GSAT-14]]''
| KA_nāk                 = ''[[GSAT-6]]''
}}
'''GSAT-16''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2014. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]] (''ISRO'').

sentences: '''Alibi'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|la|alibi}} — ‘citā vietā, citur’)<ref>Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 13.lpp.</ref> ir [[jurisprudence|juridisks]] termins, kas attiecas uz [[krimināltiesības|krimināltiesībām]], ar to saprotot cilvēka nevainīguma konstatēšanu, pamatojoties uz to, ka aizdomās turētā vai apsūdzētā [[persona]] nav varējusi piedalīties viņam inkriminētajā [[noziedzīgais nodarījums|noziedzīgajā nodarījumā]], jo šā noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas brīdī tā atradusies citur.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{infokaste+}}
]]
'''Tālivaldis''' jeb '''Talibalds no Tālavas''' (latīņu: ''Thalibaldus de Tolowa''; ? - 1215.) bija [[Tālava]]s latgaļu valdnieks ar rezidenci [[Beverīna]]s pilskalnā (''Talibaldus de Beverin''), vēlāk Trikātas novada vecākais (''senior Tricatuae''). [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu laikā]] kopā ar saviem dēliem kā Livonijas [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis karoja gan pret [[igauņi]]em [[Sakala]]s un [[Ugaunija]]s zemēs, gan pret Tālavā iebrukušajiem [[lietuvieši]]em. Jau 1211. gadā viņš bija spiests pārcelties uz Trikātu, kur kļuva par novada vecāko. 1213. gadā Tālivaldi kā uzticamu krustnešu sabiedroto sagūstīja lietuvieši un mēģināja aizvest gūstā uz Lietuvu. 1215. gadā viņu nogalināja igauņu sirotāji.

sentences:
{{novec}}
{{Mazais burts|title=iPod}}
{{līdzīgs|iPad}}
[[File:Various iPods.jpg|thumb|Dažādi iPod modeļi, neviens no tiem vairs netiek ražots.]]
'''iPod''' ir pārnēsājamais mūzikas atskaņotājs, kuru radījusi firma [[Apple Inc.|Apple]]. Pirmais iPod tirdzniecībā iznāca [[2001. gads|2001]]. gada 23. oktobrī. Tas bija [[iPod Classic]] ar 5 un 10 GB atmiņu. Šobrīd tirdzniecībā ir četri dažādi iPod modeļi – [[iPod Classic]] ar 80, 120 un 160 Gb atmiņu, [[iPod Nano]] ar 8 un 16 GB atmiņu, [[iPod Shuffle]] ar 2 un 4 GB atmiņu un [[iPod Touch]] ar 32 un 64 GB atmiņu.

sentences: '''Diēta''' ({{val|gr|δίαιτα}}) ir [[ēšana]]s režīms, kas jāievēro [[cilvēks|cilvēkam]] saskaņā ar viņa [[organisms|organisma]] īpatnībām (kuras var atšķirties [[veselība|veselam]] un [[slimība|slimam]] cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina [[svars|svara]] samazināšanos vai palielināšanos.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Amanda Dudamela
 | vārds_orig              = ''Amanda Dudamel''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1999|10|19}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Merida}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modele
 | darbības gadi           = 2021—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Amanda Dudamela Ņūmena''' ({{val|es|Amanda Dudamel Newman}}; dzimusi [[1999.]] gada [[19. oktobris|19. oktobrī]]) ir [[Venecuēla|venecuēliešu]] modele, konkursa ''Miss Venezuela 2021'' uzvarētāja.<ref>[https://www.pageantcircle.com/2021/10/miss-venezuela-2021-is-amanda-dudamel.html Miss Venecuēla 2021 ir Amanda Dudamela]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #005096
| nos        = ''FK Baku''
| logo       =
| pilns      = ''Bakı Futbol Klubu''
| iesauka    = ''Zolaqlılar'' (Svītras)
| pilsēta    = {{Vieta|Azerbaidžāna|Baku}}
| dib        = 1997
| stad       = ''FK Baku'' treniņu bāzes stadions
| ietilp     = 3000
| prez       = {{flaga|Azerbaidžāna}} Hafizs Mamedovs
| tren       = {{flaga|Azerbaidžāna}} Novruzs Azimovs
| līga       = Azerbaidžānas Pirmā divīzija
| sez        = 2014.—2015.
| poz        = 9. vieta [[Azerbaidžānas futbola Premjerlīga|Azerbaidžānas Premjerlīgā]]
|pattern_b1=_whitehoops|pattern_ra1=|
  leftarm1=2B60DE|body1=2B60DE|rightarm1=2B60DE|shorts1=2B60DE|socks1=2B60DE|
  pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=|
  leftarm2=800517|body2=800517|rightarm2=800517|shorts2=800517|socks2=800517|
  pattern_la3=|pattern_b3=FFFFFF|pattern_ra3=|pattern_so3=FFFFFF|pattern_sh3=FFFFFF|
  leftarm3=FFFFFF|body3=FFFFFF|rightarm3=FFFFFF|shorts3=FFFFFF|socks3=FFFFFF|
}}
'''FK Baku''' ({{val-az|Bakı Futbol Klubu}}) ir [[Azerbaidžāna]]s futbola klubs no [[Baku]]. Klubs dibināts [[1997. gads|1997]]. gadā, pašlaik spēlē Azerbaidžānas futbola otrajā spēcīgākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Klubs ir divkārtējs Azerbaidžānas čempions, kā arī trīs reizes uzvarējis [[Azerbaidžānas kauss futbolā|Azerbaidžānas kausa]] izcīņā. Kluba sponsori ir ''Baghlan Group Company'' un ''Zqan Construction Company'', kuriem pieder arī Guba sporta komplekss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fcbaku.com/content.php?lang=az&page=1 |title=İkiqat Azərbaycan çempionu FK Bakı |access-date={{dat|2011|08|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008102646/http://www.fcbaku.com/content.php?lang=az&page=1 |archivedate={{dat|2011|10|08||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Apači
| skaits    = aptuveni 56 tūkstoši
| vieta     = [[Arizona|Arizonā]], [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]], [[Oklahoma|Oklahomā]] (visi ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] štati)
| valoda    = atšķirīgas ciltis runā dažādās dienvidu [[atapasku valodas|atapasku valodās]], runā arī [[angļu valoda|angļu valodā]]
| reliģija  =
| grupas    =
| radi      = [[navahi]]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Laguna
| official_name = ''Laguna''
| image_skyline = Lake Yambo.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jambo ezers
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-LAG Flag.svg
| image_shield = Laguna Province, Philippines Seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Laguna in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1571
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1917.85
| population_total = 3382193
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =10 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =20 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Santakrusa (Laguna)|Santakrusa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 30
| p1 = '''6 pilsētas'''
| p2 = [[Biņana]]
| p3 = [[Kabujao]]
| p4 = [[Kalamba]]
| p5 = [[Sanpablo]]
| p6 = [[Sanpedro (Laguna)|Sanpedro]]
| p7 = [[Santarosa (Laguna)|Santarosa]]
| p8 = '''24 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAG
| website                  = {{URL|http://www.laguna.gov.ph/}}
}}
'''Laguna''' ({{val|fil|Lalawigan ng Laguna}}, {{val|en|Province of Laguna}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā.  Administratīvi dalās 6 pilsētās un 24 municipalitātēs un sīkāk 681 barangajā. Provinces centrs ir [[Santakrusa (Laguna)|Santakrusa]], bet lielākā pilsēta — [[Kalamba]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: '''Rinda''' ({{val-la|ordo}}) ir augu sistemātikas pamattaksons. Tas apvieno radniecīgas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Dzīvnieku sistemātikas gadījumā [[kārta]] ir rindai atbilstošs [[taksons]].

sentences: '''Mācīšanās''' ir process, kurā cilvēks apgūst jaunas [[zināšanas]] un [[pieredze|pieredzi]]. Var mācīties gan [[skola|skolā]], gan mājās, gan jebkurā citā vietā. Skolā mācās [[rēķināšana|rēķināt]], [[lasīšana|lasīt]], [[rakstīšana|rakstīt]]. Skolēni apgūst dažādus mācību priekšmetus. Būtībā cilvēks mācās jau no pašas mazotnes, piemēram, iemācās [[staigāšana|staigāt]], [[runāšana|runāt]] dažādus vārdus, apgūst svešvalodu, gatavot ēdienu un tā tālāk.

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Raši
|     vārds_orig = רַשִׁ"י
|         attēls = Rashi woodcut cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1040
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1105
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = svēto rakstu komentētājs, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Gauss Research Laboratory''
|sponsors              = ''Gauss Research Laboratory''
|domātais-pielietojums = ar [[Puertoriko]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = diezgan populārs Puertoriko
|ierobežojumi          = dažiem trešā līmeņa domēniem ir ierobežojumi
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.pr/ www.nic.pr]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Empīrisms''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]] - ''empeiria'') ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka visām zināšanām ir jābalstās uz pieredzi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ārmstrongīts
|attēls=
|klase=[[Silikāts]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.34-70
|ķīm_formula=CaZr[Si6O15]·3H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaiši brūna
|svītra=Gaiši brūngana
|habituss=Agregāts, plākšņveida kristāli, noapaļoti agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, labi izteikta otrā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīga
|laušanas_koef=nα = 1,563 nβ = 1,569 nγ = 1,573
|pleohroisms=nav
|blīvums=2,7
}}

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #084
| nos     = ''FC Flora''
| logo    =
| pilns   = ''Tallinna Football Club Flora''
| iesauka = ''Triibulised (svītrainie)'' <br />''Kaktused (kaktusi)''
| pilsēta = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib     = 1990
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 10
| stad    = ''[[A. Le Coq Arena]]''
| ietilp  = 9692
| prez    = {{flaga|Igaunija}} Pelle Pohlaks
| tren    = {{flaga|Igaunija}} Jirgens Henns
| līga    = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez     = 2023.
| poz     = 1. vieta
| mediji  = {{url|fcflora.ee}}
| pattern_la1   =                    | pattern_la2   =
| pattern_b1    =_jablonec1617h      | pattern_b2    =_dundee1314a
| pattern_ra1   =                    | pattern_ra2   =
| leftarm1      = 008000             | leftarm2      = FFFFFF
| body1         = 008000             | body2         = FFFFFF
| rightarm1     = 008000             | rightarm2     = FFFFFF
| shorts1       = FFFFFF             | shorts2       = 000000
| socks1        = 008000             | socks2        = FFFFFF
}}
'''''FC Flora''''' ir [[Igaunija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Tallina]]s. Dibināts 1990. gadā, spēlē [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīgā]]. Mājas spēles aizvada ''[[A. Le Coq Arena]]'' stadionā, kurā ir 9692 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fcflora.ee/klubist/a-le-coq-arena/ |title=A. Le Coq Arena |accessdate={{dat|2016|2|4||bez}} |publisher=fcflora.ee |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160417105325/http://fcflora.ee/klubist/a-le-coq-arena/ |archivedate={{dat|2016|04|17||bez}} }}</ref> ''FC Flora'' ir 12 reizes izcīnījis Igaunijas futbola čempionu titulu un astoņas reizes uzvarējis [[Igaunijas kauss futbolā|Igaunijas kausā]]. Klubs vairākus gadus ir bijis [[Igaunijas futbola izlase]]s bāzes klubs, kā arī no tā jauniešu komandām nākuši vairāki futbolisti, kas veiksmīgi spēlējuši ārvalstu čempionātos. Šādi spēlētāji ir [[Marts Poms]], [[Andress Opers]], [[Raio Pīroja]], [[Ragnars Klavans]].

sentences:
, sengrieķu matemātiķis, 3. gadsimtā p.m.ē. ([[Rafaēls|Rafaēla]] glezna)]]
'''Matemātika''' ({{val-el2|mathēmatikē}} — ‘mācība’, ‘zinība’) ir [[zinātne]] par reālās pasaules skaitliskajām attiecībām un telpiskajām formām.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | title= Matemātika | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2010-08-19 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110722164752/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | archivedate= 2011-07-22 }}</ref> <!--Tās pamatjēdzieni ir [[skaitlis]] un [[lielums]].--> Cilvēkus, kuru mērķis ir izprast un veicināt tālāku matemātikas attīstību, sauc par [[matemātiķis|matemātiķiem]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f77s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176 °C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607 °C)
}}

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Zakerbergs
|     vārds_orig = ''Mark Zuckerberg''
|         attēls = Mark Zuckerberg at the 37th G8 Summit in Deauville 018 v1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marks Zakerbergs 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Vaitplensa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = ''[[Facebook]]'' prezidents
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Marks Eliots Zakerbergs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Valsts valodas centrs: pareizi ir Zakerbergs, nevis Cukerbergs! |date= 2018. gada 11. aprīlis |publisher= [[tvnet.lv]] |url= http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/781747-valsts_valodas_centrs_pareizi_ir_zakerbergs_nevis_cukerbergs |accessdate= 2018 gada 11. aprīlī |quote=Populārās sociālās platformas izveidotājs ir amerikānis, tāpēc viņa uzvārds latviešu valodā jāizrunā kā Zakerbergs. Savukārt Cukerbergs ir atveidojums no vācu valodas un ir uzskatāms par nepareizu. (...) To mēdz atveidot arī kā Zukerbergs. Arī šis variants nav pareizs. Kā zināms, latviešu valodā citvalodu personvārdus atveido pēc to izrunas, un jebkurš var noklausīties, ka Zakerbergu sauc par Zakerbergu gan ziņās angļu valodā, gan arī ziņās vācu valodā (neraugoties uz to, ka šā amerikāņa uzvārdam ir vācu izcelsme, paši vācieši «Facebook» dibinātāju par Cukerbergu nesauc).}}</ref> ({{val|en|Mark Elliot Zuckerberg}}; dzimis {{dat|1984|5|14}} [[Vaitplensa|Vaitplensā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[programmētājs]], [[uzņēmējs]] un [[filantrops]]. Viņš pazīstams kā interneta tīmekļa vietnes ''[[Facebook]]'' izveidotājs un dibinātājs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Facebook Effect|author=David Kirkpatrick|page=322}}</ref> Pašlaik (2021) ir ''Facebook'' priekšsēdētājs un vadītājs.

sentences: '''Autobūve''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kas veic [[Ceļu transports|ceļu transporta]] ([[Automašīna|automobiļu]]) ražošanu, galvenokārt aprīkotus ar [[Iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējiem]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Monmartrs
| Nosaukums2           = ''Montmartre''
| Photo                = Montmarte 2 (pixinn.net).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Parīze
| plat_d = 48.886944 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  = 2.341111 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| Augstums             = 130
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta      = {{vieta|Francija|Parīze|18. apgabals}}
| Kalnu grēda          =
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Monmartrs''' ({{val|fr|Montmartre}}) ir 130 m augsts pakalns [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Ar '''Monmartras''' nosaukumu arī apzīmē apkārt esošo rajonu. Atrodas pilsētas ziemeļu daļā. Monmartra ir pazīstama kā mākslinieku rajons, kalna virsotnē atrodas [[Parīzes Svētās sirds bazilika|Svētās sirds bazilika]]. Šeit arī tika likti pirmie pamati [[Jezuītu ordenis|Jezuītu ordeņa]] izveidē.<ref name=ParisDigest>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.parisdigest.com/paris/montmartre.htm |title=Montmartre, Paris' last village. Facts. |author= |year=2018 |publisher=Paris Digest |accessdate=2018-09-07}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Capitals in North America}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium sibiricum2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium sibiricum
| suga_lv = Sibīrijas gandrene
| binomial = Geranium sibiricum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sibīrijas gandrene''' (''Geranium sibiricum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tā ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kā arī centrālajā un dienvidaustrumu [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] Sibīrijas gandrene ir adventīvs augs, kas ir sastopams reti, galvenokārt lielāko pilsētu teritorijā un to apkaimē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-sibiricum-l/|title=Sibīrijas gandrene - Geranium sibiricum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Zilupes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Zilupe]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Zilupe]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences: '''Izruna''' ir skanējuma izveide valodas skaņāma ar runas orgāniem<ref>[https://llvv.tezaurs.lv/izruna:1 Tezaurs.lv Izruna]</ref> — veids, kā cilvēki izsaka [[vārds|vārdus]], [[frāze]]s vai citas [[skaņa]]s noteiktā [[valoda|valodā]]. Izruna ietver skaņu veidošanu un kombinēšanu, lai radītu dzirdamu [[runa|runu]]. Pareiza izruna ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu, ka sarunu biedrs var saprast runātāja pateikto, informācija tiek nodota skaidri un saprotami. Ir ieviests [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts]] (IPA), kas nodrošina pareizu izrunas pierakstu no jebkuras valodas. Vienas noteiktas valodas ietvaros var būt atšķirības viena un tā paša vārda izrunā. Kādas valodas apgūšanas procesā lielā uzmanība tiek pievērsta pareizai izrunai, lai nodrošinātu efektīvu [[saziņa|saziņu]].

sentences: '''Islāma republika''' ir [[Teokrātija|teokrātiska]] vai līdzīga valdības forma, kurā [[Islāms|islāma]] garīdzniecībai ir būtiska loma [[valsts]] pārvaldībā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Viljams Vilberforss
| attēls              = William wilberforce.jpg
| amats               =[[Lielbritānijas parlaments|Lielbritānijas parlamenta]] loceklis
| term_sākums         ={{dat|1780|10|31|N}}
| term_beigas         ={{dat|1825|2|1}}
| prezidents          =
| priekštecis         =[[Deivids Hartlijs]]
| pēctecis            =[[Artūrs Gauts-Kaltorps]]
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| dzim_dati           ={{dat|1759|8|24}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Lielbritānija|Jorkšīras Īstraidinga|Kingstona pie Hallas}}
| mir_dati            ={{mdv|1833|7|29|1759|8|24}}
| mir_vieta           ={{vieta|Lielbritānija|Londona|Belgrāvija}}
| partija             = [[Neatkarīgais kandidāts]]
| dzīvesb             = Barbara Spūnere
| profesija           = politiķis, filantrops
| reliģija            =
| paraksts            = Wilber.svg
| piezīmes            =
}}
{{infokaste+}}
'''Viljams Vilberforss''' (''William Wilberforce'', dzimis {{dat|1759|8|24}}, miris {{dat|1833|7|29}}) bija [[Apvienotā Karaliste|britu]] politiķis un [[filantrops]], kā arī [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamenta]] loceklis. Viņš bija līderis kustībai par [[vergs|vergu]] tirdzniecības atcelšanu.
== Piemiņa ==
Viljama Vilberforsa dzīve un darbība ir plaši pieminēta Apvienotajā Karalistē un citur. [[Vestminsteras abatija|Vestminsteras abatijā]] 1840. gadā tika atklāta [[Semjuela Džozefa]] veidota sēdoša Viljama Vilberforsa statuja, uz kuras bija iegravēta epitāfija, kas slavēja viņa kristīgo raksturu un viņa ilgo darbu, lai likvidētu vergu tirdzniecību un verdzību.<ref>https://www.westminster-abbey.org/abbey-commemorations/commemorations/william-wilberforce-family</ref>

sentences:
{{coord|40.34873|-74.65931|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|image_name = Princeton shield.svg
|name = Prinstonas Universitāte
|latin_name = Universitas Princetoniensis
|motto = {{val|la|Dei sub numine viget}}
|established = 1746
|calendar= Semestris
|endowment = $16,954 miljardi (2012) <ref>{{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|02|05||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|students  = 7567
|undergrad = 5113<ref>[http://registrar.princeton.edu/university_enrollment_sta/common_cds2009.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130421120450/http://registrar.princeton.edu/university_enrollment_sta/common_cds2009.pdf |date={{dat|2013|04|21||bez}} }}. Princeton University Common Data Set. Retrieved on April 18, 2010.</ref>
|postgrad= 2479
|faculty = 1172
|staff = 1103
|location = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|former_names = Ņūdžersijas koledža (1746–1896)
|colors         = Oranža, melna {{color box|#FF6600}}{{color box|black}}
|affiliations = [[Middle Atlantic Intercollegiate Sailing Association|MAISA]], [[Association of American Universities|AAU]]
|nickname = ''Tigers''
|website = {{URL|http://www.princeton.edu/|Princeton.edu}}
|logo = [[File:Princeton U logotype.png|150px]]
}}
'''Prinstonas Universitāte''' ({{val|en|Princeton  University}}) ir uz pētniecību orientēta privāta [[Efeju līga]]s [[universitāte]], kas atrodas [[Prinstona|Prinstonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijas štatā]]. Universitāte dibināta 1746. gadā kā '''Ņūdžersijas koledža''' (''College of New Jersey'') Elizabetē, Ņūdžersijā, 1747. gadā tā pārvācās uz [[Ņuarka|Ņuarku]], savukārt kopš 1876. gada tā atrodas Prinstonā un 1896. gadā tā tika pārsaukta par Prinstonas Universitāti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.princeton.edu/pr/pub/ph/05/03.htm|title="Princeton's History" — Parent's Handbook, 2005–06|publisher=Princeton University|month=August|year=2005|accessdate=2006-09-20|archiveurl=https://web.archive.org/web/20060904214124/http://www.princeton.edu/pr/pub/ph/05/03.htm|archivedate=2006-09-04}}</ref> Prinstona ir viena no četrām vecākajām universitātēm ASV un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms [[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš|ASV Neatkarības kara]].

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences: '''4. jūnijs''' ir gada 155. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (156. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 210 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Kalvo''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Schorseneer plant Scorzonera hispanica.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Scorzonera hispanica|Melnsakne}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|            rinda =Asterales
|         rinda_lv =Asteru rinda
|           dzimta =Asteraceae
|        dzimta_lv =Kurvjziežu dzimta
|            ģints =Scorzonera
|         ģints_lv =Raudupes
|             suga =S. hispanica
|          suga_lv =Melnsakne
|         binomial =Scorzonera hispanica L.
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Norvēģijas apdzīvotās vietas]]
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šumava
|attēls                 = Ulrichsberg Böhmerwald 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šumavas ainava no Ulrihsberga [[Austrija|Austrijā]]
|lat_dir =N |lat_deg =49|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =18|lon_min =8|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
{{CZE}}
{{DEU}}
|ģeo_apgabals           = [[Bohēmijas masīvs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120—190
|platums                = 50
|kalns                  = [[Groserarbers]]
|augstums               = 1456
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šumava''' ({{val|cs|Šumava}}) jeb '''Bohēmijas Mežs''' ({{val|de|Böhmerwald}}) ir kalnu grēda uz [[Čehija]]s robežas ar [[Vācija|Vāciju]] un [[Austrija|Austriju]].<ref>{{PZT|676}}</ref> Daļa no [[Bohēmijas masīvs|Bohēmijas (Čehu) masīva]] tā dienvidaustrumu daļā. Ziemeļrietumos Šumavai piekļaujas [[Čehu Mežs]] vai Augšpfalcas Mežs. Šumavu veido divas paralēlas grēdas; Vācijas pusē daļu no grēdas tās dienviddaļā dēvē arī par [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Mežu]]. Augstākā virsotne ir [[Groserarbers]] (1456 m vjl). Grēda veidota no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Apaugusi ar skujkoku (egles, baltegles) un platlapju mežiem. Grēdas dienviddaļā pierobežā izveidoti [[Šumavas nacionālais parks]] (Čehijas pusē) un [[Bavārijas Meža nacionālais parks]] (Vācijas pusē). [[Boubīns|Boubīna]] kalnā Čehijā pirmatnējā meža rezervāts.

sentences:
{{cita nozīme|bioķīmisko analīzi|uzņēmumu|Elisa}}
'''Cietfāzes enzīmu imunosorbences tests'''<ref>[https://termini.gov.lv/atrast/enzyme%20linked%20immunosorbent%20assay,,Elisa Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - ELISA], termini.gov.lv.</ref> ({{val-en|enzyme-linked immunosorbent assay}} jeb '''ELISA''') ir plaši izmantota analītiskā bioķīmiskā analīze, ko pirmo reizi aprakstīja ''Engvall'' un ''Perlmann'' 1971. gadā.<ref>{{Cite journal|last=Engvall|first=E|date=1972-11-22|title=Enzyme-linked immunosorbent assay, Elisa|url=http://www.jimmunol.org/content/109/1/129|journal=The Journal of Immunology|volume=109|issue=1|pages=129–135|issn=0022-1767|pmid=4113792}}</ref> Analīzē izmanto cietās fāzes enzīmu imūnanalīzes (EIA) veidu, lai noteiktu liganda (parasti [[proteīns|proteīna]]) klātbūtni šķidrā paraugā, izmantojot [[antivielas]], kas vērstas pret mērāmo proteīnu. ELISA izmanto kā diagnostikas līdzekli medicīnā, augu patoloģijā un biotehnoloģijā, kā arī kā kvalitātes kontroles pārbaudi dažādās rūpniecības nozarēs.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Mõtsa pūol
|nosaukums_latv_val     = Metsepole
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1207
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Metsepoli iekļāva [[Livonijas bīskapija]]s sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Metsepole.jpg
|image_map_caption      = Metsepoles valsts (novada) minimālais un maksimalais lielums pēc dažādām vēstures kartēm (12.-13.gs.)
|
|galvaspilsēta          = ''castrum Mezepol''
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = līvu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Opertorbitolitinae
|        apakšdzimta_lv = Opertorbitolitīnas
|         binomial = Opertorbitolitinae <small>Loeblich & Tappan, 1986</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Cyclopertorbitolites}}
* † {{TaksoSaite|Opertorbitolites}}
* † {{TaksoSaite|Somalina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Opertorbitolitīnas''' (''Opertorbitolitinae'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1986. gadā izdalīja amerikāņu mikropaleontologi [[Alfrēds Lēblihs]] un [[Helēna Tappana]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] prehapidioninīnas ir zināmas no [[Paleocēns|paleocēna]] beigām līdz [[luteta laikmets|luteta laikmeta]] beigām [[Eocēns|eocēnā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talismans
| attēls                   =  The Lucky One Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lucky One''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Skots Hikss]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Kevins Makkormiks]]
| scenārija autors         = [[Vills Feterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Teilore Šilinga]]
* [[Džejs R. Fērgusons]]
* [[Blaita Danere]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|20|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|title=The Lucky One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191018065452/https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|archivedate={{dat|2019|10|18||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=luckyone.htm|title=The Lucky One (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talismans"''' ({{val|en|The Lucky One}}) ir 2012. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Nikolass Spārkss|Nikolasa Spārksa]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Skots Hikss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Teilore Šilinga]], [[Džejs R. Fērgusons]] un [[Blaita Danere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|4|20||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernests Rūdolfs fon Trautfeters
|     vārds_orig = ''Ernst Rudolf von Trautvetter''
|         attēls = Trautfetter RE.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernst Rudolf von Trautvetter Signature 1856.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{novecojis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|name = ''Microsoft Edge''
|logo =Edge Logo 2019.svg|40px
|screenshot =
|developer = [[Microsoft]]
|operating system = [[Windows]],
|genre = [[Tīmekļa pārlūkprogramma|Interneta pārlūks]]
|platform = [[EdgeHTML]]
}}

sentences:
'''Kreacionisms''' ({{val|la|creatio;creatonis}} — radīšana) ir [[uzskats]], ka [[pasaule]], [[dzīvība]] un [[cilvēks]] ir dievišķās radīšanas rezultāts.<ref>
[http://plato.stanford.edu/entries/creationism/ Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - Kreacionisms {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FF0000
| nos        = SC Balvi
| logo       =
| pilns      = Balvu Sporta centrs
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Balvi}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2019. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2019.]]
| poz        = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]], 10. vieta
| dib        =
| stad       = [[Balvu stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} (?)
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[ngus Zaharāns]]
| kapteinis       =
| mediji          =
| sadarbojas      =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pa asmeni skrejošais
| attēls                   = Blade Runner poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade Runner''
| žanrs                    = [[Zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = [[Maikls Dīlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Deivids Pīplzs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Harisons Fords]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Šona Janga]]
* [[Edvards Džeimss Olmoss]]
* M. Emets Volšs
* Derila Hanna
| mūzika                   = [[Vangelis]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Terijs Rolings]]
* [[Mārša Nakašima]]
| studija                  = ''[[The Ladd Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1982|06|25}}
| ilgums                   = 116 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blade Runner (1982) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0083658/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]"
| imdb                     =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais"''' ({{val|en|Blade Runner}}) ir 1982. gada ASV [[zinātniskās fantastikas filma]], kuru veidojis [[Ridlijs Skots]]. Filmas [[scenārijs]], kuru uzrakstīja [[Hampton Fancher|Hemptons Fenčers]] un [[David Peoples|Deivids Pīplzs]], ir balstīts uz [[Filips Diks|Filipa K. Dika]] romānu ''[[Do Androids Dream of Electric Sheep?]]''. Galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Ritgers Hauers]], [[Sean Young|Šona Janga]], [[Edward James Olmos|Edvards Džeimss Olmoss]], [[M. Emmet Walsh|M. Emets Volšs]] un [[Daryl Hannah|Derila Hanna]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: Šis ir valstu nacionālo [[putni|putnu]] saraksts. Lielākā daļa ir oficiāli apstiprināti nacionālie putni, bet daļa ir arī neoficiāli pieņemtie.

sentences:
{{novecojis|to, ka nav par ziņojuma 2. daļu un starptautisko reakciju}}
'''Maklarena ziņojums''' ({{val|en|McLaren Report}}) ir 2016. gadā publicēts [[Pasaules antidopinga aģentūra]]s neatkarīgas izmeklēšanas grupas [[Ričards Maklārens|Ričarda Maklarena]] vadībā apkopots divdaļīgs ziņojums par valsts finansētu [[dopings|dopinga]] sistēmu [[Krievija|Krievijā]]. Ziņojuma 1. daļa tika publicēta 2016. gada 16. jūlijā{{sfn2|Maklarena ziņojuma 1. daļa}}, bet 2. daļa — 2016. gada 9. decembrī.{{sfn2|Maklarena ziņojuma 2. daļa}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

sentences:
{{Stack| drošais velosipēds [[Londonas Zinātnes muzejā]]]]
, Anglija]]}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amsterdama
| operators = [[Emanuels Lubeskis]]
| attēls = Amsterdam posterLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, trilleris, vēsturiska filma
| režisors = [[Deivids Rasels]]
| producents =
| scenārijs = Deivids Rasels
| aktieri = * [[Kristians Beils]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Maiks Maierss]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Andrea Raisboro]]
* [[Teilora Svifta]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Rāmī Māleks]]
* [[Roberts De Niro]]
| mūzika = [[Denjels Pembertons]]
| oriģinālnos = ''Amsterdam''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
* ''DreamCrew''
* ''Keep Your Head''
* ''Corazon Hayagriva''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|18|ASV|2022|10|6|Latvija}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|31,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10304142/|title=
Amsterdam (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amsterdama"''' ({{Val|en|Amsterdam}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s vēsturiskā [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Rasels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Margota Robija]], [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Kriss Roks]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Zoja Saldana]], [[Maiks Maierss]], [[Maikls Šenons]], [[Timotijs Olifents]], [[Andrea Raisboro]], [[Teilora Svifta]], [[Matiass Shunartss]], [[Alesandro Nivola]], [[Rāmī Māleks]] un [[Roberts De Niro]].

sentences: '''Aerofobija''' jeb '''bailes no lidošanas''' ir [[bailes]] atrasties [[Lidmašīna|lidmašīnā]] vai citā transportlīdzeklī, kas lido, piemēram, [[Helikopters|helikopterā]]. To sauc arī par '''lidošanas fobiju''', '''lidojumu fobiju''' vai '''aviofobiju'''. Par aerofobiju sauc arī bailes no gaisa plūsmām (gaisa strāvām) vai svaiga gaisa.<ref>{{cite web|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/aerophobia|title=aerophobia|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate=20 July 2014}}</ref>

sentences:
[[Image:PrimeDecompositionExample.svg|right|thumb|200px|Piemērs, skaitlis 864 pirmreizinātājos.]]
'''Pirmreizinātājs''' ir kāda [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] [[dalītājs]], kas ir [[pirmskaitlis]]. Piemēram, skaitļa 12 pirmreizinātāji ir 2 un 3, bet skaitļa 25 vienīgais pirmreizinātājs ir 5. Skaitli sadalīt pirmreizinātājos nozīmē izteikt to kā vairāku pirmskaitļu reizinājumu, katram pirmskaitlim norādot arī kāpinātāju, ar kādu tas ietilpst dotajā skaitlī. Piemēram, 12 = 22 · 3, 7 = 71, 360 = 23 · 32 · 5, utt. [[Aritmētikas pamatteorēma]] apgalvo, ka katru naturālu skaitli, kas lielāks par 1, var sadalīt pirmreizinātājos, turklāt vienā vienīgā veidā (neņemot vērā pirmreizinātāju kārtību). Skaitlim 1 nav pirmreizinātāju, jo tas dalās tikai ar 1, kas nav pirmskaitlis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{līdzīgs|tahometrs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss — Revolūcija
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss: Atdzimšana]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|427,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4234380801/|title=The Matrix Revolutions (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 129 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|11|5}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Revolutions''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Matrix revolutions ver7.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss — Revolūcija"''' ({{Val|en|The Matrix Revolutions}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Tā ir trešā filmu sērijas "Matrikss" filma. Tā iznāca sešus mēnešus kopš filmas "[[Matrikss atjaunots]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences: '''Loperamīds''' ir pretcaurejas [[medikaments]]. Tas bieži tiek pielietots [[Gastroenterīts|gastroenterīta]], kairinātās zarnas sindroma, saīsinātas zarnas sindroma gadījumā. Tas netiek rekomendēts asiņainas [[caureja]]s gadījumā. Loperamīdu uzņem perorāli. Biežākās blaknes ir vēdersāpes, [[aizcietējumi]], [[miegainība]], [[vemšana]] un sausa mute. Tas var palielināt risku rasties toksiskai resnās zarnas dilatācijai. Nav skaidra tā drošība [[grūtniecība]]s laikā. Tā opioīdais darbības princips balstās uz zarnas peristaltisko kontrakciju mazināšanu. Loperamīdu pirmo reizi sintezēja 1969.gadā un pielietoja medicīnā 1976.gadā. Tas ir bezrecepšu medikaments.<ref name=Ric2013>{{cite book|last1=Hamilton|first1=Richard J.|title=Tarascon pocket pharmacopoeia|date=2013|publisher=Jones & Bartlett Learning|location=[Sudbury, Mass.]|isbn=9781449673611|page=217|edition=14|url=https://books.google.ca/books?id=zJay-fZCFGgC&pg=PA217}}</ref> Uzņemot ļoti augstas dozas tas var iziet cauri asins-smadzeņu barjerai un darboties līdzīgi, kā [[Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs]] — izraisot [[Eiforija|eiforiju]], analgēziju (sāpju mazināšanu).<ref name="DaniulaityteCarlson2013">{{cite journal|last1=Daniulaityte|first1=Raminta|last2=Carlson|first2=Robert|last3=Falck|first3=Russel|last4=Cameron|first4=Delroy|last5=Perera|first5=Sujan|last6=Chen|first6=Lu|last7=Sheth|first7=Amit|title=“I just wanted to tell you that loperamide WILL WORK”: A web-based study of extra-medical use of loperamide|journal=Drug and Alcohol Dependence|volume=130|issue=1-3|year=2013|pages=241–244|issn=03768716|doi=10.1016/j.drugalcdep.2012.11.003}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džakomo Kvarengi
|     vārds_orig = ''Giacomo Quarenghi''
''Джа́комо Кваре́нги''
|         attēls = Kvarengi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Rota d'Imanja, [[Venēcijas republika]]
([[Bergamo province]], [[Lombardija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kolektīvā iepirkšanās''' ir iepirkšanās organizācijas princips, pie kura vairākas [[persona]]s apvienojas grupā, lai iegūtu [[vairumtirdzniecība]]s atlaides precēm un pakalpojumiem.

sentences:
[[Kategorija:Kurši]]
[[Kategorija:Kaujas pēc valsts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hierochloe odorata Turówka wonna 2019-05-17 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Smaržīgā mārsmilga]] (''Hierochloe odorata'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hierochloe
| ģints_lv = Mārsmilgas
| binomial = Hierochloe
| autors =
}}'''Mārsmilgas''' ({{val|la|Hierochloe}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints. Mārsmilgas ir daudzgadīgi [[Saknenis|sakneņu]] [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas galvenokārt sastopami [[Mērenā josla|mērenajos]] un [[Subarktika|subarktiskajos]] reģionos [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], lai gan dažas sugas sniedzas uz dienvidiem [[Austrālija]]i un [[Latīņamerika]]i.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:18212-1|title=Hierochloe R.Br. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-17|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://plants.usda.gov/java/profile?symbol=HIERO|title=USDA Plants Database|website=plants.usda.gov|access-date=2022-12-17}}</ref> Šīs ģints pārstāvjiem ir raksturīga salda [[smarža]], ziedi sakārtoti [[Skara|skarā]] un olveidīgi [[Grauds|graudi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment?8738,9048|title=UC/JEPS: Jepson Manual treatment for HIEROCHLOE|website=ucjeps.berkeley.edu|access-date=2022-12-17}}</ref>

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Olimpiskās spēles]]
[[Kategorija:Daudzu sporta veidu sacensības]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dziedi!
| attēls                   = Dziedi.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sing''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Gērts Dženingss]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         = Gērts Dženingss
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sets Makfārlins]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tarons Edžertons]]
| mūzika                   = [[Džobijs Talbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|11|Toronto kinofestivāls|2016|12|21|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sing-2016|title=Sing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180924031954/http://www.bbfc.co.uk/releases/sing-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3470600/|title=Sing (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|634,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Dziedi! 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Dziedi!"''' ({{val|en|Sing}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gērts Dženingss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Metjū Makonahijs]], [[Rīza Viterspūna]], [[Sets Makfārlins]], [[Skārleta Johansone]], [[Džons Reilijs]] un [[Tarons Edžertons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Natori''' var būt:
* [[Takeši Natori]];
* [[Acuši Natori]].

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Zāļu labas ražošanas prakse''' (LRP) ir sistēma zāļu ražošanas un kontroles nepārtrauktas atbilstības noteiktiem kvalitātes standartiem nodrošināšanai. Sistēma izstrādāta, lai un nodrošinātu zāļu kvalitāti un drošību un mazinātu farmaceitiskā produkta ražošanas posma potenciālos riskus, kurus nevar novērst, tikai veicot kvalitātes kontroles pārbaudi galaproduktam. LRP kvalitātes stadartu sistēma ir starptautiski atzīta un aptver visus ražošanas aspektus, sākot no izejvielām un izejmateriāliem, telpām un iekārtām līdz personāla apmācībām un higiēnai.<ref name="ispe">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.ispe.org/gmp-resources|title= Good Manufacturing Practice (GMP)|accessdate= {{dat|2017|5|28}}|publisher= ISPE}} {{en ikona}}</ref><ref name="canada">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hc-sc.gc.ca/dhp-mps/compli-conform/info-prod/drugs-drogues/actingre-question-eng.php|title= Drugs and Health Products|accessdate= {{dat|2017|5|28}}|publisher= Health Canada}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Udmurtijas Republika
| karte = Russia - Udmurt Republic (2008-01).svg
| oriģ = Удмуртская Республика
Удмурт Республика
| karoga_attēls = Flag_of_Udmurtia.svg
| karoga_nosaukums = Udmurtijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Udmurtia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Udmurtijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Iževska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[udmurtu valoda|udmurtu]]
| tautas = [[krievi]] (60,12%)
[[udmurti]] (29,33%)
[[tatāri]] (6,96%)
| platība = 42 100
| iedzīvotāji = 1 552 800
| iedz blīvums = 36,9
| pilsētas = 5
| rajoni = 25
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.udmurt.ru/
|ainavas_skats=Votkinsky_District,_Udmurt_Republic,_Russia_-_panoramio_(26).jpg}}

sentences:
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Gumijas rūpniecības AS "Kvadrāts"
| native_name      = '''''Baltic India Rubber Company Quadrat'''''
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Gumijas rūpniecības AS Kvadrāts 1924.png
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1924. gada 9. maijs
| founder          =
| defunct          = 1940. gads (1999. gads)
| location_city    =
| location_country =
| location         = Latgales iela 322/324, [[Rīga]]
| locations        =
| area_served      = [[Latvijas vēsture#Neatkarīgā Latvija|Starpkaru periodu Latvija]], [[Padomju Savienība]]
| key_people       =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 348
| industry         = rūpniecība
| products         = apavi, riepas, kameras, rotaļlietas, transmisiju siksnas, pretgāzu uzvalki, uzpūšamie pontoni, glābšanas laivas un sporta laivas
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ziru pagasts
| karte             = Ziru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ziru pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ziru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ziru pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Ziras
| platība           = 153,8
| iedzīvotāji       = 497<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 497 / 153.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Sirgen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Зиргенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Atsauces}}
 notiekošajās [[Latgale]]s kultūras dienās]]
'''Podniecība''' ir [[amatniecība]]s nozare, kurā no [[māls|māla]] izgatavo dažādus izstrādājumus (visbiežāk traukus). Lai tie būtu izturīgi, trauku sagataves tiek apdedzinātas īpašās podnieku krāsnīs, bet lai tie būtu arī ūdens necaurlaidīgi un tiem būtu [[Estētika|estētisks]] izskats, tos pārklāj ar glazūru.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ornithischia.png
|    att_nosaukums = Iegurnis, kāds bija raksturīgs putniegurņa dinozauriem
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        apakštips = Vertebrata
|     apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|            klase = Sauropsida
|         klase_lv = Rāpuļi
|        virskārta = Dinosauria
|     virskārta_lv = Dinozauri
|            kārta = Ornithischia
|         kārta_lv = Putniegurņa dinozauri
|         binomial = Ornithischians
|      kategorijas = nē
}}'''Putniegurņa dinozauri''' ({{val-la|Ornithischia}}) ir [[dinozauri|dinozauru]] kārta, kurā ietilpst visi tie dinozauri, kuriem [[iegurnis]] bija līdzīgs [[putni]]em. Visi putniegurņa dinozauri bija [[augēdājs|augēdāji]].

sentences:
{{navbox
|name = Andoras līdzprinči
|title = {{flaga|Andora}} [[Andora]]s līdzprinči ([[Andoras līdzprinču uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = {{{state|autocollapse}}}
|bodyclass = hlist

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences: '''Dabā''' ir [[Latvijas Kultūras akadēmija]]s tradicionālās dziedāšanas grupas "[[Saucējas]]" piektais mūzikas albums. Izdots 2021. gadā Mūzikas izdevniecībā “Lauska”.<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2022-11-14|title=Saucējas|url=https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Sauc%C4%93jas&oldid=3724040|journal=Vikipēdija|language=lv}}</ref>

sentences:
'''Zemes kodols''' ir ļoti blīvs – 13 g/cm3 un pēc pašreizējiem priekšstatiem to veido [[dzelzs]] un [[niķelis]]. Dzelzs un niķelis ar šādu blīvumu var veidoties tikai ļoti liela spiediena ietekmē.<ref>Strautnieks, I. 2005. Zemes iekšējā uzbūve: lekcija. Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte, Rīga, Latvijas Universitāte</ref> Temperatūra iekšējā kodolā var sasniegt 5430 °C, kas līdzinās temperatūrai uz [[Saule]]s.
{{Zemes iekšējā uzbūve}}

sentences: Veselības aprūpē '''diferenciāldiagnoze''' (saīsināti, {{Val-en|DDx}}) ir pacienta vēstures analīzes un fiziskās izmeklēšanas metode, lai noteiktu pareizu [[Diagnoze|diagnozi]]. Tas ietver noteiktas slimības vai stāvokļa nošķiršanu no citiem, kam ir līdzīgas klīniskas pazīmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/differential+diagnosis|title=Definition of DIFFERENTIAL DIAGNOSIS|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-02-03|language=en}}</ref> Klīnicisti izmanto diferenciāldiagnostikas procedūras, lai diagnosticētu konkrēto pacienta slimību vai, vismaz, lai ņemtu vērā jebkādus tūlītējus dzīvībai bīstamus apstākļus. Bieži katru atsevišķo iespējamās slimības variantu sauc par diferenciāldiagnozi (piemēram, akūts [[bronhīts]] var būt diferenciāldiagnoze klepus novērtēšanā, pat ja galīgā diagnoze ir [[saaukstēšanās]]).

sentences:
s katedrālē]]
.]]
'''Vitrāža''' ({{val-fr|vitrage}} — stiklojums, no {{val-la|vitrum}} — stikls) ir no krāsainiem [[stikls|stikla]] gabaliem veidota [[glezna]] vai ornamentālā kompozīcija.

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Zemes garozu|Garoza|Garoza}}
s griezums no [[Zemes kodols|kodola]] līdz [[eksosfēra]]i.]]
{{Zemes iekšējā uzbūve}}
[[ģeoloģija|Ģeoloģijā]] '''garoza''' ir [[planēta]]s ārējais slānis, daļa no tās [[litosfēra]]s. Planetārās garozas parasti sastāv no mazāk [[blīvums|blīva]] materiāla, salīdzinājumā ar planētas dzīlēm. [[Zeme]]s garoza galvenokārt sastāv no [[bazalts|bazalta]] un [[granīts|granīta]]. Zem Zemes garozas atrodas cita Zemes litosfēras daļa — [[mantija (ģeoloģija)|mantija]]. Zemes mantija ir blīvāka un sastāv no materiāla, kas kūst pie augstākas temperatūras. Zemes garozu un mantiju atdala [[Mohorovičiča robeža]] (saīsināti — Moho), uz kuras notiek strauja [[seismiskais vilnis|seismisko viļņu]] paātrināšanās.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mēness piramīda
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Piramide_de_la_Luna_072006.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Mēness piramīda
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.6996 | latNS  = N
| longd = 98.844 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Mehiko (štats)}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         = 130 m
| width          = 150 m
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         = 42 m
| builder        =
| material       =
| built          = ap 100./200. gadu
| abandoned      =
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1880. gada
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Teotivakanas pirmsspāņu pilsēta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/414 414]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 250 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Ticības apliecinājums''' jeb '''ticības apliecība''' ir kādas reliģiskas kopienas kopīgas ticības kopuma formulējums.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņi
| virsdzimta = Chalcidoidea
| virsdzimta_lv =
| dzimta = Chalcididae
| dzimta_lv=
| apakšdzimta = Chalcidinae
| ģints Conura
| suga =  Conura albifrons
| kategorijas = nē
| binomial= Conura albifrons <small>(Walsh, 1861)</small>
| sinonīmi =
* ''Chalcis albifrons'' Walsh, 1861
* ''Conura (Ceratosmicra) albifrons'' (Walsh, 1861)
* ''Smicra albifrons'' (Walsh, 1861)
* ''Spilochalcis albifrons'' (Walsh, 1861)
* ''Spilochalcis torvina ancylae'' Girault, 1920
| iedalījums =
}}
'''''Conura albifrons''''' ir [[Plēvspārņi|plēvspārņu]] suga no ''[[Chalcididae]]'' dzimtas. Sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Nearktika|Nearktikas]] reģionā.<ref name="NHM"/>

sentences:
{{pāradresācija|Dinaburga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Daugavpils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = How Daugavpils look like.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Daugavpils.svg
| flag_size = x75px
| flag_link = Daugavpils karogs
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Daugavpils.svg
| shield_size = x75px
| shield_link = Daugavpils ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = top
| latd = 55
| latm = 52
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 32
| longs = 8
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1275]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1582]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Daugpiļs}}
{{val|lt|Daugpilis}}
{{val|et|Väinalinn}}
{{val|fi|Väinänlinna}}
{{val|de|Dünaburg}}
{{val|ru|Двинcк, Борисоглебск}}
{{val|pl|Dyneburg, Dzwinów, Dźwińsk}}
| government_type = [[Daugavpils dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Andrejs Elksniņš]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 72.48
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 =
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 9.75
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank = 3
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 105
| elevation_ft =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Daugavpils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 2
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-54(01-65)
| area_code = (+371) 654
| website = [http://www.daugavpils.lv/ www.daugavpils.lv]
| footnotes =
}}

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences: '''Zellis''' ({{val|de|Geselle}}) bija kvalificēts algots strādnieks [[viduslaiki|viduslaikos]], kas beidzis [[cunfte]]s noteiktu apmācību. Zellis drīkstēja strādāt tikai [[Meistars|meistara]] vadībā. Kad zellis bija noteiktu laiku nostrādājis pie meistara un apguvis amata prasmi, viņš pats varēja kļūt par meistaru. Tomēr bieži vien zeļļa kļūšana par meistaru tika apgrūtināta - zellim vajadzēja daudz naudas, jo bija jārīko mielasts, reizēm meistarstiķis netika atzīts. Vieglāk bija saprecēties ar kāda meistara meitu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
{{Infobox settlement
|name = Savonlinna
| official_name = {{lang|fi|Savonlinnan kaupunki}}<br />{{lang|sv|Nyslotts stad}}
| other_name = Nyslott
| nickname = Capital of Saimaa<ref name="saimaacapital">[https://seura.fi/matkailu/saimaan-paakaupunki-ainutlaatuinen-savonlinna/ Seura: Saimaan pääkaupunki – ainutlaatuinen Savonlinna] (in Finnish)</ref>
| settlement_type = [[Pilsēta]]
| image_skyline = Savonlinna satama 20090711.jpg
| image_shield = Savonlinna.vaakuna.svg
| shield_size = 120x80px
| image_map = Savonlinna sijainti Suomi.svg
| map_caption = Savonlinna [[Somija|Somijas]] kartē
|coordinates = {{coord|61|52|05|N|028|53|10|E|display=inline,title}}
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_name = {{flaga|FIN}} [[Somija]]
| subdivision_type1 = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
| subdivision_name1 = [[Dienvidsavo]]
| subdivision_type2 = [[Apakšreģions]]
| subdivision_name2 = Savonlinnas apakšreģions
| leader_title = [[Pilsētas mērs]]
| leader_name = Janne Laine
| established_title = [[Dibināta]]
| established_date = 1639. gads
|area_footnotes =
|area_total_km2 = 3597.70
|area_land_km2 =
|area_water_km2 =
|area_rank =
|population_as_of = 2021
|population_footnotes =
|population_total = 32551
|population_density_km2 = auto
|population_rank =
|demographics_type1 =
|demographics1_footnotes =
|demographics1_title1 =
|demographics1_info1 =
|demographics1_title2 =
|demographics1_info2 =
|demographics1_title3 =
|demographics1_info3 =
|demographics1_title4 =
|demographics1_info4 =
|demographics_type2 =
|demographics2_footnotes =
|demographics2_title1 =
|demographics2_info1 =
|demographics2_title2 =
|demographics2_info2 =
|demographics2_title3 =
|demographics2_info3 =
|blank_name =
|blank_info =
|timezone = [[Eastern European Time|EET]]
|utc_offset = +02:00
|timezone_DST = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
|utc_offset_DST = +03:00
| website = [http://www.savonlinna.fi/ www.savonlinna.fi]
}}
{{infokaste+}}
{{nepilnīgs}}
'''Savonlinna''' ({{val-sv|Nyslott}}, "Jaunpils") ir [[Somija]]s pilsēta, kas atrodas tās austrumu daļā.
Pilsētā atrodas [[Olavinlinnas pils]], kurā notiek [[Savonlinnas operas svētki]].

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHOHCH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1036
|kušanas temperatūra=-59 °C
|viršanas temperatūra=188,2 °C
}}
'''1,2-Propāndiols''' (propilēnglikols, CH3CHOHCH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, eļļains šķidrums. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. Tas ir higroskopisks un labi šķīst ūdenī, [[acetons|acetonā]] un [[hloroforms|hloroformā]]. 1,2-Propāndiols ir relatīvi maztoksisks (salīdzinot ar [[etilēnglikols|etilēnglikolu]]). 1,2-propāndiolam eksistē arī [[izomēri|izomērs]] — [[1,3-propāndiols]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Oto fon Mirbahs''' (''Otto Johann Heinrich von Mirbach'', 1766?—1855) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks un vēsturnieks, [[Kurzemes bruņniecība]]s Jelgavas apriņķa maršals. Sārcenes (''Sahrzen''), Dižilmājas (''Groß-Ilmajen'') un Mazilmājas (''Klein-Ilmajen''), Nodegu-Vartājas (''Nodaggen-Wartajen'') un Mazās Droges (''Klein-Drogen'') muižu īpašnieks. [[Jelgavas ģimnāzija]]s goda kurators (1840).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences:
'''Transeksualitāte''' ir parādība, kad indivīds sevi atveido [[dzimte (socioloģija)|dzimtē]], kas ir savādāka nekā [[Kultūra|kultūrā]] pieņemtais atveidojums viņa [[dzimums|dzimumam]]. Šāda vēlme rodas, piemēram, ja indivīds izjūt psiholoģisku neapmierinātību ar viņam piešķirto dzimumu. Gadījumā, ja persona jūtas slikti tādēļ, ka nepieder pretējam dzimumam, vai šīs vēlmes dēļ nespēj funkcionēt, var tikt uzstādīta [[Medicīniskā diagnostika|medicīniska diagnoze]].<ref name="icd-10">{{Tīmekļa atsauce
 |url         = http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gF60.htm#F640
 |title       = ICD-10
 |accessdate  = 2008-09-28
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20080921055034/http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gf60.htm#F640
 |archivedate = 2008-09-21
}} {{en ikona}}</ref><ref name=DSM-IV-TR>{{Grāmatas atsauce
|title=Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fourth Edition (Text Revision)
|last=American Psychiatric Association
|year=2000
|publisher=American Psychiatric Publishing
|isbn=0-89042-025-4}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name          = Artērija
| Pronunciation =
| Synonyms      =
| Image         = Artery.svg
| Caption       = Artērijas diagramma
| Width         =
| Image2        =
| Caption2      =
| Latin         = Arteria ([[Daudzskaitlis|daudzskaitlī]]: arteriae)
| Greek         =
| Precursor     =
| System        =
| Artery        =
| Vein          =
| Nerve         =
| Lymph         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gaosjuna
 | official_name            = 高雄市
 | settlement_type          = speciālā municipalitāte
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kaohsiung City.svg
 | image_seal               = Emblem of Kaohsiung City.svg
 | seal_size                = 65px
 | pushpin_map              = Taivāna#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TWN}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2951.8524
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2023
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2733964
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+8]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 22 | latm = 36 | lats = 54 | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 17 | longs = 51 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|https://www.kcg.gov.tw/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Kreicers''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Gulbene (nozīmju atdalīšana)|Gulbene}}{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gulbene
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Gulbene, brīvības cīņu piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Brīvības cīņu piemineklis
 | image_flag               = Flag of Gulbene.svg
 | flag_link                = Gulbenes karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Gulbene.svg
 | shield_link              = Gulbenes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =57 | latm =10 | lats =21 | latNS =N
| longd =26 | longm =45 | longs =40 | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Gulbenes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Schwanenburg}}
 | area_total_km2           = 11.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Gulbene}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4401
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|http://www.gulbene.lv/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gulbene''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļaustrumos, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] centrs, 186 km no [[Rīga]]s. Pilsēta izvietojusies [[Krustalīce]]s un tās pietekas [[Asarupe]]s krastos. Šeit krustojas autoceļi [[P27]], [[P35]], [[P36]], [[P37]] un [[Pļaviņu—Gulbenes dzelzceļš]], kas turpinās kā [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbenes—Alūksnes dzelzceļš]].

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gublis
| abbreviation = Cyg
| name_latin = Cygnus
| RA = 20,62
| dec = +42,03
| areatotal = 804
| arearank = 16. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 36
| numberbrightstars = 6
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Denebs
| starmagnitude = 1,25
| neareststarname = ''61 Cyg''
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers = Cignīdas
| bordering = [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Lapsiņa]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}
'''Gulbja''' [[zvaigznājs]] bija zināms jau sengrieķu astronomiem. Tā formas dēļ tas ieguva putna nosaukumu. Krusta formas dēļ tas dažreiz tiek dēvēts arī par Ziemeļu krustu (pretēji [[Dienvidu Krusts|Dienvidu Krustam]]).

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazā Fadete
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''La Petite Fadette''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1849
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazā Fadete''' ({{val|fr|La Petite Fadette}}) ir franču rakstnieces [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] 1849. gada romāns. Tas vēsta par nabadzīgu meiteni ar savdabīgu raksturu. Romānu publicēja izdevniecība ''[[Henry Holt and Company]]''. 2004. gadā tika uzņemta televīzijas filma [[Mazā Fadete (filma)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Tās režisore ir [[Mišela Vatoksa]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Reksemas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wrexham_Cathedral_(geograph_5518262_cropped).jpg
| image_size            =
| caption               = Reksemas katedrāle
| map_type              = Velsa#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Reksemas katedrāle
| relief                = yes
| label_position        = top
| latd                  = 53.0474
| longd                 = -2.9986
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Velsa|Reksema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[E. V. Pjūdžins]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1857. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Reksemas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942263"
}
</mapframe>
'''Reksemas katedrāle''' ({{val|cy|Eglwys Gadeiriol Wrecsam}}, {{val|en|Wrexham Cathedral}}) jeb '''Skumju Dievmātes katerāles baznīca''' ({{val|cy|Eglwys Gadeiriol y Santes Fair}}, {{val|en|Cathedral Church of Our Lady of Sorrows}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Velsa]]s ziemeļos, [[Reksema]]s pilsētā. Baznīca ir 1987. gadā dibinātās Romas katoļu [[Reksemas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'' automašīna|thumb|250px]]
'''''Africa Race''''' ir [[Dakaras rallijs|Dakaras rallijam]] alternatīvas sacensības, kas notiek pa līdzīgu maršrutu kā iepriekš notika Dakaras rallijs. [[2008. gada Dakaras rallijs|2008]]. gadā Dakaras rallijs tika atcelts terorisma draudu dēļ. [[2009. gada Dakaras rallijs|2009]]. gadā Dakaras rallijs notiek [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — [[Čīle|Čīlē]] un [[Argentīna|Argentīnā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title = Dakāras rallijs pārceļas uz Dienvidameriku |publisher = eSports.lv |date = 11.02.2007. |url = http://esports.lv/motosports/11022008-dakaras_rallijs_parcelas_uz_dienvidameriku |access-date = 04.01.2009 |archiveurl = https://web.archive.org/web/20081029002741/http://esports.lv/motosports/11022008-dakaras_rallijs_parcelas_uz_dienvidameriku |archivedate = 29.10.2008 }}</ref>

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in the United States|Vietas ASV UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Player versus player''''' ('''''PVP'''''; no [[angļu valoda]]s — 'spēlētājs pret spēlētāju') ir interaktīvs konflikts daudzspēlētāju [[datorspēle|datorspēlē]] starp diviem vai vairāk nekā diviem tās dalībniekiem. Tā pretstats ir ''player versus environment'' (no [[angļu valoda]]s — 'spēlētājs pret vidi'), kurā spēlētājs cīnās ar datora vadītiem briesmoņiem. ''PvP'' elements galvenokārt ir sastopams [[daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēle|daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēlēs]] un [[lomu spēle|lomu spēlēs]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vacijas}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Vācijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
Sakņu paviljons]]
'''Tirgus''' [[saimniecība|saimniecībā]] ir saimniecisko, juridisko un citu nosacījumu kopums, ar kura palīdzību [[pārdevējs|pārdevēji]] un [[pircējs|pircēji]], kas tirgū ir galvenās darbojošās puses, brīvprātīgi vienojas par [[prece|preču]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņu, t.i., veic [[tirdzniecība|tirdzniecību]]. Šaurākā nozīmē ar jēdzienu "tirgus" tiek apzīmēta vieta vai teritorija, kur fiziski notiek preču vai pakalpojumu apmaiņa. Tie ir tirgus laukumi, ielas utt. galvenokārt [[pilsēta|pilsētās]] vai [[ciemats|ciematos]], kā, piemēram, [[Rīgas Centrāltirgus]].

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Norsk Hydro''
| native_name =
| logo = Norsk Hydro.svg
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = akciju sabiedrība
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1905. gads|1905. gadā]]
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Oslo]]
| location_country = {{vieta|Norvēģija}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[metalurģija]], [[enerģētika]]
| products = [[alumīnijs]], [[elektroenerģija]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Varoša
 | official_name            = Βαρώσια/Maraş
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Famagusta-Varosha_2007.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_seal               =
 | pushpin_map              = Kipra
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 35.110833 | latNS  = N
 | longd = 33.953611 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Kipra}}<br />({{karogs|Ziemeļkipra}})
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 226
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | website                  =
 | footnotes                =
| embedded       =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Oto Štrasers
|          vārds_orig = Otto Strasser
|              attēls = Otto Strasser.jpg
|          att_izmērs = 175px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1897
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Bavārija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1974
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Minhene]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Oto Štrasers''' ({{val|de|Otto Strasser}}, {{dat|1897|09|10|N}} — {{dat|1974|08|27}}) bija vācu politiķis, kas [[NSDAP]] pārstāvēja [[kreisais spārns|kreiso spārnu]]. Kopā ar brāli [[Gregors Štrasers|Gregoru Štraseru]] viņi izveidoja savu frakciju NSDAP iekšienē, kura vēlāk atšķēlās no NSDAP, izveidojot [[Melnā fronte|Melno fronti]].

sentences: '''Politiskais korektums''' jeb '''politkorektums''' ({{val|en|political correctness}} — 'politiskais korektums/pareizība<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=correctness Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref>') ir tādu runu un darbību izmantošana, kas izvairās no esošas vai iedomātas citu personu iespējamas apvainošanas. Parasti izvairās tieši no dažāda veidu [[minoritāte|minoritāšu]], pārsvarā noteiktu [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu]], [[Tautība|tautību]], [[Reliģija|reliģiju]], [[Seksuālā orientācija|seksuālo orientāciju]] un [[Dzimums|dzimumu]] pārstāvju apvainošanas. Pret politiskā korektuma pārkāpējiem bieži tiek vērstas juridiskas un/vai ekonomiskas represijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tīlikajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tiilikkajarven_kansallispuisto_Venajanhiekka.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.666667| latNS  = N
| longd = 28.3  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Kainū}}
{{vieta|Somija|Ziemeļsavo}}
| nearest_city        =
| area                = 34 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 7500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/tiilikkajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Tīlikajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2606800"
}
</mapframe>
'''Tīlikajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Tiilikkajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Kainū]] un [[Ziemeļsavo]] reģionos. Nacionālais parks izveidots ap [[Tīlikajervi]] ezeru.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences: '''Eseja''' ({{val|en|essay}}, cēlies no {{val|fr|essai}} — 'izmēģinājums, pārbaude') ir neliela apjoma [[proza]]s darbs, kurā pausta attieksme pret kādu [[literatūra]]s vai [[māksla]]s parādību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=[[Jumava]]|isbn=978-9984-38-332-3|page=206}}</ref> Tā ir mākslinieciski kritiska, publicistiska apcere par kādu zinātnisku, filozofisku, publicistisku, īpaši par literatūras un mākslas problēmu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Eseja var būt arī īss analītisks pārskats vai izskaidrojošs, interpretējošs pētījums par kādu vēsturisku tēmu vai problēmu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Skorpions
| abbreviation = Sco
| name_latin = Scorpius
| RA = 16
| dec = -30
| areatotal = 497
| arearank = 33. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 13
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Antaress
| starmagnitude = 0,96
| neareststarname = ''HD 156384''
| stardistance = 22,74
| numbermessierobjects = 4
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūsknesis]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 40
| latmin = 90
}}
 zvaigžņu atlasā]]
'''Skorpions''' ir viens no 12 [[Zodiaka zvaigznājs|zodiaka zvaigznājiem]]. Skorpionu pie debesīm var redzēt vasaras naktīs, tāpēc šis zvaigznājs ir vasaras zvaigznājs. Skorpions ir salīdzinoši liels zvaigznājs, kas labāk redzams dienvidos. Šajā zvaigznājā atrodas [[Piena Ceļš]] un šī iemesla dēļ šajā zvaigznājā ir daudz interesantu objektu. Skorpionu var pazīt pēc tā īpatnējās zvaigžņu konfigurācijas, kas atgādina pūķi ar līku un garu asti dienvidu virzienā. Latvijā aste slēpjas aiz apvāršņa.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Arundelas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Arundel_Cathedral_Exterior,_West_Sussex,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Arundelas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Arundelas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.8552
| longd                 = -0.559
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Arundela}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1868. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Arundelas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1349741"
}
</mapframe>
'''Arundelas katedrāle''' ({{val|en|Arundel Cathedral}}) jeb '''Dievmātes un Sv. Filipa Hauarda katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Our Lady and St Philip Howard}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidos, [[Rietumsaseksa]]s grāfistes [[Arundela]]s pilsētā. 1868. gadā celtā baznīca ir 1965. gadā dibinātās Romas katoļu [[Arundelas un Braitonas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentpīterporta
 | official_name            = ''Saint Peter Port
Saint-Pierre-Port''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = StPeterPortSouth.jpg
 | image_caption            = Skats uz Sentpīterportas ostu
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Normandijas salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes
kroņa teritorija]]
 | subdivision_name         =  [[Gērnsija]]
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49 | latm =27  | lats = 18 | latNS =N
 | longd =2  | longm =32  | longs =19  | longEW =W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = GY1-GY9
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0
 | website                  = {{url|http://www.stppcons.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Oglekļa pēdas nospiedums''' ir kopējais [[siltumnīcefekta gāzes|siltumnīcefekta gāzu]] izmešu apjoms, kas rodas no [[prece|precēm]] un [[pakalpojums|pakalpojumiem]] to radīšanas, izplatīšanas un lietošanas laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=What is a carbon footprint? {{en ikona}}|work=|publisher=UK Carbon Trust|date=|url=http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm|doi=|accessdate=2009-07-24|archive-date=2009-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20090511102744/http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm}}</ref>

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Īzaks Luria
|     vārds_orig = יִצְחַק לוּרְיָא
|         attēls = GraveOfIsaacLuria.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Īzaka Lurias kaps Cfatā (Safedā), Izraēlā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1534
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1572
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cfata]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kabalists, mistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Politiskās partijas infokaste|logo=|colorcode=#000000|leader=Atā Abū Rašta|foundation=1953. gadā [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Jordānija|Jordānijā]]|ideology=[[Islāmisms]], [[Sekulārisms|Antisekulārisms]], [[Kalifāts]], [[Fundamentālisms]]|religion=[[Sunnītu islāms]]|headquarters=[[Beirūta]], [[Libāna]]|international=|website={{URL|https://hizb-ut-tahrir.org/}}|name=Hizb ut Tahrir|native_name=حِزبُ التّحرير|founder=Muhammads Takidīns al Nabhānī|native_name_lang=ar|membership=10 000 - 1 000 000|flag=|flag_title=Karogs}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = {{ubl|Azerbaidžāņi|''Azərbaycanlılar, Azərilər''|{{ara|آذربایجانلیلار ,آذریلر}}}}
| skaits    = 21,5—30 miljoni
| vieta     = {{ubl
              |{{IRN}} 12–20 miljoni<ref>{{grāmatas atsauce | author= Swietochowski, Tadeusz; Collins, Brian C. | year= 1999 | title= Historical Dictionary of Azerbaijan | publisher= Scarecrow Press | isbn= 978-0-8108-3550-4 | page= 165 | quote= Today, Iranian Azerbaijan has a solid majority of Azeris with an estimated population of at least 15 million (over twice the population of the Azerbaijani Republic)}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.ethnologue.com/country/IR/status | title= Iran | website= Ethnologue | accessdate= 2018. gada 26. oktobrī | archivedate= 2019. gada 4. septembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190904065634/https://www.ethnologue.com/country/IR/status | quote= Ethnic population: 16,700,000 (2019)}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last1=Elling |first1=Rasmus Christian |title=Minorities in Iran: Nationalism and Ethnicity after Khomeini |date=18 February 2013 |publisher=Springer |isbn=978-1-137-04780-9 |page=28 |quote=CIA and Library of Congress estimates range from 16 percent to 24 percent—that is, 12–18 million people if we employ the latest total figure for Iran’s population (77.8 million).}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last1=Gheissari |first1=Ali |title=Contemporary Iran: Economy, Society, Politics |date=2 April 2009 |publisher=Oxford University Press |isbn=978-0-19-988860-3 |page=300 |quote=As of 2003, the ethnic classifications are estimated as: [...] Azeri (24 percent)}}</ref>
              |{{AZE}} 8,2 miljoni
              |{{TUR}} 600–800 tūkstoši
              |{{RUS}} 603 tūkstoši
              |{{GEO}} 233 tūkstoši
              |{{KAZ}} 115 tūkstoši
              |{{FRA}} 70 tūkstoši
              |{{UKR}} 45 tūkstoši
              |{{UZB}} 44 tūkstoši
              |{{TKM}} 33 tūkstoši
              |{{USA}} 24 tūkstoši
              |{{GER}} 20–30 tūkstoši
              |citur 70 tūkstoši}}
| valoda    = [[azerbaidžāņu valoda]], kā arī [[persiešu valoda]] un [[turku valoda]]
| reliģija  = galvenokārt [[islāms]], arī [[zoroastrisms]], [[kristietība]] un [[bahāisms]]
| grupas    =
| radi      = [[turki]], [[gagauzi]], [[turkmēņi]] un citas [[tjurki|tjurku]] tautas
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Salas ezers
|attēls=
| map = Latvija
| map_label = Salas ezers
| plat_d=56 | plat_m=50 | plat_s=37 | plat_NS=N
| gar_d=26 | gar_m=15 | gar_s=3 | gar_EW=E
|platība=
|garums=
|Vid_dziļums=5,5
|Max_dziļums=9,0
|tilpums=
|augstums_vjl=122,2
|izteka=strauts uz [[Lisa (Riebas pieteka)|Lisas]] upi
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Madona]]
}}
'''Salas ezers''' (arī '''Salu ezers, Baznīcezers, Deķēnu ezers''') atrodas [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Madona]]s pilsētas austrumos. Ezera nosaukums nav saistīts ar salām vispārējā nozīmē, jo ezerā nav nevienas salas, bet gan tas saistāms ar ziemeļos esošajām "Salu" mājām. Otrs ezera nosaukums (Baznīcezers) saistāms ar divām ezera tuvumā esošajām baznīcām.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Madlienas pagasts}}
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
'''Normandija''' ({{val-fr|Normandie}}, {{val-en|Normandy}}) ir [[Francijas reģioni|Francijas reģions]] valsts ziemeļos, kas atbilst vēsturiskajai [[Normandijas hercogiste]]i.
[[1956]]. gadā Normandija tika sadalīta 2 patstāvīgos reģionos [[Augšnormandija|Augšnormandijā]] un [[Lejasnormandija|Lejasnormandijā]], bet 2016. gadā atkal apvienota vienā reģionā.

sentences:
{{novecojis}}
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Personiskais konts''' ir analītiskās uzskaites [[konts]], ko lieto [[uzņēmumi]], [[organizācijas]] un [[iestādes]] norēķinu, stāvokļa un pārmaiņu atspoguļošanai.
Kontā ir dati par [[darba alga|darba algu]] u.c.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija. 7.sējums. 643.lpp.</ref>

sentences: '''17. oktobris''' ir gada 290. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (291. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 75 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Dziesmas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valodas]]

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Francijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences:
[[File:World 1914 empires colonies territory.PNG|thumb|Koloniālo un sauszemes impēriju karte visā pasaulē 1914. gadā]]
'''Koloniālisms''' ir kādas nācijas [[suverenitāte]]s paplašināšana ārpus savas teritorijas un politiskas kontroles ieviešana šajā teritorijā, tādējādi izmantojot kolonizētās teritorijas resursus, darbaspēku un iegūstot dažādus citus labumus un priekšrocības. Nereti kolonisti pakļautajai nācijai uzspiež savu valodu, kultūru, sociālās sistēmas atribūtus, morāli, ideoloģiju, reliģiju. Koloniālisms var izpausties [[imperiālisms|imperiālisma]] formā un mēdz būt cieši saistīts ar to. Kolonizācijai var tikt pakļautas nācijas, kuras vēl nav izveidojušas valstiskas formas, kā arī suverēnas valstis. Pēdējā gadījumā kolonizācija var sekot šīs valsts [[okupācija]]i un [[aneksija]]i.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences:
[[File:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Elegy (1899).jpg|thumb|Elēģija (''William-Adolphe Bouguereau (1825-1905)'')  1899. gadā.]]
'''Elēģija''' ir viens no galvenajiem [[lirika]]s žanriem. [[Jambs|Jamba]] formā, skumja noskaņa, parasti mīlestības motīvi, personiskie iespaidi, intīmās izjūtas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Flower April 2010-9.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium angustifolium
| suga_lv = Šaurlapu āboliņš
| binomial = Trifolium angustifolium (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Šaurlapu āboliņš''' (''Trifolium angustifolium'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Tā pamatizplatība ir [[Vidusjūra]]s reģionā un [[Makaronēzija|Makaronēzijā]].<ref name=Kew>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:522858-1 ''Trifolium angustifolium''] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.08.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koheles pašvaldība
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See in TÖL.svg
 | image_caption            =
 | image_flag               = <!-- karoga attēls -->
 | image_shield             =
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_type4        =
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelca-Volfratshauzene]]
 | subdivision_name4        =
 | established_title        = Izveidota
 | established_date         = [[1978]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 105.51
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2005. gads|2005]]
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 5384
 | population_density_km2   = 51
 | latd=47 |latm=39 |lats=33.25 |latNS=N
 | longd =11 |longm =22 |longs=5.05 |longEW =E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 605
 | website                  = [http://www.kochel.de www.kochel.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Koheles pašvaldība''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See'') ir [[pašvaldība]] [[Vācija|Vācijā]], [[Bavārija|Bavārijas federālās zemes]] [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķī]]. Pašvaldība izveidota [[1978|1978. gadā]], apvienojot toreizējās [[Kohele]]s un [[Šlēdorfa]]s pašvaldības, kas saglabājušas administratīvo vienību statusu (vācu: ''Gemeinde'' - draudze, pagasts).

sentences: '''Akcīze''' ({{val-fr|accise}}, no {{val-la|accido}} — 'apgriežu') ir netiešs vai tiešs [[nodoklis]], ko [[valsts]] mūsdienās uzliek atsevišķām plaša patēriņa precēm, kas nav pirmās nepieciešamības preces . Vēsturiski akcīzes nodokli dēveja par bagato nodokli, ar ko aplika ekskluzīvas, ne pirmās nepieciešamības preces, kuras iegādājās bagātie pilsoņi. Sākotnēji ar akcīzes nodokli tika aplikti [[Cēlmetāls|dārgmetāli]], [[Dārgakmens|dārgakmeņi]], dārglietas, viduslaikos Eiropā šai kategorijai pievienojās Indijas [[Garšviela|garšvielas]], 20. gadsimtā — automašīnas. Mūsdienās akcīzi mēdz uzlikt [[tabaka]]s izstrādājumiem, [[alkoholiski dzērieni|alkoholiskiem dzērieniem]], [[Dārgmetāls|dārgmetāliem]] un tamlīdzīgām preču grupām.<ref>[http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/gen_overview/index_en.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120606043130/http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/gen_overview/index_en.htm |date={{dat|2012|06|06||bez}} }} Par akcīzi Eiropas Savienībā {{en ikona}}</ref> Akcīze paredzēta svarīgu papildienākumu gūšanai valsts [[budžets|budžetā]]. Akcīzi iekļauj [[Prece|preču]] [[Cena (ekonomika)|cenā]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] tarifos, tādējādi to faktiski maksā patērētājs. Akcīze var sastādīt lielu daļu (līdz pat 2/3) no preces cenas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aizputes pilsmuiža
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Aizputes Valsts ģimnāzijas ēka pēc 1930.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Aizputes Valsts ģimnāzijas bijušajā pilsmuižas ēkā Skolas ielā 1 (pēc 1931)
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizpute]], [[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}}
| latd  = 56  | latm  = 43 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 35 | longs = 53 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1760
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Salpetris''' ir dažu [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]] [[nitrāti|nitrātu]], kā arī [[amonija nitrāts|amonija nitrāta]] triviālais nosaukums. Par salpetriem dēvē arī atbilstošos [[minerāls|minerālus]]. Termins cēlies no [[vācu valoda|vācu]] vārda ''Salpeter'', kurš savukārt cēlies no {{val-la|sal}} — 'sāls' un {{val-el|petros}} — 'klints', 'akmens'.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 683. lpp.</ref> Ja nav norādīts precīzāk, ar vārdu "salpetris" parasti saprot kālija salpetri [[kālija nitrāts|KNO3]]. Vecā, pirms kara izdotā literatūrā salpetri mēdza dēvēt par "zalpēteri".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Apes pagasts
| karte             = Apes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Apes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Apes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Ape
| mērs              = Liene Ābolkalne
| platība           = 124,92
| iedzīvotāji       = 521
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 521 / 124.92 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences:
{{jāuzlabo|nenoformēts teksta palags ar daudzām kļūdām, iespējams, pārrakstīts no grāmatas}}
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kodachrome''
| operators =
| attēls = Kodachrome film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Raso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eds Heriss]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Deniss Haisberts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kodachrome''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|4|20|ASV}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kodachrome''''' ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Raso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eds Heriss]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Elizabete Olsena]], [[Brūss Grīnvuds]], [[Vendija Krūsone]] un [[Deniss Haisberts]].

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums =
|                   attēls =
|            attēla izmērs =
|               virsraksts =
|                   valsts =
|              pastāvēšana =
|               pakļautība =
|                  daļa no =
|          karaspēka veids =
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas =
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences: '''Klonālie augi''' ir tādi [[augi]], kas vairojas [[bezdzimumvairošanās|bezdzimumiski]], radot veģetatīvus pēcnācējus, kuri paliek piesaistīti vecākiem vismaz līdz brīdim, kad tie ir izveidojušies. Klonālo augu sugas ir plaši izplatītas, dominē dažādos [[biotops|biotopos]], un tām ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā, [[Ekosistēma|ekosistēmas]] funkcijās un bioloģiskajā [[Invazīva suga|invāzijā]]. Klonālos augus vienkārši var uzskatīt par veģetatīvās (bezdzimuma) vairošanās veidu, jo klonālā organisma jeb ģenetas individuālie komponenti jeb rameti ir salīdzinoši neatkarīgi un pēc atdalīšanas no ģenetas veido pilnīgi patstāvīgu organismu, kas var iegūt barības vielas un ūdeni, veikt fotosintēzi, uzglabāt rezerves vielas, izplatīties veģetatīvi un vairoties ģeneratīvi<ref name=":0">Druva-Lūsīte, Ieva. "Mikorizu simbioze jūras piekrastes augiem un tās iespējamā adaptīvā nozīme." (2010).</ref>.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Just Cause''
| attēls                   = Just cause ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Arne Glimčers]]
| producents               =
* [[Stīvs Perijs]]
* [[Lī Ričs]]
* Arne Glimčers
| scenārija autors         =
* [[Džebs Stjuarts]]
* [[Pīters Stouns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Konerijs]]
* [[Keita Kapšova]]
* [[Lorenss Fišburns]]
* [[Blēra Andervuda]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Rūbija Dī]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|2|17||bez}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-cause-1995|title=Just Cause|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justcause.htm|title=Just Cause (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Just Cause''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džona Kacenbaha tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Arne Glimčers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Konerijs]], [[Keita Kapšova]], [[Lorenss Fišburns]], [[Blēra Andervuda]], [[Eds Heriss]] un [[Rūbija Dī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|2|17||bez}}.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences: '''Liesas slimības''' ir dažādi iedzimti vai iegūti [[liesa]]s darbības traucējumi, [[slimība]]s vai [[anomālija]]s. Slikti funkcionējošas liesas dēļ var rasties smagākas slimību formas, piemēram, var rasties smagas [[anēmija]]s forma [[hemolītiskā anēmija|hemolītiskās anēmijas]] gadījumā. Liesu var pārbaudīt ar objektīvām metodēm — palpējot, auskultējot un perkutējot.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Gazizs Aļmuhametovs
| image         =
| imagesize     = 270px
| caption       =
| nationality   = [[baškīrs]]
| field         = dziedātājs, komponists, folklorists
| training      =
| movement      =
| patrons       =
| awards        =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1895|10|29}}
| location      = Muraptalovo ciems, Sterļitamakas apriņķis, [[Ufas guberņa]], [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|1938|07|10|1895|10|29}}
| deathplace    =
| famous works  =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|indiešu sabiedrisko darbinieku un Indijas valsts pamatlicēju|Gandijs (nozīmju atdalīšana)|Gandijs}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mohandāss Karamčands Gandijs
|          vārds_orig = मोहनदास करमचन्द गांधी<br />મોહનદાસ કરમચંદ ગાંધી
|              attēls = Portrait Gandhi.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Mohandāss Karamčands Gandijs 1940. gadā.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{flaga|Britu Indija}} [[Porbandara]], [[Britu Indija]] (tagad [[Gudžarāta]], {{IND}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1948
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 30
|             m_vieta = {{flaga|Indija}} [[Ņūdeli]], [[Indijas domīnija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = {{flaga|Indija}} [[Indieši|indietis]]
|        nodarbošanās =
|       darbības_gadi =
|            paraksts = Mohandas K. Gandhi signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Voldemārs Pusulls
| vārds_orģ           =
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas pārvaldes priekšnieks]]
| term_sākums         = 1919. gada maijs
| term_beigas         = 1919. gada jūnijs
| vietnieks           =
| priekštecis         = [[Sīmanis Berģis]]
| pēctecis            = [[Gustavs Zemgals]]
<!------ Otrais amats  ------>
| amats2               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2         = [[1928]]. gads
| term_beigas2         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1884|01|05}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Pēterburga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1939|11|18|1883|01|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             = [[Vācbaltu tautas partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Voldemārs Pusulls''' ({{val-de|Woldemar Pussull}}; dzimis {{dat|1884|01|05}}, miris {{dat|1939|11|18}}) bija [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas priekšnieks]] 1919. gadam maijā un jūnijā.<ref name="riga">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.riga.lv/LV/Channels/About_Riga/History_of_Riga/History_of_local_governmant/PilsetasGalvas.htm|title=Pilsētas galvas|work=Riga.lv|publisher=Rīgas pašvaldības portāls|accessdate={{dat|2014|3|30||bez}}|archive-date={{dat|2012|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120407230549/http://www.riga.lv/LV/Channels/About_Riga/History_of_Riga/History_of_local_governmant/PilsetasGalvas.htm}}</ref> [[Tautas padome]]s loceklis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu partiju padome|Vācbaltu partiju padomē]] ietilpstošo [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reality''
| operators =
| attēls = Reality (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mateo Garrone]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Anjello Arena]]
* [[Loredana Simioli]]
* [[Klaudija Džerīni]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Reality''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2012|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Neapoliešu valoda|neapoliešu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Reality''''' ir 2012. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mateo Garrone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anjello Arena]], [[Loredana Simioli]] un [[Klaudija Džerīni]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa meitene Piektdiene
| operators =
| attēls = His Girl Friday (1940 poster) crop.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs = * [[Čārlzs Lederers]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Rozalinda Rasela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''His Girl Friday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|18}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa meitene Piektdiene"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/89677|title=Kerijs Grānts|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=17.07.2023|date=10.10.2022|language=}}</ref> ({{Val|en|His Girl Friday}}), arī '''"Viņa meitenes piektdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Vina-meitenes-piektdiena/4582|title=Viņa meitenes piektdiena|website=filmas.oho.lv|access-date=17.07.2023}}</ref> ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]] un [[Rozalinda Rasela]]. Filmu izplatīja ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences: '''Federālisms''' ir politiskā ideoloģija, kas balstās uz federatīviem pamatiem, tas ir, ka vienības, kaut arī saglabā zināmu pašnoteikšanās pakāpi, ir saistītas ar kopēju vadību vai valdību. Politiskā izpratnē federālisms ir gan [[federācija (valsts)|federācijās]], gan [[konfederācija|konfederācijās]]. Daudzas pasaules valstis ir [[federācija (valsts)|federācijas]], piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Austrālija]], [[Brazīlija]], [[Indija]], [[Kanāda]], [[Krievija]] un [[Vācija]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences:
koncerts]]
[[File:Межапарк Большая эстрада.jpg|thumb|Mežaparka Lielā estrāde 1955. gadā]]
'''Mežaparka Lielā estrāde''' (arī '''Dziesmu svētku estrāde''') ir kultūrvēsturiska būve [[Rīga]]s [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparkā]]. Kopš [[1955]]. gada tā ir pastāvīga [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Latvijas dziesmu svētku]] pasākumu norises vieta. 2022. gadā atklāja rekonstruēto Mežaparka estrādi "Sidraba birzs".

sentences:
{{Nepilnīgs}}
'''Cikls''' [[programmēšana|programmēšanā]] ir jēdziens, ar ko apzīmē vairākkārtīgu kādas instrukciju kopas izpildīšanu.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa''' ir 104 kilometrus gara elekktrificēta [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lietuva]]s galvaspilsētu un lielāko pilsētu [[Viļņa|Viļņu]] ar tās otro lielāko pilsētu [[Kauņa|Kauņu]]. Šobrīd Viļņas—Kauņas dzelzceļš ir visintensīvāk izmantotā dzelzceļa līnija Lietuvā. Visā tās garumā līnija ir divceļu (izņemot posmu [[Kauņas dzelzceļa tunelis|Kauņas dzelzceļa tunelī]]). Līnijā pastāv pasažieru satiksme starp Viļņu un Kauņu

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[File:Middle finger BNC.jpg|thumb|Vidējais pirksts]]
'''Vidējais pirksts''' ir trešais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[rādītājpirksts|rādītājpirkstu]] un [[zeltnesis|zeltnesi]]. Rokā tas parasti ir garākais pirksts.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
 | name         = {{val|en|European Broadcasting Union}}
{{val|fr|Union Européenne de Radio-télévision}}
 {{val|gr|Union Européenne de Radio-télévision}}
 | image        = File:European Broadcasting Union logo.svg
 | map          = File:EBU Member Elliptic.svg
 | size         = 280 px
 | type         =
 | formation    = {{dat|1950|2|12}}
 | headquarters = [[Ženēva]], [[Šveice]]
 | membership   = 112 pārraidītāji (66 raidorganizācijas no 54 valstis)
 | leader_title = Prezidents
 | leader_name  = [[Delfīna Ernote]]
 | language     = [[angļu valoda]]
 [[franču valoda]]
 | website      = {{url|https://www.ebu.ch/home}}
}}
'''Eiropas Raidorganizāciju apvienība (ERA)''', labāk pazīstama ar [[Akronīms|akronīmu]] '''EBU''' ({{val|en|European Broadcasting Union}}) vai '''UER''' ({{val|fr|Union Européenne de Radio-télévision}}), ir starptautiska Eiropas nacionālo valstu raidorganizāciju apvienība. EBU biedru sarakstā 112 pārraidītāji (66 raidorganizācijas) no 54 valstīm. Organizācijas biedru sarakstā ir nacionālās nekomerciālās radio un televīzijas raidorganizācijas. No [[Latvija]]s biedru sarakstā ir [[Latvijas Televīzija]] un [[Latvijas Radio]]. EBU organizē [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursu]]. Organizācija dibināta {{dat|1950|2|12}}, tās galvenā mītne atrodas [[Ženēva|Ženēvā]], [[Šveice|Šveicē]].

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Fortkongera
| oriģinālnosaukums    = ''Fort Conger''
| attēls               = Fort Conger, Grinnell Land, May 20, 1883.jpg
| paraksts             = Fortkongera 1883. gadā
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=81| latm=43| lats= | latNS=N
| longd=63| longm=43| longs= | longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vasaras/vissezonas
| atvērta              = 1881
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1935
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = līdz 25
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Fortkongera''' ({{val|en|Fort Conger}}) ir pamesta [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://journalhosting.ucalgary.ca/index.php/arctic/article/view/67357/51266 Fort Conger: A Site of Arctic History in the 21st Century]</ref> Izvietojusies [[Elsmīra sala]]s ziemeļaustrumos [[Lēdijas Franklinas līcis|Lēdijas Franklinas līča]] krastā. Sākotnēji izveidota 1881. gadā [[1. Starptautiskais polārais gads|1. Starptautiskā polārā gada]] pētniecības programmas ietvaros un ir pirmā pastāvīgā cilvēku apmetne salā kopš tās atklāšanas 17. gadsimtā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana baznīca
| native_name           = {{gree|Ναός Αγίου Στεφάνου}}
| infobox_width         = 300 px
| image                 = 2012 - Agios Stefanos - Ancient Thera - Santorini - Greece - 05.jpg
| image_size            = 250 px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Grieķija
| map_size              = 250
| position              = right
| location              = {{vieta|Grieķija|Santorīna}}
|latd=36|latm=22|lats=01|latNS=N|longd=25|longm=28|longs=33|longEW=E
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = bizantijas
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = mūra
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā Stefana baznīca''' ({{val|el|Ναός Αγίου Στεφάνου}}) ir neliela baznīca [[Grieķija|Grieķijā]], [[Santorīna]]s salā. Tā atrodas [[Mesavouno]] kalnā uz dienvidiem no [[Kamari]] ciema, netālu no [[Antīkā Tēra|antīkās Tēras]] paliekām. Tā ir neliela ēka ar diviem [[Joms|jomiem]], kas veltīta [[Svētais Stefans|Svētajam Stefanam]] (''Άγιος Στέφανος'') un [[Svētais Teodors|Svētajam Teodoram]] (''Άγιος Θεόδωρος''). Baznīca celta 8. vai 9. gadsimtā, kad Tēras un citu salu iedzīvotāji cieta no [[Arābi|arābu]] iebrukumiem. Tāpēc viņu celtnes ir rupjas un pieticīgas, atšķirībā no tām, kas attiecas uz agrīno [[Kristietība|kristietību]]. Šis kristiešu piemineklis liecina par pilsētas apdzīvotību arī pēc [[Antīkie laiki|antīkajiem laikiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 |title=Odysseus (Kultūras un sporta ministrija) |access-date={{dat|2022|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124180907/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Paliec pie manis
 | oriģinālnos = ''Stand by Me''
 |      attēls = Stand By Me 1986 American Theatrical Release Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Robs Rainers]]
 |  producents =
* [[Brūss A. Evanss]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
 |   scenārijs =
* [[Reinolds Džideons]]
* Brūss A. Evanss
 |     aktieri =
* [[Vills Vītons]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Korijs Feldmens]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Kīfers Saterlends]]
 |      mūzika = [[Džeks Nīče]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Act III Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1986|8|8}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986|title=Stand by Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128021953/http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=standbyme.htm|title=Stand by Me (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Paliec pie manis"''' ({{val|en|Stand by Me}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma, kas balstīta uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] romānu ''The Body''. Filmas režisors ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Vītons]], [[Rivers Fīnikss]], [[Korijs Feldmens]], [[Džerijs O'Konels]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|8|8||bez}}.

sentences:
'''''Torrens''''' var būt:
* [[Alba Torrensa]] ''(Alba Torrens)'' — spāņu basketboliste
* [[Torrensa ezers]] ''(Lake Torrens)'' — ezers Austrālijā

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas nacionālā administrācija
|        vietējais_nosaukums = <big>السلطة الفلسطينية</big>
''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA – The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>c
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs =  –
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = |HDI_change =   |                        HDI =  |HDI_ref = |                  HDI_rangs =
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes =
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Hudzona
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Hudson
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Hudsonmap.png
  | kartes_paraksts   = Hudzonas upes karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Adirondaka masīvs, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = Ņujorkas Aperbejs
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | garums            = 507
  | iztekas_augstums  = 553
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 36 260
  | pietekas          = [[Mohaka]]
}}
'''Hudzona''' ({{val|en|Hudson}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Galvenokārt tek [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štata]] austrumos, no ziemeļiem uz dienvidiem. Hudzona sākas Adirondaka masīvā, tā ietek Ņujorkas [[Aperbejs|Aperbejā]]. Tā izveido robežu starp [[Ņujorka|Ņujorku]] un [[Ņūdžersija]]s štatu. Hudzona ir 507 km gara, tās baseins ir vairāk nekā 36,2 tūkstoši km2. Upe nosaukta [[Henrijs Hudzons|Henrija Hudzona]] vārdā, viņš pirmais izpētīja šo upi 1609. gadā. Hudzonai ir pieteka [[Mohoka]]. Upes krastos ir vairākas pilsētas, tai skaitā [[Olbani]] un Ņujorka.

sentences:
{{cita nozīme|vulkānu Filipīnās|pilsētu Venecuēlā|Kagva (pilsēta)}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kagva
| Nosaukums2       = ''Cagua''
| Photo            = Mt. Cagua, Cagayan Province, with rice fields - ZooKeys-266-001-g008.jpg
| Paraksts         = Kagvas vulkāna masīvs
| Augstums         = 1133
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 18 |latm= 13 |lats= 18 |latNS= N
| longd= 122 |longm= 07 |longs= 24 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Sjerramadre (Filipīnas)|Sjerramadre]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1907}}
| First ascent         =
}}
'''Kagva''' ({{val|fil|Bulkang Cagua}}, {{val|en|Cagua Volcano}}, {{val|ilo|Bulkan Cagua}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas ziemeļaustrumos [[Sjerramadre (Filipīnas)|Sjerramadres]] grēdas ziemeļu galā, administratīvi atrodas [[Kagajana]]s provinces [[Gonsaga]]s municipalitātē. Vulkānam 1,5 km diametra apaļš krāteris ar stāvām, līdz 60 m augstām sienām. Vulkāna nogāzes klāj biezs vulkānisko pelnu slānis un plaši lavas lauki, kas liecina par vērienīgu izvirdumu pirms aptuveni 600 000 — 300 000 gadiem. Zināmajā vēsturē fiksēti divi vulkāna izvirdumi — 1860. un 1907. gadā.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273090 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Cagua]</ref>

sentences:
'''Okazionālisms''' ir [[jaunvārds]], kas darināts galvenokārt stilistisku funkciju īstenošanai konkrētā literārā tekstā vai konkrētā runas situācijā, nereti pārkāpjot spēkā esošās vārddarināšanas normas. Okazionālisms parasti ir tikai viena autora lietots un nekļūst par valodas leksiskās sistēmas sastāvdaļu.<ref name="lvr">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |year=2007 |location=Rīga |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:271 |quote=Okazionālisms: Jauns vārds, kas darināts galvenokārt stilistisku funkciju īstenošanai konkrētā literārā tekstā vai konkrētā runas situācijā, nereti pārkāpjot spēkā esošās vārddarināšanas normas. Okazionālisms parasti ir tikai viena autora lietots un nekļūst par valodas leksiskās sistēmas sastāvdaļu, piemēram, ''krānkafija'', ''rudeņot'', ''izkrekloties'', ''lēkainīgs''. |isbn=978-9-98498-369-1 |page=267.—268 |access-date={{dat|2021|05|04||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:271 }}</ref>
{{Citāts|Reizēm mūsu jautrā mājā // kā pirms lietus saspringst viss: // Gaisu drusku saviļņodams, // aizslīd skumīgs '''raudacis'''.|M. Cielēna<ref name="lvr" />}}

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences: '''Villendorfas Venera''' ir 11,1 centimetru augsta [[sieviete]]s statuete, kas atrasta vienās no senākajām kapenēm netālu no Villendorfas ([[Austrija]]) un radīta starp aptuveni 28 000 un 25 000 gadu pirms mūsu ēras.<ref>[http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html Nude Woman (Venus of Willendorf)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141113094702/http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html |date={{dat|2014|11|13||bez}} }}, [//en.wikipedia.org/wiki/Smarthistory Smarthistory]</ref> 1908. gada 7. augustā to atrada strādnieks Johans Verans<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landesmuseum.at/pdf_frei_remote/WM_19_0019-0030.pdf|title=The anthropomorphic figurines from Willendorf|last=Antl-Weiser|first=Walpurga|publisher=Niederösterreichischen Landesmuseum|access-date=24 December 2012}}</ref> (''Josef Veram''<ref>Geoffrey Bibby (1956) ''The Testimony of the Spade'', p.139, Alfred A. Knoff, New York</ref>) izrakumu laikā [[Arheoloģija|arheologu]] Josefa Šombati (''Szombathy''), Hugo Obermaiera un Josefa Bajera (''Bayer'') vadībā pie paleolīta teritorijas Villendorfas ciemā, [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]], [[Vahava|Vahavā]], netālu no [[Kremsa]]s pilsētas. Tā veidota no [[kaļķakmens]], kas nav raksturīgi šai vietai, un iekrāsota ar [[okers|okeru]]. Tagad tā atrodas Dabas vēstures muzejā (''Naturhistorisches museum'') [[Vīne|Vīnē]], Austrijā<ref name="wit">Witcombe, Christopher (2003) [http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ ''Venus of Willendorf''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040403230731/http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ |date={{dat|2004|04|03||bez}} }}, retrieved 2008</ref> un tās vērtība 2005. gadā tika novērtēta kā 60 miljoni dolāru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://prezi.com/uejxrfophi9z/villendorfas-venera/|title=Villendorfas Venēra|website=prezi.com|access-date=2018-01-30|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus danicus eF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus danicus
| suga_lv = Dānijas tragantzirnis
| binomial = Astragalus danicus
| kategorijas =
| autors = Retz.
}}'''Dānijas tragantzirnis''' (''Astragalus danicus'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga, kas ir diezgan plaši, bet nevienmērīgi sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s teritorijā tā ir izplatīta reti un nevienmērīgi, kur nelielas grupas aug pļavās, mežmalās un skrajos priežu mežos, [[Ceļš|ceļu]] un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās. Augs ir ierakstīts [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-danicus-retz/|title=Dānijas tragantzirnis - Astragalus danicus Retz. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-16}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Birkāns''' var būt:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Renāte Lāce
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1943|2|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ostlande|Rīga|td=Latvija}}
 |         mir_dat = {{mdv|1967|3|3|1943|2|18}}
 |        mir_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība = Latviete
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=174}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1964}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Renāte Lāce''' (dzimusi {{dat|1943|2|18}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|1967|3|3}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēte]], startējusi sprinta un [[tāllēkšana]]s disciplīnās.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Bosnijā un Hercegovinā|Sportistes]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{atsauces+}}
{{Politiskās partijas infokaste
|name               = Dzelzs Gvarde
|native_name        = Gardea de fier
|lang1              =
|name_lang1         =
|lang2              =
|name_lang2         =
|lang3              =
|name_lang3         =
|lang4              =
|name_lang4         =
|logo               =
|image              =
|image_size         =
|colorcode          = #088A58
|chairperson        =
|president          =
|secretary_general  =
|spokesperson       =
|founder            =
|leader1_title      = Vadītājs
|leader1_name       = [[Kornelju Zelea Kodreanu]] (1927–38)
[[Horija Sima]] (1938–41)
|leader2_title      =
|leader2_name       =
|leader3_title      =
|leader3_name       =
|leader4_title      =
|leader4_name       =
|slogan             =
|founded            = {{dat|1927|6|24|N|bez}}
|dissolved          = {{dat|1941|1|23|N|bez}}
|merger             =
|split              =
|predecessor        =
|merged             = [[Nacionāli-Kristīgā Aizsardzības Līga]]
|successor          =
|headquarters       =
|newspaper          =
|student_wing       =
|youth_wing         =
|wing1_title        =
|wing1              =
|wing2_title        =
|wing2              =
|wing3_title        =
|wing3              =
|membership_year    =
|membership         =272,000
([[1937]])
|ideology           =
* [[Rumāņi|Rumāņu]] [[nacionālisms]]<ref>{{Grāmatas atsauce |last=Payne |first=Stanley G. |title=A History of Fascism, 1914–1945 |date=1996 |publisher=Routledge |isbn=0203501322}}</ref>
* [[Antisemītisms]]
|position           = [[galēji labēja]]
|religion           =
|national           =
|international      =
|european           =
|europarl           =
|affiliation1_title =
|affiliation1       =
|colors             =
|seats1_title       =
|seats1             =
|seats2_title       =
|seats2             =
|seats3_title       =
|seats3             =
|seats4_title       =
|seats4             =
|symbol             =
|flag               =
|website            =
|state              =
|country            = {{ROU}}
|country_dab1       =
|parties_dab1       =
|elections_dab1     =
|country2           =
|country_dab2       =
|parties_dab2       =
|elections_dab2     =
|footnotes          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Kurzells
|     vārds_orig = ''Otto von Kursell''
|         attēls = KursellOttovon.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Pārvietot|Sūzana Sontāga}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sūzana Zontāga
|     vārds_orig = ''Susan Sontag''
|         attēls = Sontag.png
|     att_izmērs = 245px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebreji]]ete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Valters Benjamins]]
|     ietekmējis = [[Annija Leibovica]], [[Vinfrīds Georgs Zēbalds]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 2000: [[Nacionālā Grāmatu balva]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Sējas jeb lapu mēnesis”]]
'''Maijs''' ({{val|la|mensis Maius}}, par godu Senās Romas dievietei [[Maija (mitoloģija)|Maijai]]) ir [[gads|gada]] piektais [[mēnesis]] un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 [[diena]]. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''lapu''' vai '''sējas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''ziedu mėnuo'' bet mūsdienās — ''gegužė''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Maijs ir pēdējais [[pavasaris|pavasara]] mēnesis. Tie cilvēki, kuri ir dzimuši līdz [[20. maijs|20. maijam]] pēc [[horoskops|horoskopa]] ir [[vērsis (zodiaka zīme)|vērši]], bet pēc šī datuma dzimušie ir [[dvīņi (zodiaka zīme)|dvīņi]].

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Portugal|Portugāles monarhi}}

sentences: '''Cepure''' ir daļa no [[apģērbs|apģērba]], kuru izmanto [[galva]]s nosegšanai. Cepures valkā, lai pasargātu galvu no [[nokrišņi]]em, [[ceremonija|ceremoniālu]] un [[reliģija|reliģisku]] iemeslu dēļ, [[drošība]]s pēc un arī kā [[mode]]s aksesuāru. Vēsturiski cepure norādīja arī sociālo stāvokli sabiedrībā. Mūsdienās cepure un tās valkāšanas veids visbiežāk norāda uz piederību zināmai sociālai grupai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šarlote Brontē
|         vārds_orig = ''Charlotte Brontë''
|             attēls = CharlotteBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šarlote Brontē 1854. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1816
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = [[Torntona]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1855
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Bredforda]], {{GBR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Anna Brontē|Anna]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Charlotte Bronte Signature.jpg
|         pseidonīms = Karers Bells
|       nodarbošanās = Romānu autore, dzejniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Šarlote Brontē''' (''Charlotte Brontë''; dzimusi {{dat|1816|4|21}}, mirusi {{dat|1855|3|31}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, vecākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
{{Kauja
|kauja=Deviņu Vīru Ciešanas
|attēls=
|paraksts= Memoriāls ''Deviņu Vīru Ciešanu'' vietā Kumberlandā
|konfl=[[Karaļa Filipa karš]]
|laiks=1676. gada 26. marts
|vieta=Kumberlanda, [[Rodailenda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|iznāk=Naragansetu uzvara
|puse1= [[naraganseti]]
|puse2= angļu koloniālais karaspēks
kristītie [[vampanoagi]]
|karavad1=[[sačems]] Kanonhets
|karavad2=kapteinis Maikls Spīrss
|spēki1=nav zināms
|spēki2=ap 60 angļu
virs 10 vampanoagu
|zaud1=krita ap 12 karotāju
|zaud2=krita ap 60 angļu
krita virs 10 kristīto vampanoagu
}}

sentences: '''Brīvdabas muzejs „Sēļu sēta”''' ir [[Jēkabpils]] [[Jēkabpils vēstures muzejs|vēstures muzeja]] brīvdabas nodaļa, kas atrodas parkā netālu no [[Daugava]]s krasta Filozofu ielā 6.

sentences:
{{Cita nozīme|20. gadsimta politiķi|18. gadsimta diplomātu|Kārlis fon Brēverns}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls fon Breverns
|     vārds_orig = ''Alexander Hermann Karl von Brevern''
|         attēls = Karl J. von Brevern.jpeg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s Valsts Domes deputāts (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta =  Altenhofas muiža, [[Rietumviru apriņķis|Viru apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Štefansdorfa, [[Lejassilēzijas vojevodiste|Lejassilēzija]] (tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Jūliuss fon Breverns, Annas fon Ikšķila-Gildenbranda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga fon Šmemane
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences: '''Nefrīts''' (no {{val|grc|νεφρός}} (''nephros'') — 'niere', jo senāk uzskatīja, ka šis akmens palīdz pret nieru slimībām) ir divu [[amfibols|amfibola]] grupas [[minerāls|minerālu]] — [[aktinolīts|aktinolīta]] un [[tremolīts|tremolīta]] maisījums. Skaistās zaļās krāsas dēļ nefrīts ir iecienīts rotakmens, kam daudzās pasaules kultūrās ([[maors|maori]], [[ķīnieši]], [[inuiti]]) tiek piešķirta liela nozīme. Jārēķinās ar to, ka angļu valodā pastāv termins "''jade''", kas apzīmē gan nefrītu gan arī ļoti līdzīgo [[žadeīts|žadeītu]]. Latviešu valodā abi šie termini ir nošķirti jeb vai arī, attiecībā uz senākiem šī termina lietojumiem vārds "nefrīts" apzīmē abu veidu minerālus. Nefrītu un žadeītu kā divus atšķirīgus materiālus izdalīja tikai XIX gadsimtā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Turānas līdzenums
|attēls                 = Karakum_Desert,_Turkmenistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karakums
| map               = Āzija#Kazahstāna#Uzbekistāna#Turkmenistāna
| map_relief = yes
| latd=43 |latNS=N
| longd=62|longEW=E
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = [[Vidusāzija]]
|valstis                = {{KAZ}}, {{UZB}}, {{TKM}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platība                = 2 000 000
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = līdz 992
|pilsētas               = [[Nukusa]], [[Dašoguza]], [[Urgenča]]
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences: '' [[probiotiķi|probiotiskā]] [[jogurts|jogurta]] dzēriena ''[[Actimel]]'' pudelīte]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarlote Margareta fon Līvena
|     vārds_orig = ''Charlotte Margarete von Lieven''
|         attēls = Charlotte von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Halliste, [[Rīgas guberņa]] (tagad [[Vīlandes apriņkis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1828
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Pavlovska]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Kārlis Kristaps, Kristaps Heinrihs, Johans Georgs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Šarlote Margareta fon Līvena''' ({{val|de|Charlotte Margarete von Lieven}}; 1743-1828), [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes Katrīnas II galminiece, [[Mežotnes muiža]]s īpašniece, [[kņazs|kņaziene]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-60
|ķīm_formula=(Y,Ce,Ca)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sireta
| citvaloda      = uk
| oriģinālnosaukums = Серет
| citvaloda2      = ro
| oriģinālnosaukums2 = Siret
| attēls            = Siretul_la_Mircesti.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sireta pie Mirčesti ciema
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bukovina]]s [[Karpati]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}, {{ROM}}
| garums            = 706
| iztekas_augstums  = 1238
| ietekas_augstums  = 5
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 44 835
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences: '''Naivās T šūnas''' jeb '''Th0 limfocīti''' ir [[T šūnas]] (jeb T limfocīti), kuras nav kontaktējušās ar [[Antigēns|antigēnu]]. Pēc antigēna prezentācijas naivās T šūnas tiek aktivētas. Antigēna [[Prezentācija (imunoloģija)|prezentāciju]] naivajām T šūnām veicina [[dendrītiskās šūnas]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences: '''Vijolnieks''' vai '''vijolniece''' ir persona, kura spēlē [[vijole|vijoli]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kalifornijas Universitāte Bērkli
''{{nobold|University of California, Berkeley}}''
|attēla_nos   = Seal of the University of California.svg
|att_izm      = 130px
|moto         = ''Fiat Lux''
|dibin        = 1868. gadā
|valsts       = ASV
|vieta        = [[Bērkli]], [[Kalifornija]]
|tips         = Publiska
|dotācijas    = {{ASV dolārs|2,6 miljardi}}<ref>[http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf UC Annual Endowment Report] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120112174511/http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf |date={{dat|2012|01|12||bez}} }} ''Office of the Treasurer of The Regents.'' Retrieved March 31, 2010.</ref><ref name="Facts">{{Tīmekļa atsauce|url=http://berkeley.edu/about/fact.shtml |title=Facts at a glance |publisher=University of California, Berkeley |accessdate=2010-05-24}}</ref>
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        =
}}
'''Kalifornijas Universitāte Bērkli''' ({{val|en|University of California, Berkeley}}) ir uz mācīšanu un pētniecību orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Bērkli]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]].

sentences: '''M šūnas''' ir [[šūna]]s, kuras atrodas zarnu [[Peijera plāksnīte|Peijera plāksnītēs]], kā arī ar [[Plaušas|bronhiem]] saistītajos limfoīdajos audos (''bronchus-associated lymphoid tissue'' — BALT). To galvenā funkcija ir [[Mikroorganisms|mikroorganismu]] un daļiņu transports cauri [[Epitēlijs|epitēlija]] barjerai līdz imūnajām šūnām, tādējādi stimulējot gļotādas imunitāti. Atsevišķos gadījumos M šūnas var būt kā ieejas vārti dažādām baktērijām, piemēram, ''Shigella flexneri'', ''Salmonella typhimurium'', un ''Yersinia pseudotuberculosis.''

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rīgas Doms
|alternat nosaukums     =Svētās Marijas katedrāle
|attēls                 = Riga Dom-Düna.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 56| latNS =N
|longd = 24| longm = 06| longs = 15| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 =
|apkaime                = [[Vecrīga]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = no 1211
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Baznīca
|antena spice           = 90
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           =
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 110995
|areja saite            = [http://www.doms.lv/ doms.lv]
}}

sentences:
glezna: „Raganas”, 1508. gada kokgriezums]]
'''Raganošana'''<ref>[http://antropologubiedriba.wikidot.com/terminu-vardnica Latvijas Antropologu biedrība — Angļu terminu atveide latviešu valodā]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&cid=123713 Letonika.lv — Raganošana]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref> jeb '''buršana''' ir prakse, kurai piedēvē [[maģija|maģiskas spējas]] un kuru veic indivīds vai sociāla grupa, izmantojot [[Ezotērika|ezotēriskas]] vai [[okultisms|okultas]] zināšanas. Raganošanas koncepts pasaules vēsturē ir pastāvējis daudzu atšķirīgu pasaules tautu kultūrās, tomēr katrā no tām tam piedēvē savādākas iezīmes.<ref name="Russell">[http://books.google.co.uk/books?hl=en&lr=&id=LsjagvvkveEC&oi=fnd&pg=PA2&dq=witchcraft+definition&ots=aw4oz13kOS&sig=2CWBjLB2TIsUt1aNz_nyUPxOf5E&redir_esc=y#v=onepage&q=witchcraft%20definition&f=false Witchcraft in the Middle Ages], Jeffrey Russell, p.4-10. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Negatīvs x''' vai '''negatīvais x''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''negative x'') ir maisījums, kas uzliesmo saskarē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Tā sastāv no trim ķīmiskām vielām — [[Amonija nitrāts|amonija nitrāta]], [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] un [[Cinks|cinka]] pulvera.<ref>[https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ Make fire water or "Negative X" (Zn, NH4NO3, NaCl)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190902081707/https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ |date={{dat|2019|09|02||bez}} }} {{angliski}}</ref> Gatavojot 100 gramu porciju, nepieciešami 28 grami amonija nitrāta, 3 grami nātrija hlorīda un 69 grami cinka pulvera.{{fact}}

sentences: '''Fiziska persona''' ir [[cilvēks]] kā [[tiesības|tiesību]] un [[pienākumi|pienākumu]] subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas [[piedzimšana|piedzimšanu]] un beidzas ar [[nāve|nāvi]]; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir [[juridiska persona]].<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=fiziska%20persona&list=fiziska%20persona&lang=LV</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gd
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''AdamsNames''
|sponsors              = ''The National Telecommunications Regulatory Commission'' (''NTRC'')
|domātais-pielietojums = Ar [[Grenāda|Grenādu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Maz tiek izmantots Grenādā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.adamsnames.tc/ www.adamsnames.tc]
}}

sentences: '''Izdzīvošana''' ir spēja ekstemālās situācijās palikt [[dzīvība|dzīvam]]. Par izdzīvošanu cīnās ikviens [[organisms]] - gan [[cilvēks|cilvēki]], gan [[dzīvnieki]], gan [[augi]]. Ikvienam no viņiem ir izdzīvošanas tieksme. [[Evolūcija]] pastāv tikai tamdēļ, ka vājākie [[īpatnis|īpatņi]] nespēj izdzīvot, savukārt spēcīgākie izdzīvo un nākamajām [[paaudze|paaudzēm]] nodot tālāk tieši savus [[gēns|gēnus]].

sentences: '''Kosovas serbi''' ({{val|sr|Срби на Косову и Метохији}}) ir [[Serbi|serbu]] tautas pārstāvji, kas apdzīvo vēsturisko [[Kosova]]s reģionu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Lucky''
| operators =
| attēls = Lucky (2017 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Kerols Linčs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Harijs Dīns Stentons]]
* [[Deivids Linčs]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Eds Beglijs jaunākais]]
* [[Toms Skerits]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Magnolia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|3|11}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Lucky''''' ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džons Kerols Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harijs Dīns Stentons]], [[Deivids Linčs]], [[Rons Livingstons]], [[Eds Beglijs jaunākais]] un [[Toms Skerits]]. Šī bija viena no pēdējām Stentona lomām, pirms viņa nāves 2017. gada septembrī.

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Baškortostānas
 |      Image = Flag of Bashkortostan.svg
 |        Use =
 | Proportion = 2:3
 |   Adoption = {{dat|1992|2|25||bez}}
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: zila, balta un zaļa, centrā stilizēts, dzeltens kurajas zieds
 |     Image2 =
 |       Use2 =
 |Proportion2 =
 |    Design2 =
}}

sentences: '''Etnoss''' ({{val|ru|э́тнос}}, no {{val|grc|ἔθνος}}, ''étnos'' — '[[tauta]]') ir [[Padomju Savienība]]s beigu gados [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s [[Etnogrāfija]]s institūta izstrādāts jēdziens, kas skaidro [[tautība|tautību]] kā sociālu cilvēku kopumu, kuras locekļi apzinās sevi kā vienotu grupu, pretstatā pārējiem etnosiem. Jēdziena galvenais izstrādātājs bija Etnogrāfijas institūta ilggadējais direktors [[Juliāns Bromlejs]].<ref>The Theory of Ethnos and Ethnic Processes in Soviet Social Sciences, Julian Bromley and Viktor Kozlov, Comparative Studies in Society and History http://www.jstor.org/stable/178765</ref> Kopš [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] etnosa teorija ir zaudējusi nozīmi [[Krievija|Krievijas Federācijas]] tautību politikas veidošanā<ref>Identity politics and indigeneity construction in the Russian census 2002, Sokolovski, Sergei, http://www.eth.mpg.de/cms/en/publications/working_papers/wp0077.html</ref> un akadēmiskajā vidē.<ref>The State of the Discipline in Russia: Interviews with Russian Anthropologists, http://doi.wiley.com/10.1525/aa.1997.99.4.775{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|Jāuzlabo noformējums, mašīntulkojuma kļūdas...}}
{{Programmatūras infokaste
| title = Microsoft Teams
| logo = Microsoft Office Teams (2018–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = [[Microsoft]]
| released =
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> = {{Multiple releases
|branch1                 = Android
|version1                = 1416/1.0.0.2021063702
|date1                   = {{Start date and age|2021|06|14}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|title=Microsoft Teams|website=Play Store|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524203848/https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|dead-url=no}}</ref>
|branch2                 = iOS
|version2                = 3.8.1
|date2                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://apps.apple.com/app/id1113153706|title=Microsoft Teams|website=App Store|language=en-us|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524165656/https://apps.apple.com/app/id1113153706|dead-url=no}}</ref>
|branch3                 = Windows, macOS
|version3                = 1.4.00.19572
|date3                   = {{Start date and age|2021|07|16}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://support.office.com/en-us/article/what-s-new-in-microsoft-teams-d7092a6d-c896-424c-b362-a472d5f105de|title=What's new in Microsoft Teams|website=support.office.com|language=en-US}}</ref>
|branch4                 = Linux
|version4                = 1.4.00.13653
|date4                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|title=Index of /repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|website=packages.microsoft.com|archive-date=May 6, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210506225304/https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|dead-url=no}}</ref>
  }}
| programming language = [[TypeScript]], [[Angular (web framework)|Angular]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|date=2016-11-10|title=Microsoft Teams AMA|url=https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|access-date=2020-11-21|website=Microsoft Tech Community|language=en|archive-date=November 28, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201128160039/https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|dead-url=no}}</ref> [[React (JavaScript library)|React]] [[Electron (software framework)|Electron]]
| operating system = [[Windows]], [[Linux]], [[macOS]], [[iOS]], [[Android (operating system)|Android]], [[World Wide Web|Web]]
| size =
| language = angļu, albāņu, akānas, arābu, azerbaidžāņu, basku, katalāņu, čehu, dāņu, horvātu, igauņu, filipīnu, Somu, Franču, Galiāņu, vācu, hindi, ungāru, Īsladiešu, indonēziešu, itāļu, japāņu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, būkmols, jaunnorvēģu, poļu, portugāļu, krievu, serbiešu, Vienkāršotā Ķīniešu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, tradicionālā ķīniešu, turku, vjetnamiešu un šveiciešu.
| genre = [[Sadarbības programma]]
| license = Piederoša programmatūra; Komerciāla programma; Mākoņatmiņa
| website = {{URL|https://teams.microsoft.com}}
| logo_size = 120
| name =
}}'''''Microsoft Teams''''' ir patentēta biznesa [[saziņa]]s platforma, ko ''[[Microsoft]]'' izstrādājusi kā ''Microsoft 365'' produktu grupas sastāvdaļu. ''Teams'' galvenokārt konkurē ar līdzīgu pakalpojumu ''[[Slack]]'', piedāvājot darbvietas tērzēšanu un videokonferences, failu glabāšanu un lietojumprogrammu integrāciju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2016/11/2/13497992/microsoft-teams-slack-competitor-features|title=Microsoft Teams launches to take on Slack in the workplace|last=Warren|first=Tom|website=The Verge|access-date=September 5, 2017|date=November 2, 2016}}</ref> ''Teams'' aizstāj citas ''Microsoft'' pārvaldītas biznesa ziņojumapmaiņas un sadarbības platformas, tostarp ''[[Skype]]'' (''Skype for Business'') un ''Microsoft Classroom''. [[Covid-19 pandēmija]]s laikā ''Teams'' un cita līdzīga programmatūra, piemēram, ''[[Zoom]]'' un ''[[Google Meet]]'', guva lielu interesi, jo daudzas sanāksmes pārcēlās uz virtuālu vidi. Kopš 2021. gada ''Teams'' ir aptuveni 145 miljoni lietotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uctoday.com/collaboration/teams-hits-145-million-daily-active-users/#:~:text=Teams%20now%20has%20145%20million,users%20has%20increased%20three%2Dfold.|title=Teams Hits 145 Million Daily Active Users|date=April 28, 2021}}</ref>

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pijs V
| vārds_orģ           = ''Pius V''
| attēls              = Bartolomeo Passarotti - Pius V.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Bartolomeo Pasaroti, "Pijs V portrets" (1566)
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1566|1|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|1572|5|1|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1504|1|17}}
| dzim_vieta          = [[Bosko]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1572|5|1|1504|1|17}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Pijs V''' ({{val|la|Pius V}}; dzimis '''Antonio Gizljēri''' (''Antonio Ghislieri'') {{dat|1504|1|17}}, miris {{dat|1572|5|1}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]] no 1566. gada janvāra līdz nāvei 1572. gada maijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ziepjusaknes
| ģints = Saponaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Saponaria officinalis 02.jpg
| att_nosaukums =
| att_izmērs =
| nosaukums =
| kategorijas = nē
| suga = Saponaria officinalis
| suga_lv = Ārstniecības ziepjusakne
}}'''Ārstniecības ziepjusakne''' ({{val|la|Saponaria officinalis}}) ir augu suga [[Ziepjusaknes|ziepjusakņu]] ģintī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Fratres de Domo Sanctae Mariae Theutonicorum Jerusalemitana per Livoniam''
|nosaukums_latv_val     = Livonijas ordenis
|sugasvārds             = militārs mūku ordenis
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                = Baltija
|valsts                 = Latvija
|laikmets               = viduslaiki
|statuss                = {{val|de|Meistertum Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            =  1237
|gads_beigas            = 1561
|
|event_start            =  Dibināts pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] sagrāves kā autonoms [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] atzars
|date_start             =
|event_end              = Sekularizēts, pēdējam mestram kļūstot par [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s pirmo hercogu
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Baltic coat of arms.svg
|symbol                 =
|symbol_type            = Livonijas ordeņa ģerbonis
|
|image_map              = Teutonic Order 1260.png
|image_map_caption      = Vācu ordeņa iekarotās un daļējā kontrolē esošās teritorijas (1260)
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]], no 1481. gada [[Cēsis]] <br />mestra rezidences agrāk bija [[Cēsis]] un [[Vīlande]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = latīņu, vācu
|reliģija               = [[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas ordeņa mestri]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas ordenis''' jeb '''Svētās Marijas Vācu Nama Jeruzalemē brālība Livonijā''' ({{val|la|Fratres de Domo Sanctae Mariae Theutonicorum Jerusalemitana per Livoniam}}) bija autonoms<ref>Wolfgang Sonthofen. Der Deutsche Orden. Augsburg: Weltbild, 1995 — S. 100</ref> [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] un [[Vācu ordeņa valsts]] atzars [[Livonija|Livonijā]], kuru Ordeņa mestrs [[Hermans Balke]] izveidoja pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] sagrāves [[Saules kauja|Saules kaujā]] 1236. gadā.<ref>pastāv arī uzskats, ka Livonijas ordenis nav pareizs ordeņa atzara nosaukumus, jo tas savas pastāvēšanas laikā nekad nebija patstāvīgs bruņinieku ordenis (kā, piemēram, Zobenbrāļu ordenis), tomēr šis nosaukums ir kļuvis ierasts latviešu valodas lietojumā.</ref> Veidoja lielāko daļu no vēsturiskās [[Livonija]]s un [[Livonijas Konfederācija]]s zemēm.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Spāru svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Ministru_prezidents_Valdis_Dombrovskis_piedalās_LNB_jaunās_ēkas_spāru_svētkos_(5683705288).jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Vainaga uzlikšana [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] spāru svētkos 2011.gada 3.maijā
| oficiālais_nosaukums  = Spāru svētki
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = būvniecības posma pabeigšana
| svinību_laiks         =
| biežums               = vienu reizi katrai ēkai
| saistīts_ar           =
}}

sentences:
'''Pasaules čempionāts korespondencšahā''' ir [[Korespondencšahs|korespondencšaha]] turnīrs, kura uzvarētājs iegūst titulu "Pasaules čempions korespondencšahā". To rīko [[Starptautiskā Korespondencšaha federācija]] (ICCF) un tas notiek četros posmos: priekšsacīkstes, pusfināli, kandidātu turnīri un fināls.<ref name=EV>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 453.lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref><br />
No 1965. gada ICCF rīko arī '''Pasaules dāmu čempionātus korespondencšahā''' un tie notiek divos posmos: pusfināli, fināls.<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 454.lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Vana''' var būt:
* [[Vana]], pilsēta Turcijā;
* [[Vana Džena]] (王峥, ''Wáng Zhēng''), Ķīnas vieglatlēte, vesera metēja;
* [[Vana Japina]] (王亚平, ''Wáng Yàpíng''), Ķīnas kosmonaute;
* [[Vana Mena]] (王濛, ''Wáng Méng''), Ķīnas šorttrekiste.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         =
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus coindemirensis
| suga_lv        = Mazais nakts gekons
| binomial       = Nactus coindemirensis, <small>([[Davis J. Bullock|Bullock]], [[Edwin Nicholas Arnold|Arnold]] & [[Quentin M. C. Bloxam|Bloxam]], 1985)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi       =
}}
'''Mazais nakts gekons''' (''Nactus coindemirensis'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ķirzakas|ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref name=nactus>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Nactus&species=coindemirensis The Reptile Database: Nactus coindemirensis]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus_coindemirensis/classification Animal Diversity Web: Nactus coindemirensis]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Nactus/species/coindemirensis/match/1/match/1 |title=Species 2000 & Integrated Taxonomic Information System. Catalogue of Life:  Nactus coindemirensis |access-date={{dat|2016|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160306133338/http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Nactus/species/coindemirensis/match/1/match/1 }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs Vilhelms fon Taube
|     vārds_orig = ''Gustav Wilhelm Taube von der Issen''
|         attēls = TaubeWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1715
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1775
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 23
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Reinholds fon Taube, Anna Helēne fon Lipharte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1) Kristīne Elizabete fon Venedigere, 2) Anna Elizbete fon Budberga
|          bērni = [[Frīdrihs Vilhelms fon Taube]] (no Kristīnes Elizabetes)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ketija Frīmena
 |          attēls = Cathy Freeman 2000 olympics.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = K. Frīmena 2000. gada Olimpiskajās spēlēs
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Katrīna Astrīda Salome Frīmena
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1973|1|16}}
 |         dz_viet = [[Makaja]], {{AUS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 164 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 52 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Katrīna Astrīda Salome Frīmena''' ({{val|en|Cathrine Astrid Salome (Cathy) Freeman}}; dzimusi {{dat|1973|1|16}} [[Makaja|Makajā]], [[Austrālija|Austrālijā]]) ir bijusī [[Austrālijas aborigēni|Austrālijas aborigēnu]] [[vieglatlēte]], sprinta skrējēja. Startējusi trijās olimpiskajās spēlēs ([[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]]). 2000. gada Olimpiskajās spēlēs viņa bija Olimpiskās uguns iededzēja un Olimpisko spēļu čempione 400 m distancē.

sentences: '''Precēj' mani precinīki''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jons Hāns
| attēls              =
<!------ Amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1869|11|14}}
| dzim_vieta          =[[Liepāja]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Alise Natālija, dzimusi Grota
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Jons Kārlis Hāns''' ({{val|de|John Karl Hahn}}; dzimis {{dat|1869|11|14||bez}}, visdrīzāk miris 1945. gadā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis. Bijis [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts. Darbojies 3. Saeimas prezidijā kā sekretāra biedrs. Pārstāvējis [[Vācbaltu vienotības partija|Vācbaltu vienotības partiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Katinona struktūrformula

Katinona molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 71031-15-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO
|              molmasa = 149,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Elektriskais sildītājs''' ir īpaša [[elektroierīce]] dzīvojamo vai biroja telpu apkurei, neizmantojot [[Degviela|degvielu]].

sentences:
uz SLE pacienta sejas.]]
'''Sistēmiskā sarkanā vilkēde''' (SLE) ({{val-la|lupus erythematosus}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, ko raksturo autoantivielas pret šūnu kodolu komponentiem organismā. Tā ir multisistēmu slimība un var skart jebkuru orgānu: [[niere]]s, [[āda|ādu]], [[locītava]]s, [[plaušas]], [[nervu sistēma|nervu sistēmu]], [[sirds|sirdi]] u.c. Vissmagākās komplikācijas ir [[nefrīts]], neiroloģiskie traucējumi un [[ateroskleroze]]. Sistēmiskā sarkanā vilkēde ir pazīstama kā slimība, kas atdarina citu slimību simptomus. Vislielākās izredzes tikt pie pareizās diagnozes ir, konsultējoties ar ārstu reimatologu.<ref name="preventlup"/> Raksturīga SLE ārējā izpausme ir M tauriņveida [[eritēma]] uz sejas. Šī sarkanā maska arī deva slimības latīņu nosaukumu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā, jo atgādināja kopš viduslaikiem zināmo sejas ādas tuberkulozi jeb ‘’lupus vulgaris’’, kas tika dēvēta par “vilka purnu” ({{val-la|lupus}} “vilks”). Saskarsmē ar slimnieku, kuram tā ir, nav iespējams saslimt veselam cilvēkam, jo sistēmiskā sarkanā vilkēde nav [[infekcijas slimība]].<ref name="luporph"/> Neskatoties uz izdzīvošanas izredžu uzlabošanos pēc [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] un citu imūnsupresīvo preparātu ieviešanas, mirstība no sistēmiskās sarkanās vilkēdes joprojām ir augsta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = "Dejojošā māja"
| native_name         = ''Tančící dům''
| former_names        =
| alternate_names     = Freds un Džindžera
| status              =
| image               = Case danzanti.jpg
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Čehija|Prāga}}
| pushpin_map         = Prāga
| latd  = 50 | latm  =  4 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 24 | longs = 51 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1992
| completion_date     = 1996
| architect           = [[Vlado Miluničs]]<br>[[Frenks Gērijs]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''"Dejojošā māja"''' ({{val|cs|Tančící dům}})  ir nosaukums ēkai [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]]. Tās projekta autors ir [[Vlado Miluničs]] un [[Frenks Gērijs]]. Uzcelta no 1992. līdz 1996. gadam. Atrodas [[Vltava]]s krastā, uz rietumiem no Kārļa laukuma. Šo ēku veido divas ēkas, kas ir dažāda augstuma un ir ar atšķirīgām fasādēm.

sentences:
s estera — molekulas modelis]]
'''Tauki''' ir [[glicerīns|glicerīna]] un [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ('''triglicerīdi''') — organiskas dabasvielas, kas pieder pie [[lipīdi]]em. Tauki kopā ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un [[ogļhidrāti]]em ir dzīvo organismu šūnu sastāva pamatā. Taukus, kam istabas [[temperatūra|temperatūrā]] ir [[šķidrums|šķidra]] konsistence, parasti sauc par [[eļļas|eļļām]]. Tauki pieder pie hidrofobām vielām, kas praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]], slikti šķīst [[etilspirts|spirtā]], bet labi — nepolāros organiskos šķīdinātājos.

sentences: '''Riņķa krusts''' (arī '''Saules krusts''', '''rata krusts''' vai '''Saules ritenis''') ir sens, domājams, galvenokārt [[Saule]]s simbols, kas sastāv no vienādmalu [[Krusts|krusta]] apļa iekšpusē. Atšķirībā no [[Ķeltu krusts|ķeltu krusta]], tā zaru gali nešķērso apli.

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Bēoranža
| oriģinālnosaukums    = ''Baie Orange''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Čīle#Dienvidamerika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CHL}}
| latd=55| latm=31| lats=24 | latNS=S
| longd=68| longm=05| longs= 00| longEW=W
| novietojums          = [[Oste (sala)|Oste]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1882
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1883
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Bēoranža''' ({{val|fr|Baie Orange}}) ir bijusī [[Francija]]s [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Subantarktika|Subantarktikā]]. Izveidota 1882. gadā [[1. Starptautiskais polārais gads|1. Starptautiskā polārā gada]] pētniecības programmas ietvaros. Izvietojusies [[Ugunszeme]]s arhipelāga [[Oste (sala)|Ostes]] salas austrumu piekrastē Oranžas līča krastā.

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences:
{{citas nozīmes|padomju politiķi|Andrejs Kiriļenko|Andrejs Kiriļenko}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Andrejs Kiriļenko
 |    vārds_orig = Андрей Павлович Кириленко
 |        attēls = Kirilenko, Andrey Pavlovich.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1906
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = [[Aleksejevka]], [[Vozoņežas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Belgorodas apgabals]], {{RUS}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1990
 |     m_mēnesis = 5
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
([[Citroën Xsara]]) atrodas vadošajā pozīcijā, 2004. gada kvalifikācijā]]
'''Rallijkross''' ir [[Autosports|autosporta]] veids, kas norisinās slēgtā dažādu segumu apļa [[Sacīkšu trase|trasē]] ar speciāli šim sporta veidam sagatavotām sacīkšu [[Automašīna|automašīnām]]. Šis sporta veids lielākoties ir populārs [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Francija|Francijā]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Francis Verfels
|     vārds_orig    = ''Franz Werfel''
|         attēls    = Werfel.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1890
|     dz_mēnesis    = 9
|       dz_diena    = 10
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1945
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 26
|        m_vieta    = [[Beverlihilsa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Alma Mālere]]
|          bērni    =
|       paraksts    = Franz Werfel (signature ca 1945).gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi   = ''Die vierzig Tage des Musa Dagh'', 1933
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences:
{{cita nozīme|Linux kodolu|operētājsistēmām, kas veidotas uz šī kodola bāzes,|GNU/Linux}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = [[Tukss]]
| family                 = [[Unix]] veida
| source_model           = brīva operētājsistēma
| frequently_updated     = yes
| kernel_type            =
| supported_platforms    = [[IA-32]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[x86-64]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[Itanium]], [[PowerPC]], [[ARM architecture|ARM]], [[m68k]], [[PA-RISC]], [[s390]], [[SuperH]], [[M32R]]
| license                =[[GNU Vispārējā publiskā licence]], [[BSD licence]], [[Apache licence]]
| working_state          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Loskis
|     vārds_orig = Николай Онуфриевич Лосский
|         attēls = Nikolajs_Loskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Profesors Nikolajs Loskis
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1870|12|6}}|{{dat||11|24}}}}
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 06
| dz_vieta = [[Krāslava|Krāslavā]]
| m_dat_alt = {{dat|1965|1|24}}
| m_gads = 1965
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Prāga]]s Krievu universitāte, [[Brno]] Universitāte, [[Prāga]]s Kārļa universitāte, [[Bratislava]]s Jana Amosa Komenska Universitāte, [[Ņujorka]]s Svētā Vladimira garīgā akadēmija
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]]
| zinātne = [[filosofija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Mazurs
|     vārds_orig = Kurt Masur
|         attēls = Kurt masur.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Kurts Mazurs 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Brīga]], [[Vācija]]<br />(tagad [[Bžega]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Senvietas infokaste
 |            name = Ivolgas dacans
 |     native_name = དགའ་ལྡན་བཀྲ་ཤིས་ཆོས་འཁོར་
''Түгэс Баясгалантай Үлзы''
''Иволгинский дацан''
 |           image = Tsogchen-dugan. The main cathedral church of the Ivolginsky datsan.jpg
 |         caption =
 |     pushpin_map = Krievija
 | plat_NS = N | plat_d = 51 | plat_m = 45 | plat_s = 30
 |  gar_EW = E | gar_d = 107 |  gar_m = 12 |  gar_s = 12
 | kartes_paraksts =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],
[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]
[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hjū Glāss
|     vārds_orig = ''Hugh Glass''
|         attēls = Hugh Glass Illustration.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hjū Glāsam uzbrūk grizlilācis, nezināma autora zīmējums no agrīna Amerikas preses izdevuma.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1783
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Pensilvānija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = ASV (mūsdienās apmēram pie [[Vilistona]]s, [[Ziemeļdakota|Ziemeļdakotā]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = amerikānis
|        tautība = [[skots]]-[[īrs]]
|   nodarbošanās = mednieks, pavadonis, pētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hjū Glāss''' ({{val|en|Hugh Glass}}, dzimis [[1783. gads|1783. gadā]], miris [[1833. gads|1833. gadā]])<ref name=Herald>{{Tīmekļa atsauce|last1=Keys|first1=Jim|title=Hugh Glass: Mountain Man|url=http://www.thehistoryherald.com/Articles/American-History/Civil-War-American-Indian-Wars-Pioneers-1801-1900/hugh-glass-mountain-man|website=The History Herald|accessdate=23 January 2016}}</ref><ref name=MontanaStd>{{Tīmekļa atsauce|title=Hugh Glass, mountain man: ‘Revenant’ tale intertwines with Montana history|url=http://mtstandard.com/news/local/the-real-hugh-glass-film-follows-famous-mountain-man-who/article_38068183-8b03-5e71-b3d6-ca94e5b20511.html|website=The Montana Standard|accessdate=23 January 2016}}</ref><ref name=WLizardC>{{Tīmekļa atsauce|title=Biographical Notes: Hugh Glass|url=http://www.inn-california.com/articles/biographic/hughglass.html|website=Wandering Lizard California|accessdate=23 January 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20060508142155/http://www.inn-california.com/Articles/biographic/hughglass.html|archivedate={{dat|2006|05|08||bez}}}}</ref> bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] mednieks, medību pavadonis, [[Slazds|slazdu]] licējs un pētnieks. Dzimis [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[skoti|skotu]]-[[īri|īru]] ieceļotāju ģimenē. Glāss pētīja [[Misūri (upe)|Misūri upes]] augšteci un [[Plate (upe)|Plates upi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hugh Glass: American frontiersman Biography|url=http://global.britannica.com/biography/Hugh-Glass/hugh-glass-mountain-man|website=Britannica|accessdate=25 February 2016}}</ref> Atpazīstamību Glāss iemantoja ar savu neticamo izdzīvošanu pēc tam, kad viņš bija smagi cietis no [[grizlilācis|grizlilāča]] uzbrukuma, un viņa ceļa biedri viņu bija atstājuši mežā nomirt, pārliecināti, ka viņam nav nekādu izredžu izdzīvot.

sentences: '''Hipotalāms''' ir daļa no [[Smadzenes|smadzenēm]], ko veido mazi kodoli ar dažādām funkcijām. Viena no galvenajām hipotalāma funkcijām ir [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] saistīšana ar [[Endokrīnā sistēma|endokrīno sistēmu]] caur [[Hipofīze|hipofīzi]]. Hipotalāms ir novietots zem talāma, tieši virs smadzeņu stumbra un ir daļa no [[Limbiskā sistēma|limbiskās sistēmas]]. Hipotalāms atrodams visiem [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekiem]]. Cilvēkam tas ir mandeles lielumā. Hipotalāms nodrošina dažādus vielmaiņas procesus un autonomās nervu sistēmas darbību. Tas ražo vairākus neirohormonus jeb atbrīvojošos hormonus, kas vai nu aktivē vai nomāc hipofīzes hormonu sekrēciju.  Hipotalāms piedalās ķermeņa temperatūras, izsalkuma, diennakts ritmu, slāpju, noguruma u.c. procesu regulācijā. <ref>NCI Dictionary of Cancer Terms http://www.cancer.gov/publications/dictionaries/cancer-terms?CdrID=46359</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:250px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | <big>'''Resnais vīrs'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Oriģinālā "Resnā vīra" reprodukcija
|-
| '''Klasifikācija''' || [[Kodolieroči]]
|-
| '''Izcelsme''' || {{flaga|ASV}} [[ASV]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Izmantošanas vēsture'''
|-
| '''Laiks''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Izmantoja''' || [[ASV]]
|-
| '''Kari''' || [[Otrais pasaules karš]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Ražošanas vēsture'''
|-
| '''Izveidots''' || [[1945]]. gadā
|-
| '''Ražotāji''' || [[Losalamosas Nacionālā laboratorija]]
|-
| '''Ražoja''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Skaits''' || 120 vienības
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Parametri'''
|-
| '''Masa''' || 4,6 [[tonna|t]]
|-
| '''Garums''' || 3,3 [[metrs|m]]
|-
| '''Platums''' || 1,5 m
|-
| '''Augstums''' ||
|-
| '''Apkalpe''' ||
|}

sentences: '''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

sentences:
{{jāuzlabo|jāpievieno pilnās atsauces}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aleksandrijas Klements
|          vārds_orig = Titus Flavius Clemens
|              attēls = Clement alexandrin.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 150
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]] ([[Romas Impērija]])
|           m_dat_alt = ap 215
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Jeruzaleme]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[logos]], [[apātija (filozofijā)]], [[gnosis]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Origēns]], [[Jeruzalemes Aleksandrs]]
|          ietekme_no = [[neoplatonisms]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| tauta     = Rusīni
| attēls    =  Rusīnu apdzīvotā teritorijā Ukrainas rietumos, Slovākijas austrumos un Polijas dienvidos
| skaits    = no 75 līdz 85 tūkstošiem
| vieta     = {{ubl
 | {{SVK}} (33,5 tūkstoši)
 | {{SRB}} (14,2 tūkstoši)
 | {{UKR}} (10,2 tūkstoši)
 | {{POL}} (no 0,6 līdz 10,5 tūkstošiem)
}}
 {{Collapsible list
 |title= Citas valstis
 | {{USA}} (8,9 tūkstoši)
 | {{CRO}} (2,9 tūkstoši)
 | {{HUN}} (2,3 tūkstoši)
 | {{CZE}} (1,1 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[rusīnu valoda]], [[ukraiņu valoda]], [[rutēņu valoda]], [[slovāku valoda]]
| reliģija =
|   grupas =
|     radi = citas [[austrumslāvi|austrumslāvu]] tautas, it īpaši [[ukraiņi]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences:
]]
'''Militārisms''' ir [[valsts]] [[politika]], kurai raksturīga intensīva bruņošanās, lai stiprinātu militāro potenciālu [[agresija]]i pret citām valstīm, kā arī [[ideoloģija]], kas attaisno militāra spēka lietošanu attiecībā pret citām valstīm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Hass''' var būt:

sentences: '''Identitātes politika''' ir termins, kas raksturo politisku pieeju, kurā cilvēki ar noteiktu [[Reliģija|reliģiju]], [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasi]], [[Sabiedrības slānis|sabiedrības slāni]], [[Dzimums|dzimumu]] vai citu identificējošu faktoru izstrādā un īsteno politisku darba kārtību, kas balstīta uz attiecīgās grupas esošu vai izdomātu apspiestību un pretošanos tai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://belonging.berkeley.edu/identity-politics-friend-or-foe|title=Identity Politics: Friend of Foe?|last=Garza|first=Alicia}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://millennialsarekillingcapitalism.libsyn.com/its-really-up-to-us-barbara-smith-on-combahee-coalitions-and-dismantling-white-supremacy|title=It's Really Up To Us: Barbara Smith on Combahee, Coalitions and Dismantling White Supremacy|last=Smith|first=Barbara}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://monthlyreview.org/2019/01/01/a-black-feminist-statement/|title=A Black Feminist Statement}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
{{infobox
| bodyclass      = vcard plainlist
| child          = {{{child|}}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ugo Čavess
| vārds_orģ           = ''Hugo Rafael Chávez Frías''
| attēls              = Hugo Chávez crop.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Venecuēlas prezidenti|Venecuēlas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1999|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|3|5|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Rafaels Kaldera]]
| pēctecis            = [[Nikolass Maduro]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1954|6|28}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Venecuēla|Sabaneta}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2013|3|5|1954|6|28}}
| mir_vieta           = {{vieta|Venecuēla}}
| apglabāts           =
| tautība             = Venecuēlietis
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Hugo Chavez Signature.svg
| paraksts_izm        = 90px
| piezīmes            =
}}
'''Ugo Čavess''' ({{val-es|Hugo Rafael Chávez Frías}}; dzimis {{dat|1954|7|28}}, miris {{dat|2013|3|5}}) bija [[Venecuēla]]s prezidents.

sentences: '''Dunteni''' ({{val|de|von Dunten}}), agrāk '''Duntes''' ({{val|de|Dunte}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči 16. gadsimtā ieceļoja [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]].

sentences:
''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mākslinieki pēc valsts]].''
{{Commonscat|Artists by country}}

sentences: '''Dekonstruktīvisms''' ir postmodernās [[arhitektūra]]s virziens, kurš aizsākās [[1980. gadi|1980. gados]]. To raksturo neregulāras formas [[priekšmets|priekšmeti]], līkas [[līnija]]s, dažādu lietu [[fragments|fragmenti]], kas bieži vien liekas neracionāli, nesaprotami risinājumi [[celtniecība|celtniecībā]]. Rezultātā bieži vien ēkas iegūst vairāk māksliniecisko vērtību nekā praktiskumu.

sentences: '''Vidusjūras diēta''' ir [[diēta]], kuru iedvesmojuši to cilvēku ēšanas paradumi, kuri dzīvo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1960. gados, un balstījās uz [[Grieķija]]s, [[Turcija]]s, [[Itālija]]s un [[Spānija]]s virtuvēm. Kopš desmitgadēm no tā laika, tajā ir iekļautas arī citas Vidusjūras virtuves, piemēram, [[Levante|Turcijas]], [[Balkānu pussala|Balkānu]], [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]], [[Ziemeļāfrika]]s un [[Portugāle]]s.<ref name="bmc">{{Publikācijas atsauce|last=Trichopoulou|first=A|last2=Martínez-González|first2=MA|last3=Tong|first3=TY|last4=Forouhi|first4=NG|last5=Khandelwal|first5=S|last6=Prabhakaran|first6=D|last7=Mozaffarian|first7=D|last8=de Lorgeril|first8=M|date=24 July 2014|title=Definitions and potential health benefits of the Mediterranean diet: views from experts around the world.|journal=BMC Medicine|volume=12|pages=112|doi=10.1186/1741-7015-12-112|pmc=4222885|pmid=25055810}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Italian Cuisine: A Cultural History|url=https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993|last=Alberto Capatti|last2=Massimo Montanari|date=September 2003|page=[https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993/page/n126 106]|publisher=[[Columbia University Press]]|isbn=978-0231122320}}</ref>

sentences: '''Mazais pirkstiņš''' jeb '''mazais pirksts''' ir piektais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas blakus [[Zeltnesis|zeltnesim]] un to veido trīs [[Falanga (anatomija)|falangas]].

sentences: '''Gugolplekss''' ({{val|en|googolplex}}) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē [[gugols]] (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas Doms
| image                 = Catedral de Santa María (Toomkirik), Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 09.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59.4371 | latNS  = N
| longd = 24.739 | longEW = E
| religious_affiliation = [[luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1229
| year_completed        = 1240, 1330. gadi-1430. gadi, 1778.-1779. (tornis)
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Samurajs
| operators =
| attēls = LeSamourai.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Natālija Delona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Samouraï''
| studija = * ''Filmel''
* ''Compagnie Industrielle et Commerciale Cinématograp''
* ''Fida Cinematografica''
* ''T.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''S.N. Prodis''
* ''Fida Cinematografica''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|10|25}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Samurajs"''' ({{Val|fr|Le Samouraï}}) ir 1967. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Fransuā Perjē]] un [[Natālija Delona]].

sentences: '''Vizuālā antropoloģija''' ir [[kultūras antropoloģija]]s apakšnozare, kas nodarbojas ar [[etnogrāfija|etnogrāfisko]] attēlu, filmu un, kopš 1990. gadu vidus, [[jaunie mediji|jauno mediju]] studijām un radīšanu. lai gan vizuālajai antropoloģijai ir cieša saistība ar citu, līdzīgu nozari — [[etnogrāfiskais kino|etnogrāfisko kino]] —, tā pievēršas vairāk jebkādam vizuālam attēlojumam, arī [[performance|performancēm]], [[muzejs|muzejiem]], [[māksla]]i, arī [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] izstrādei un uztverei. Lietas, kam pievēršas vizuālā antropoloģija, ir, piemēram, [[tetovējumi]], [[skulptūra]]s, [[glezniecība|gleznojumi]] dažādās kultūrās.

sentences:
-[[1806]])]]
{{līdzīgs|Eclipse}}
'''Eklipse''' ({{val|en|Eclipse}} — '[[aptumsums]]'; dzimis [[1. aprīlis|1. aprīlī]] [[1764]] .gadā, miris [[26. februāris|26. februārī]] [[1789]]. gadā) bija 18. [[gadsimts|gadsimta]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu]] [[šķirne]]s sacīkšu [[zirgs]], visu laiku slavenākais sacīkšu zirgs [[pasaule|pasaulē]].<ref name="bbc"/> Tas bija pēctecis gan slavenajam [[Derlija arābu zirgs|Derlija arābu zirgam]], gan [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābu zirgam]]. Savas sacīkšu karjeras laikā Eklipse bija nepārspēts.

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Brentvudas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Brentwood_Cathedral-2.jpg
| image_size            =
| caption               = Brentvudas katedrāle
| map_type              = Londona#Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Brentvudas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 51.6194
| longd                 = 0.3063
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Eseksa|Brentvuda}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kvinlans Terijs]] (''Quinlan Terry'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1861. gads
| year_completed        = 1991. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Brentvudas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1356731"
}
</mapframe>
'''Brentvudas katedrāle''' ({{val|en|Brentwood Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētās Helēnas katedrāle''' ({{val|en|The Cathedral of St Mary and St Helen}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Eseksa]]s grāfistes [[Brentvuda]]s pilsētā, [[Londona]]s ziemeļaustrumu pievārtē. Baznīca ir 1917. gadā dibinātās Romas katoļu [[Brentvudas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mendija Mūra
|      Vārds_orig = ''Mandy Moore''
|          Attēls = Mandy Moore 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|4|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūhempšīra|Našua}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1999–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Mendija Mūra''' (''Mandy Moore'', dzimusi {{dat|1984|4|10}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] popdziedātāja, dziesmu autore, aktrise un modes dizainere. Viņa ir uzaugusi [[Florida|Floridā]]. Mūra kļuva slavena [[pusaudzis|pusaudžu]] gados [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, kad izdeva pusaudžiem veltīto [[popmūzika]]s albumus ''[[So Real, I Wanna Be with You]]'' un ''[[Mandy Moore (albums)|Mandy Moore]]''. Pēc tam viņa uzsāka arī karjeru kā aktrise. Viņa to uzsāka, piedaloties [[2002]]. gada filmas "[[Bezgalīgais ceļojums]]" (''A Walk to Remember'') uzņemšanā. Mūra vēlāk filmējās vēl vairākās pusaudžiem paredzētās [[Kinofilma|filmās]].

sentences: '''Cīpsla''' ({{val-la|tendo}}) ir blīvo saistaudu tips, kas sastāv no resniem, cieši savienotiem paralēliem kolagēnšķiedru pinumiem, kas organizējas paralēli cits citam. Starp pinumiem novietojas [[fibrocīti]], kurus dēvē par cīpslu šūnām jeb [[tendinocīti]]em, un neliels [[Fibroblasti|fibroblastu]] un bazālās [[Amorfā viela|amorfas vielas]] daudzums.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences: '''[[Latvijas Bibliotekāru biedrība]]s Jauno speciālistu sekcija''' (LBB JSS) dibināta 2009. gada 15. aprīlī, kad neliela grupa bibliotēkzinātnes studentu nolēma apvienot savus spēkus, lai veicinātu jauno speciālistu kustības atpazīstamību Latvijā un ārzemēs.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|title=Par mums|work=LBB Jauno speciālistu sekcija|access-date=2018-01-29|date=2010-10-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150912015228/https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|archivedate=2015-09-12}}</ref> Sākotnējais LBB JSS sastāvs un arī vadība laika gaitā ir mainījusies. Sekcijā darbojas biedri, kas pārstāv dažādas Latvijas bibliotēkas, vai arī kā citādi ir saistīti ar bibliotēku un informācijas nozari. Lai kā arī atšķirtos biedru vecums, izglītība, tiešo darba pienākumu specifika un brīvā laika pavadīšanas veids, tomēr visus vieno nesavtīga patika pret bibliotēku.

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences: '''Vīnes valsis''' ir [[Valsis|valsis]], kas dejojams pie tempa 54-60 taktis minūtē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam |title=Mūzikas piemērotība sabiedriskajām dejām |access-date={{dat|2015|09|06||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305070931/http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam }}</ref>  Tas tiek izdalīts kā atsevišķa deja ar specifiskām figūrām un tehniku, atšķirībā no [[Lēnais valsis|lēnā valša]].

sentences: '''Esperanto slengs''' ir [[Mākslīgā valoda|mākslīgi konstruētās]] [[Esperanto|esperanto valodas]] leksikas slānis, kurš visumā nav piemērots neitrālām situācijām. Tāpat kā citi slengi, lietojams vai nu attiecīgā vidē/situācijā vai tās aprakstā, vai humora dēļ. Atšķirībā no latviešu valodas, kur slengs jeb žargonismi tiek skaidri nošķirti no vienkāršrunas,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/leksikologija-frazeologija-3488/re-9dbc52cf-fada-4951-b025-872b73396ecc |title=9. klases latviešu valodas mācību grāmata: Vārdi ar īpašu stilistisku nokrāsu |access-date={{dat|2020|04|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180906145347/http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/leksikologija-frazeologija-3488/re-9dbc52cf-fada-4951-b025-872b73396ecc |archivedate={{dat|2018|09|06||bez}} }}</ref><!-- info par latviešu valodu un saite dotas tikai kārtējo neadekvāto labojumu profilaksei --> esperanto valodā dalījums nav tik strikts.

sentences:
{{Citas nozīmes|miega fāzi|REM|REM}}
), kas parāda miega ciklus, kam raksturīgs pieaugošs paradoksāls (REM) miegs.]]
'''Miegs ar ātrajām acu kustībām''', bieži tiek saīsināti saukts par '''REM''' ({{val|en|rapid eye movement}}), ir [[miegs|miega]] fāze, kuras laikā novērojamas ātras [[acis|acu]] kustības. Tā nosaukumi ir arī '''paradoksālais miegs''', '''sapņu miegs''', '''seklais miegs''' un '''ātrais miegs'''. Šī fāze aizņem aptuveni 20% no visa cilvēka miegā pavadītā laika. Šāds stāvoklis rodas tādēļ, ka organisma [[muskuļi]]em neizdodas līdz galam atslābināties. Šī miega laikā var redzēt spilgtus [[sapnis|sapņus]] vai arī [[murgs|murgus]]. To, ka pastāv šāda miega fāze, atklāja [[1952]]. gadā [[Čikāgas Universitāte|Čikāgas Universitātē]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Mauritania|Mauritānija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''"Sinfonietta Rīga"''' ir [[Latvija]]s [[kamerorķestris]], kas izveidots 2006. gada 17. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lmic.lv/lv/komponisti/-sinfonietta-riga-4636#album|title=Sinfonietta Rīga {{!}} LMIC|website=www.lmic.lv|access-date=2023-11-16}}</ref> Kamerorķestra mākslinieciskais vadītājs ir [[Normunds Šnē]] un tajā muzicē 34 mūziķi, kas spēlē [[vijole]]s, [[Alts (mūzikas instruments)|altus]], [[Čells|čellus]], [[Kontrabass|kontrabasus]], [[flauta]]s, [[oboja]]s, [[klarnete]]s, [[Fagots|fagotus]], [[Mežrags|mežragus]], [[trompete]]s un [[Sitamie instrumenti|sitamos instrumentus]]. Regulāri sadarbojas ar dažādiem pašmāju un ārzemju viesmāksliniekiem.

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
, kas tiek uzskatīts par vienu no [[Latvija]]s brīvības simboliem]]
'''Brīvība''' ir sociālu [[apstāklis|apstākļu]] un [[attiecības|attiecību]] kopums, kad nav pakļautības kādai [[vara]]i, piemēram, [[politika|politiskam]], [[ekonomika|ekonomiskam]] vai juridiskam spēkam.<ref name="tezaurs"/> Būtībā tā ir [[neatkarība]] no kādiem noteiktiem apstākļiem vai attiecībām. Brīvība ļauj [[rīcība|rīkoties]] un [[uzvedība|uzvesties]] pēc saviem [[uzskats|uzskatiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathurus hirsutus a1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus hirsutus
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga = Lathyrus hirsutus
| suga_lv = Skarbā dedestiņa
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Skarbā dedestiņa ''' (''Lathyrus hirsutus'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā konstatēta 20. gadsimta otrajā pusē uz dzelzceļa.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sūla
| attēls            = Sulas upe Cesvainē. 2003-04-18.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sūlas upe [[Cesvaine|Cesvainē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Lielais Rāvijs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kuja]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 236,9
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 130
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,014
| baseins           = 47,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Ārupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Hedžēšana''' ir [[risku vadība]]s metode, kas izmanto [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātos finanšu instrumentus]] [[Finanšu risks|finanšu risku]] mazināšanai.

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
[[Kategorija:Virsnieki| ]]
[[Kategorija:Militārpersonas pēc valsts| ]]

sentences: '''''Baltic Sea Academy''''' ({{val|lv|Baltijas jūras akadēmija}}) ir organizācija ar 17 asociētiem biedriem — [[universitāte|universitātēm]] un [[augstskola|augstskolām]] no deviņām valstīm ap [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]]. Tā ir bezpeļņas organizācija, kas, [[Hanzas Parlaments|Hanzas Parlamenta]] iniciēta, tika nodibināta 2010. gadā.<ref>[http://www.abendblatt.de/hamburg/article1392951/Hanse-Parlament-und-Hochschulen-gruenden-Baltic-Sea-Academy.html Ziņojums laikrakstā par ''Baltic Sea Academy'' dibināšanu]</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Pulsārs''' ir rotējoša [[neitronu zvaigzne]]. Zvaigznes [[rotācija]] rada ap zvaigzni intensīvu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz [[Zeme]]s. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

sentences:
pastmarka]]
'''Starptautiskais ģeofiziskais gads''' bija laika posms no [[1957]]. gada 1. jūlija līdz [[1958]]. gada 31. decembrim, kura laikā 67 valstis visā pasaulē veica [[Ģeofizika|ģeofiziskus]] novērojumus un pētījumus pēc vienotas programmas un metodikas. Pirms tā bija divi [[Starptautiskais polārais gads|Starptautiskie polārie gadi]], bet [[1959]]. gadā Starptautiskais ģeofiziskais gads tika turpināts kā Starptautiskā ģeofiziskā sadarbība.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 260px
| nosaukums =
| attēls = Mandrill_at_san_francisco_zoo.jpg
| att_izmērs = 240px
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 = Mandrill_(4531340530).jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| att2_izmērs = 240px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| cilts = Papionini
| cilts_lv = Paviānu cilts
| ģints = Mandrillus
| ģints_lv = Mandrili
| suga = M. sphinx
| suga_lv = Mandrils
| binomial = Mandrillus sphinx
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| izplatība =
| sinonīmi = ''Papio sphinx''
| kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Malaizija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Malaizijā]]

sentences:
'''Skeleta šķērssvītrotie muskuļaudi''' ({{val-la|textus muscularis striatus s. sceletalis}}) ir skeleta muskuļu uzbūves pamatelements, tie ar [[cīpsla|cīpslu]] palīdzību ir piesaistīti pie [[skelets|skeleta]] un šo muskuļaudu darbība ir pakļauta cilvēka gribai, taču tie var kontrahēties arī bez apzinātas gribas — tas ir, reflektori. Tie tiek saukti par šķērssvītrotajiem muskuļiem, jo muskuļšķiedras [[mikroskops|mikroskopā]] izskatās šķērssvītrotas.
Skeleta muskulatūru veido visi [[muskuļi]], kas saistās ar [[skelets|skeletu]] un tie veido vairāk kā 40% cilvēka ķermeņa masas. Šie muskuļi ir [[balsta un kustību orgānu sistēma]]s aktīvais kustību aparāts, bet [[skelets]] — pasīvais. Katrs muskulis ir atsevišķs [[orgāns]] un nodrošina skeleta kustības, tam ir īpaša attīstība, noteikta forma un uzbūve, kā arī novietojums un funkcija. Cilvēka ķermenī ir aptuveni 639 skeleta muskuļi, taču precīzu skaitu ir grūti definēt, jo dažādi avoti to dara atšķirīgi.
Mācība par muskuļiem ir [[mioloģija]].

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House crow Bangalore India.jpg
 | att_nosaukums = [[Indijas vārna]] (''Corvus splendens'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |      binomial = Corvus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Pauls Ērenfests
| vārds_orig =''Paul Ehrenfest''
| attēls = Paul Ehrenfest.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1880
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =18
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]], ({{AUT}})
| m_gads =1933
| m_mēnesis=9
| m_diena=25
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība = {{AUT}} (līdz 1922. gadam)
{{NED}} (pēc 1922. gada)
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Leidenes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]]
[[Getingenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = [[Ludvigs Bolcmanis]]
| studenti = [[Henriks Kazimirs]]
[[Semjuels Gaudsmits]]
[[Hanss Krāmerss]]
[[Jans Tinbergers]]
[[Džordžs Ūlenbeks]]
[[Gunnars Nordstrēms]]
| sasniegumi =[[Ērenfesta teorēma]], [[Ērenfesta paradokss]], [[spinors]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Lobotomija''' (cēlies no grieķu valodas ''lobos'' — "daiva", ''tome'' — "griezt") ir ķirurģiska vienas vai vairāku nervu šķiedru atdalīšana no smadzeņu pieres daivas kā smagu garīgu traucējumu ārstēšanas metode; var būt arī ķirurģiska kāda orgāna daivas izņemšana vai atdalīšana.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Colman|first1=Andrew M.|title=A Dictionary of Psychology|date=2008|publisher=Oxford University Press|isbn=978-0-19-953406-7|edition=3rd edition}}</ref> Savu popularitāti lobotomija ieguva psihoķirurģijas ēras uzplaukuma laikā 20.gs. 40.un 50.gados.

sentences: '''29. marts''' ir gada 88. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (89. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 277 dienas.

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Trejs Hārdijs
 |      vārds_orig = ''Trey Hardee''
 |          attēls = Trey Hardee Daegu 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|2|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Alabama|Birmingema|3s=Birmingema (ASV)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 196 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 94 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Daudzcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8790 p
 |           PR1_d = [[Desmitcīņa]]
 |             PR2 = 6208 p
 |           PR2_d = Septiņcīņa
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Džeimss Edvards "Trejs" Hārdijs III''' ({{val|en|James Edward "Trey" Hardee III}}; dzimis {{dat|1984|2|7}}) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē daudzcīņā.

sentences:
[[File:MUexperiment.png|thumb|350px|Millera-Ureja eksperiments]]
'''Abioģenēze''' ir uzskats, ka [[dzīvība]] var rasties no nedzīvas matērijas, piemēram, [[organiskā viela|organiskas vielas]]. Pretēja hipotēze ir [[bioģenēze]], kurā uzskata, ka dzīva matērija var rasties tikai no dzīvas matērijas.<ref>{{Grāmatas atsauce | first=Aleksandr Ivanovich | last=Oparin | title=The Origin of Life | url=http://books.google.com/books?id=Jv8psJCtI0gC | date=20 February 2003 | publisher=Courier Dover Publications | isbn=978-0-486-49522-4 | page=vi }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | title=Did life come from another world? | url=https://archive.org/details/sim_scientific-american_2005-07_293_1/page/n67 | journal=Scientific American | volume=293 | pages=64–71 | year=2005 | doi=10.1038/scientificamerican1105-64 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first=Michael | last=Yarus| title=Life from an RNA World: The Ancestor Within|url=http://books.google.com/books?id=-YLBMmJE1WwC | date=15 April 2010 | publisher=Harvard University Press | isbn=978-0-674-05075-4 | page=47 }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | first=Juli | last=Pereto | title=Controversies on the origin of life | journal=International microbiology : the official journal of the Spanish Society for Microbiology | volume=8 | issue=1 | pages=23–31 | date=March 2005 | pmid=15906258 }}</ref>

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Komieši
| skaits = aptuveni 300 tūkstoši (2021)
| vieta = [[Komi Republika]], [[Permas novads]]
| valoda = [[komi valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| grupas =
| radi = [[komieši permieši]], [[udmurti]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
[[SQL]] kontekstā, '''datu definēšanas''' jeb '''datu aprakstīšanas valoda''' ('''DDL''') ir sintakse datu bāzes objektu, piemēram, tabulu, indeksu un lietotāju izveidei un modificēšanai. DDL vaicājumi ir līdzīgi datorprogrammēšanas [[programmēšanas valoda|valodai]], kas definē [[datu struktūras|datu struktūru]], īpaši datubāzu shēmu. Visbiežāk lietotie DDL vaicājumu piemēri ir CREATE, ALTER un DROP.

sentences: '''Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas karogs''' tika pieņemts 1962. gada 3. jūlijā. Pusmēness un zvaigzne karogā paturēti no [[Osmaņu impērija]]s [[Osmaņu impērijas karogs|karoga]], jo Alžīrija [[16. gadsimts|16]].-[[19. gadsimts|19]]. gs. bija tās sastāvā. Zaļā krāsa simbolizē [[islāms|islāmu]], sarkanā - brīvību, iespējams, arī sociālismu un baltā - taisnīgumu un godīgumu.

sentences: '''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''F-16 Fighting Falcon''
|attēls               = Attēls:F-16 June 2008.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = {{flag|ASV}} un 25 citas
|ražotājs             = {{flag|ASV}}
|dizaineris           = ''General Dynamics''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1974|01|20}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = 4500+
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Svētes pagasts
| karte             = Svētes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| centrs2           = [[Svēte (ciems)|Svēte]]
| platība           = 59,22
| iedzīvotāji       = 1794<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1794 / 59.22 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.svete.lv
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
ņemtie pirkstu nospiedumi.]]
'''Daktiloskopija''' (no {{val|el|δάκτυλος}} (''dáktulos'') — 'pirksts' un ''σκοπέω'' (''skopéō'') — 'skatos') ir cilvēku [[identifikācija]]s metode pēc viņu [[pirksts|pirkstu]] nospiedumiem, kas katram cilvēkam ir unikāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| platums =
| attēls = Solanum carolinense, 2021-07-09, Shadyside, 02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Solanum carolinense''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Naktenes
| binomial = Solanum
| kategorijas = nē
}}'''Naktenes''' ({{val|la|Solanum}}) ir liela un daudzveidīga [[nakteņu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000630-2|title=Solanum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificēti trīs ekonomiski nozīmīgi augi: [[Tomāts|tomāti]], [[Kartupelis|kartupeļi]] un [[Baklažāns|baklažāni]], kā arī citi augi kuri tiek kultivēti augļu vai dekoratīvo [[Zieds|ziedu]] dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Spotted-necked otter 1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Hydrictis
|      ģints_lv = Raibkakla ūdri
|       ģints_r = Raibkakla ūdrs
|          suga = Hydrictis maculicollis
|       suga_lv = Raibkakla ūdrs
|      binomial = Hydrictis maculicollis
([[Lichtenstein]], 1835)
|     izplatība =
| sinonīmi =
*''Lutra maculicollis''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šefpavārs uz riteņiem
| attēls                   = SefpavarsUzRiteniem.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chef''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Favro]]
| producents               =
* [[Sergejs Bezpavlovs]]
* Džons Favro
| scenārija autors         = Džons Favro
| galvenajās lomās         =
* Džons Favro
* [[Sofija Vergara]]
* [[Džons Legizamo]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Olivers Plets]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fairview Entertainment]]''
* ''[[Aldamisa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|7|Ostina|2014|5|9|ASV|2014|6|13|Latvija|}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chef-2014|title=Chef|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chef.htm|title=Chef (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šefpavārs uz riteņiem"''' ({{val|en|Chef}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir [[Džons Favro]]. Citas lomas atveido [[Sofija Vergara]], [[Džons Legizamo]], [[Skārleta Johansone]], [[Dastins Hofmans]] un [[Olivers Plets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|7||bez}} Ostinā.

sentences:
{{Pārvietot|Frānsiss Obikvelu}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Frensiss Obikvelu
 |      vārds_orig = ''Francis Obikwelu''
 |          attēls = Francis Obikwelu Paris 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|11|22}}
 |         dz_viet = {{vieta|Nigērija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{POR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Frensiss Obiora Obikvelu''' (''Francis Obiorah Obikwelu'', dzimis 1978. gada 22. novembrī [[Nigērija|Nigērijā]], kopš 2001.gada [[Portugāle]]s pilsonis) ir Portugāles [[vieglatlētika|vieglatlēts]], kurš startē 100 un 200 metru sprinta distancēs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Azartspēles
| attēls                   = Reindeer games.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Reindeer Games''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Džons Frankenheimers]]
| producents               =
* [[Mārtijs Kacs]]
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Bobs Vainstīns]]
| scenārija autors         = [[Ērens Krīgers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Donals Logs]]
* [[Klerenss Viljamss III]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|2|25}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deception-1999|title=Deception|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414150412/http://www.bbfc.co.uk/releases/deception-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|41 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=reindeergames.htm|title=Reindeer Games (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Azartspēles"''' ({{val|en|Reindeer Games}}, zināma arī kā ''Deception'') ir 2000. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Šarlīze Terona]], [[Deniss Farina]], [[Džeimss Freins]], [[Donals Logs]] un [[Klerenss Viljamss III]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|2|25||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši
| attēls                   =  Bad Boys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Berijs]]
* [[Dags Ričardsons]]
* [[Džims Malholands]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Marks Mancina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995|title=Bad Boys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2018|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180626113846/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys.htm|title=Bad Boys (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|141,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši "''' ({{val|en|Bad Boys}}) ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Tea Leoni]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie puiši 2]]".

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = HSBC Holdings plc
| Logo                =
| Sauklis             = Pasaules vietējā banka (''The world's local bank'')
| Uzņēmuma_veids      = [[publiska ierobežotas atbildības sabiedrība]]
(''public limited company'')
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/Trigger/genericsearch.htm?bsg=true&ns=HSBA HSBA]);
[[SEHK]] ([http://www.hkex.com.hk/invest/index.asp?id=company/quote_page_e.asp?WidCoID=005&WidCoAbbName=&Month=&langcode=e 005]);
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/hbc.html HBC]);
[[Euronext]] ([http://www.euronext.com/quicksearch/resultquicksearch-2986-EN.html?matchpattern=HSBC&searchTarget=quote&path=%2Fquicksearch&fromsearchbox=true&productFamily=&submit.x=12&submit.y=11 HSB]);
[[BSX]] ([http://www.bsx.com/CompanyDisplay.asp?CompanyID=1077223879 1077223879])
| Indekss             = [[FTSE 100]], [[Hang Seng]]
| Dibināšanas_datums  = 1865. gads,  [[Honkonga]]
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = Stīvens Grīns (''Stephen Green'')
| Darbinieku_skaits   = 330 000
| Apgrozījums         = 87,6 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 2 348,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 19,1 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.hsbc.com/
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs fon Tīzenhauzens
|          vārds_orig = ''Georg von Tiesenhausen''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2018
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{ASV}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēneminde|Pēnemindes poligons]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] ([[Redstonas Arsenāls]] [[Hantsvila|Hantsvilā]])
|          alma_mater = [[Hamburgas universitāte]]
|             zinātne = [[aeroinženierija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lunar Roving Vehicle]] dizains
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs fon Tīzenhauzens''' (''Georg von Tiesenhausen''; dzimis {{dat|1914|05|18}}, miris {{dat|2018|06|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] raķešbūves inženieris. Dzimis [[Rīga|Rīgā]]. 1943. gadā beidza [[Hamburgas universitāte|Hamburgas universitāti]]. Pēc mācībām tika nosūtīts uz [[Pēneminde]]s poligonu, kur [[Verners fon Brauns|Verners fon Brauna]] vadībā piedalījās [[V-2]] izstrādē. 1953. gadā [[operācijas "Paperclip"]] rezultātā nokļuva [[Hantsvila|Hantsvilā]], kur [[Redstonas Arsenāls|Redstonas Arsenālā]] Verners fon Brauna vadībā turpināja darbu. Piedalījās "[[Apollo programma|Apollo]]" programmas izstrādē. Sevišķi Tīzenhauzena nopelni ir [[Mēness]] transportlīdzekļa - "[[Lunar Roving Vehicle]]" izstrādē. Piedalījies arī "[[Space Shuttle]]" programmā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eduards fon Bergmanis
|              attēls = Eduards fon Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1852
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1900
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Dijarbakira]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{TUR}})
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Baku]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Durbe]]
{{catmore|Durbe}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 91
 | lv  = Deviņdesmit viens
}}
'''91 (deviņdesmit viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[90 (skaitlis)|90]] un [[92 (skaitlis)|92]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit pirmā diena ir [[1. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[31. marts]]).

sentences: '''Ziemeļu tropu loks''' ir viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kuras atzīmētas uz [[Zeme]]slodes [[ģeogrāfiskā karte|kartes]]. Tas atrodas 23° 26′ 22″ ziemeļu platumā. Šis loks ir ievērojams ar to, ka tas ir tālākā vieta uz [[ziemeļi]]em, kur [[Saule]] dienas vidū var atrasties 90° augstumā virs horizonta, t.i., tieši virs galvas. Šādā gadījumā priekšmetiem un mājām nav ēnu, šis brīdis ilgst pavisam neilgu laiku un tikai vienu reizi gadā, [[jūnijs|jūnijā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aņi Loraka
|          Attēls = Ани Лорак (3) (Белые ночи Санкт-Петербурга — 2021. Григорий Лепс собирает друзей).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Aņi Loraka 2021. gadā
|        Dz_vārds = Karolīna Kujeka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kicmaņa|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, pasākumu vadītāja, aktīviste
|     Instrumenti = vokāls, klavieres
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Soyuz-Ukraina'', ''Rostok'', ''RG Music'', ''Lavina Music'', ''Moon'', UMG, ''Warner Music Russia''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Karolīna Kujeka''' ({{val|uk|Кароліна Мирославівна Куєк}}; dzimusi {{dat|1978|9|27}} [[Kicmaņa|Kicmaņā]], [[Ukrainas PSR]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Aņi Loraka''' ({{val|uk|Ані Лорак}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences: '''Agrārā reforma''' ir [[zeme]]s īpašuma sistēmas pārveidošana, kas visbiežāk tiek veikta plašā mērogā izsniedzot valsts zemi vai zemi, ko pirms tam ir atsavinājusi valsts, tās iedzīvotāju privātīpašumā. Agrārā reforma norisinājās pārejot no [[feodālisms|feodālisma]] uz [[kapitālisms|kapitālisma]] sabiedrību.

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Olehs Tverdovskis
 |      vārds_orig = ''Олег Твердовський''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|18}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Ukrainas PSR|Donecka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |          garums = 185 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 95 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Aizsargs (hokejs)|Aizsargs]]
 |        tvēriens = Kreisais
 |         kar_sāk = 1992
 |        kar_beig = 2013
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |          drafts = 2., 1. kārtā
 |         dr_gads = [[1994. gada NHL drafts|1994]]
 |         dr_līga = NHL
 |          dr_kom = [[Anahaimas "Mighty Ducks"]]
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 = 1995—2010
 |          taut 1 = {{ih|RUS}}
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv =
*[[Zelta nūja]] — 2004
 |           slavz =
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots = {{dat|2016|5|30||bez}}
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|[[hokejs olimpiskajās spēlēs|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze2|[[2002. gada ziemas olimpiskās spēles|Soltleiksitija 2002]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts hokejā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold2|[[2009. gada Pasaules čempionāts hokejā|Šveice 2009]]}}
}}
'''Olehs Tverdovskis''' ({{Val-uk|Олег Твердовський}}; dzimis [[1976]]. gada [[12. maijs|12. maijā]]) ir bijušais [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[hokejs|hokejists]], [[aizsargs (hokejs)|aizsargs]], [[Krievijas hokeja izlase]]s dalībnieks. Karjeras gaitā 11 sezonas aizvadījis [[NHL|Nacionālās hokeja līgas]] klubos [[Anahaimas "Mighty Ducks"]], [[Vinipegas "Jets"]], [[Fīniksas "Coyotes"]], [[Karolīnas "Hurricanes"]] un [[Losandželosas "Kings"]]. Kopumā NHL aizvadījis 713 spēles, tajās atzīmējoties ar 317 rezultativitātes punktiem.

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ziediņš
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ziediņš.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Mežotnes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = kara flotes praporščiks
|  dienesta_laiks = 1914—1919
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
 [[Krievijas PFSR]]
|       struktūra = jūras kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = Mangaļu jūrskola
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Kārlis Ziediņš''' ({{val|ru|Карл Янович Зедин}}; 1885—1919) bija latviešu jūrnieks un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. Vadīja revolucionāro matrožu vienību [[Oktobra revolūcija]]s laikā [[Petrograda|Petrogradā]] (1917). Piedalījās [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera sarunās]] (1917). Baltijas kara flotes revolucionārās kara padomes loceklis, [[LSPR]] Jūrlietu pārvaldes priekšnieks (1919).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īrnieks
| operators =
| attēls = The Lodger 1927 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mērija Olta]]
* [[Arturs Česnijs]]
* [[Džūna Tripa]]
* [[Malkolms Kīns]]
* [[Ivors Novello]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Lodger: A Story of the London Fog''
| studija = ''Gainsborough Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Woolf & Freedman Film Service''
| izdošana = {{Filmas datums|1927|2|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Īrnieks"''' ({{Val|en|The Lodger: A Story of the London Fog}}) ir 1927. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mērija Olta]], [[Arturs Česnijs]], [[Džūna Tripa]], [[Malkolms Kīns]] un [[Ivors Novello]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus arenarius 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus arenarius
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus arenarius
| suga_lv = Smiltāja neļķe
| autors = L.
}}'''Smiltāja neļķe''' ({{val|la|Dianthus arenarius}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tai ir šaurs izplatības areāls [[Austrumeiropa|austrumu]] un [[Centrāleiropa|centrālajā Eiropā]]. Latvijā suga ir saprotama nereti, taču nevienmērīgi, galvenokārt apvidos ar piejūras un iekšzemes [[Kāpa|kāpām]], sausiem priežu mežiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-arenarius-l/|title=smiltāja neļķe - Dianthus arenarius L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sadalās pie 200 °C
|viršanas temperatūra= —
}}
'''Heksaoksibenzols''' (heksahidroksibenzols, С6(ОН)6) pieder pie daudzvērtīgajiem [[fenoli]]em. Heksaoksibenzols ir balti adatveida kristāli. Ūdenī šķīst slikti.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Nadija Dorofejeva
| Attēls = Надія Дорофєєва.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dorofejeva 2021. gadā
| Dz_vārds = Nadija Dorofejeva
| Pseidonīms = DoDo; DOROFEEVA; Nadija Dorofejeva; Nadja Dorofejeva
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|21}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Simferopole|td=Ukraina}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, TV raidījumu vadītāja, dizainere, blogere
| Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
| Gadi = 2005—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * MOZGI Entertainment (2010—pašlaik)
| Darbojies_arī = ''M.Č.S.'' (2005—2007); ''[[Vremja i Steklo]]'' (2010—2020)
| Mlapa = {{URL|https://mozgient.com/dorofeeva}}
| Dzimums = S
}}
'''Nadija Dorofejeva''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Надія Володимирівна Дорофєєва''; dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[21. aprīlis|21. aprīlī]]), profesionāli pazīstama arī kā '''DOROFEEVA,'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615|title=Надя Дорофєєва заінтригувала мережу анонсом пісні|website=web.archive.org|access-date=2022-05-29|date=2020-11-17|archive-date=2020-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20201117020038/https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]], [[Dizains|dizainere]], [[Blogeris|video blogere]] un [[aktrise]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūsu stulbais brālis
| attēls                   = Our Idiot Brother Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Our Idiot Brother''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džese Peretzs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Pīters Sarafs]]
* [[Marks Turtltaubs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Šisgals]]
* [[Evgēnija Peretza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   =
* [[Ēriks D. Džonsons]]
* [[Neitans Larsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach Films]]''
* ''[[Likely Story]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Walkmark Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|8|26|ASV|}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/our-idiot-brother-2011 |title=Our Idiot Brother |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ouridiotbrother.htm|title=Our Idiot Brother (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūsu stulbais brālis"''' ({{val|en|Our Idiot Brother}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džese Peretzs]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Zoja Dešanela]], [[Elizabete Benksa]], [[Emīlija Mortimera]], [[T. Dž. Millers]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hlorīda kristālrežģis

Cinka hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi = cinka(II) hlorīds,
 cinka dihlorīds
|           CAS numurs = 7646-85-7
|      ķīmiskā formula = ZnCl2
|              molmasa = 136,315
|              blīvums = 2907
|  kušanas temperatūra = 292 °C
| viršanas temperatūra = 756 °C
| šķīdība ūdenī        = 432 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka hlorīds''' (ZnCl2) ir balta, kristāliska, ūdenī ļoti labi šķīstoša viela. Tas ir [[cinks|cinka]] un [[hlors|hlora]] [[binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[sālsskābe]]s cinka [[sāļi|sāli]]. Cinka hlorīdam ir nepatīkama metāliska [[garša]] un tas kairina [[āda|ādu]] un [[gļotāda]]s. Pazīstami arī bāziskie cinka hlorīdi, piemēram, Zn(OH)Cl.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Oulujervi
|attēls=Ärjä.jpg
|paraksts=Erjes sala Oulujervi ezerā
|map = Somija
| plat_d=64 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=928
|garums=
|Vid_dziļums=7
|Max_dziļums=38
|tilpums=6
|augstums_vjl=121
|izteka=[[Oulujoki]]
|baseins=
|valstis=[[Somija]]
|salas=~650
|pilsētas=[[Paltamo]]
}}
'''Oulujervi''' (arī '''Oulu ezers'''; {{val|fi|Oulujärvi}}, {{val|sv|Ule träsk}}) ir pēc platības piektais lielākais [[ezers]] [[Somija|Somijā]], atrodas valsts vidusdaļā. No ezera uz [[Botnijas līcis|Botnijas līci]] iztek [[Oulujoki]] upe. Netālu no ezera dienvidaustrumu krasta — [[Kainū]] provinces administratīvais centrs [[Kajāni]] pilsēta.

sentences:
, celta 7. gadsimtā, viena no vecākajām koka ēkām pasaulē]]
. Tā ir iekļauta [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules Mantojuma sarakstā]]]]
'''Pagoda''' ir torņveidīga celtne jeb [[tornis]] ar daudzpakāpju jumtiem, kas būvēta pēc [[stūpa]]s tradīcijas vēsturiskajā [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]]<ref name="The Origin of Pagodas">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.china.org.cn/english/features/43498.htm|title=The Origin of Pagodas|publisher=China.org.cn|access-date=2017-01-23|date=2002-09-19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.webpages.uidaho.edu/arch499/nonwest/nepal/Pagoda.htm|title=Pagoda|publisher=Webpages.uidaho.edu|access-date=2017-01-23}}</ref> un turpmāk attīstīta [[Austrumāzija|Austrumu Āzijā]] vai, ievērojot minētās tradīcijas, bieži vien [[Nepāla|Nepālā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Japāna|Japānā]], [[Koreja|Korejā]], [[Vjetnama|Vjetnamā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un citās Āzijas vietās. Lielākā daļa pagodu ir būvētas reliģiskiem, visbiežāk [[Budisms|budistu]], arī [[Hinduisms|hinduistu]], dažkārt [[Daoisms|daoistu]], mērķiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā āda
| operators =
| attēls = Mysterious skin.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gregs Araki]]
| producents = Gregs Araki
| scenārijs = Gregs Araki
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Džefs Likons]]
* [[Bills Seidžs]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
* [[Elizabete Šū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mysterious Skin''
| studija = * ''Fortissimo Films''
* ''Antidote Films''
* ''Desperate Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Tartan Films''
* ''TLA Releasing''
* ''1More Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2005|5|6|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Mysterious-Skin#tab=summary|title=Mysterious Skin (2005) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā āda"''' ({{Val|en|Mysterious Skin}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Nīderlande]]s drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Gregs Araki]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Breidijs Korbets]], [[Mišela Trahtenberga]], [[Džefs Likons]], [[Bills Seidžs]], [[Mērija Linna Raiskeba]] un [[Elizabete Šū]]. Filma ir balstīta uz [[Skots Heims|Skota Heima]] 1995. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Seychelles|Seišelas}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola =
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Valsts pārvaldes formas]]
[[Kategorija:Konstitūcijas]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences: '''Vektors''' — orientēts [[taisne]]s [[nogrieznis]], t.i., tāds taisnes nogrieznis, kurš savieno divus punktus <math>A \,</math> un <math>B \,</math> un ir norādīts, kuru no šiem punktiem uzskatīt par nogriežņa sākumu un kuru par gala punktu.

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vesetas palienes purvs
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =56  |  latm =41  |  lats =49  |  latNS = N
 | longd =25  | longm =48  | longs =13  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Madonas novads]], [[Aizkraukles novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=424}}
 |     established = 1999
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Dens Kastellaneta
 | vārds_orig              = ''Dan Castellaneta''
 | attēls                  = Dan Castellaneta cropped.jpg
 | attēla izmērs           = 200px
 | dz. vārds               = Deniels Luiss Kastalaneta
 | dz. datums              = {{Dzimšanas datums un vecums|1957|10|29}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Čikāga}}
 | nodarbošanās            = [[Balss aktieris]], [[aktieris]], [[komiķis]], [[rakstnieks]], [[scenārists]]
 | darbības gadi           = 1986–pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Deba Lakusta]] (1987–pašlaik)
 | paraksts                = Dan Castellaneta signature.svg
 | dzimums                 = V
}}
'''Denjels Luiss Kastellaneta''' (''Daniel Louis Castellaneta'', dzimis {{dat|1957|10|29}} [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[aktieris]], balss aktieris, komiķis, [[dziedātājs]] un [[scenārists]]. Vislabāk pazīstams ar [[Homērs Simpsons|Homēra Simpsona]] lomu animācijas seriālā [[Simpsoni]]. Tajā viņš ierunā arī [[Ābrahams Simpsons|Ābrahamu "Opapu" Simpsonu]], [[Bārnijs Gambls|Bārniju Gamblu]], [[Klauns Krastijs|Klaunu Krastiju]], [[Dārznieks Villijs|Dārznieku Villiju]], [[Džo Kvimbijs|Mēru Kvimbiju]] un [[Hanss Molmens|Hansu Molmenu]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Agresīvie ūdeņi''' ir [[skābe]]s vai [[sāļi|sāļus]] saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz [[betons|betonu]] un [[kaļķi]]em.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Svētās Trīsvienības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1592
|valsts       = Īrija
|valsts_en    = Ireland
|vieta        = Dublina
|tips         = Valsts universitāte
|dotācijas    =
|rektors      =
|fakult       =
|studenti     = 15 300
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = http://www.tcd.ie
}}

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alfreda Markovska
 |    vārds_orig = ''Alfreda Markowska''
 |        attēls = Alfreda Markowska Noncia.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = A. Markovska 2006. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1926
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = pie Stanislavovas, {{POL}} (tagad [[Ivanofrankivska]], {{UKR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2021
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[Gožova Velkopolska]]
 |     pilsonība = {{POL}}
 |       tautība = [[čigāni]]ete
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alfreda Noncija Markovska''' ({{val|pl|Alfreda Noncia Markowska}}, dzimusi {{dat|1926|5|10}}, mirusi {{dat|2021|1|30}}) bija [[Polija]]s [[Polijas čigāni|čigāniete]]. Viņa [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā izglāba apmēram piecdesmit bērnus no [[holokausts|holokausta]] un [[genocīds pret čigāniem|Porajmosa]] genocīda.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Abes ezers
|attēls=East Africa-Lake Abbe.jpg
|paraksts=Abes ezers no kosmosa, 2006. gada jūlijs
|map = Etiopija#Džibutija
| vieta        = {{ETH}}<br />{{DJI}}
| plat_d= 11| plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=41 | gar_m=47 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=320
|garums=24
|Vid_dziļums=8,6
|Max_dziļums=37
|tilpums=
|augstums_vjl=243
|izteka=
|baseins=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Abes ezers''' (''Abbe'', ''Abhe Bad'') ir [[sālsezers]] uz [[Etiopija]]s un [[Džibutija]]s robežas. Viens no sešiem ezeriem, kas šeit izvietoti virknē. Ieplūst [[Avaša]]s upe. [[Afāras ieplaka]]s zemākais punkts — šeit sastopas trīs [[Zemes garoza]]s gabali.

sentences: [[Datorika|Datorikā]] par '''makrovīrusiem''' sauc [[datorvīruss|datorvīrusus]], kas sarakstīti [[makro]] [[programmēšanas valoda|valodās]]. Visbiežāk tie izplatās caur ''[[Microsoft Word]]'' un ''[[Microsoft Excel]]'' dokumentiem, taču eksistē makrovīrusi, kas sarakstīti arī citu programmu makrovalodās.

sentences: '''Neaugsme''' ir sociāla, politiska un ekonomiska kustība, kas kritizē ekonomisko izaugsmi kā sabiedrības mērķi un aicina samazināt attīstīto valstu [[Ražošana|ražošanu]] un patēriņu. Kustība balstās ekoloģiskās ekonomikas attīstītajās idejās, no kurām svarīgu lomu ieņem viedoklis, ka bezgalīga [[Ekonomikas izaugsme|ekonomiskā izaugsme]] nav iespējama uz planētas ar ierobežotiem dabas resursiem.<ref name="vocabul"> D'Alisa, Giacomo; Demaria, Federico; Kallis, Giorgos, eds. 2014. [http://www.routledge.com/books/details/9781138000773/ "Degrowth: A Vocabulary for a New Era"]. Routledge. p. 248. </ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Balks''' var būt:

sentences:
{|{{WPMILHIST Infobox style|main_box}}
|-
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}"| {{#if:{{{name|}}}|{{{name|}}}|[[Military of {{{country}}}]]}}
{{#if:{{{native_name|}}}|''{{{native_name}}}''}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{#if:{{{founded|}}}{{{current_form|}}}{{{disbanded|}}}{{{branches|}}}{{{headquarters|}}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box_plain}}}} {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}

|-
{{#if:{{{founded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dibināšanas gads
{{!}} {{{founded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{current_form|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašreizējā struktūra no
{{!}} {{{current_form|}}}
}}
|-
{{#if:{{{disbanded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Likvidēti
{{!}} {{{disbanded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{branches|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Struktūra
{{!}} {{{branches|}}}
}}
|-
{{#if:{{{headquarters|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Štābs
{{!}} {{{headquarters|}}}
}}
|-
{{#if:{{{flying_hours|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lidojuma stundas gaisa spēkiem
{{!}} {{{flying_hours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}{{{minister|}}}{{{commander|}}}{{{chief_of_staff|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Vadība
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander-in-chief_title|}}}|{{{commander-in-chief_title|}}}|Virspavēlnieks}}
{{!}} {{{commander-in-chief|}}}
}}
|-
{{#if:{{{minister|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{minister_title|}}}|{{{minister_title|}}}|Aizsardzības ministrs}}
{{!}} {{{minister|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander_title|}}}|{{{commander_title|}}}|Bruņoto spēku komandieris}}
{{!}} {{{commander|}}}
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}{{{conscription|}}}{{{available|}}}{{{fit|}}}{{{reaching|}}}{{{active|}}}{{{reserve|}}}{{{deployed|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Personālsastāvs
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausības vecums
{{!}} {{{age|}}}
}}
|-
{{#if:{{{conscription|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausība
{{!}} {{{conscription|}}}
}}
|-
{{#if:{{{available|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pieejami
militārajam dienestam
{{!}} {{{available|}}}{{#if:{{{available_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{available_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{fit|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Derīgi
militārajam dienestam
{{!}} {{{fit|}}}{{#if:{{{fit_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{fit_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{reaching|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Sasnieguši
karaklausības vecumu
{{!}} {{{reaching|}}} {{#if:{{{reaching_f|}}}
|vīrieši{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{reaching_f|}}} sievietes {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|{{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{active|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Aktīvais sastāvs
{{!}} {{{active|}}}
}}
|-
{{#if:{{{reserve|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Rezerves sastāvs
{{!}} {{{reserve|}}}
}}
|-
{{#if:{{{deployed|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izvietotais sastāvs ārvalstīs
{{!}} {{{deployed|}}}
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}{{{percent_GDP|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Izdevumi
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Budžets
{{!}} {{{amount|}}}
}}
|-
{{#if:{{{percent_GDP|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Procenti no NKP
{{!}} {{{percent_GDP|}}}
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}{{{foreign_suppliers|}}}{{{imports|}}}{{{exports|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Industrija
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašmāju piegādātāji
{{!}} {{{domestic_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{foreign_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ārvalstu piegādātāji
{{!}} {{{foreign_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{imports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču imports
{{!}} {{{imports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{exports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču eksports
{{!}} {{{exports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}{{{ranks|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Saistītie raksti
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Vēsture
{{!}} {{{history|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ranks|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dienesta pakāpes
{{!}} {{{ranks|}}}
}}
|-
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lawn Dogs''
| attēls                   =  Lawn Dogs (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = fantāzija, drāma
| režisors                 = [[Džons Duigans]]
| producents               = [[Dankans Kenvortijs]]
| scenārija autors         = [[Naomi Volesa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Ketlīna Kvinlena]]
* [[Miša Bārtone]]
| mūzika                   = [[Trevors Džounss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[The Rank Group]]''
* ''[[Strand Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|1999|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lawn-dogs-1997|title=Lawn Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119506/?ref_=bo_se_r_1|title=Lawn Dogs|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106 404}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lawn Dogs''''' ir 1997. gada drāma, kuras režisors ir [[Džons Duigans]]. Galvenās lomu atveido [[Sems Rokvels]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Ketlīna Kvinlena]] un [[Miša Bārtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|11|21||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SyrianWildAss-London Zoo.jpg
| att_nosaukums =Sīrijas savvaļas ēzelis Londonas zoodārzā, [[1872]]. gada foto attēls
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemippus
| pasuga_lv =Sīrijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hemionus hemippus
([[Geoffroy]], 1855)
}}

sentences: '''Tinte''' ({{val-la|tincta [aqua]}} — ‘krāsains [ūdens]’) ir [[šķidrums]] vai [[pasta]], kas satur [[pigments|pigmentus]] un [[krāsvielas]] un tiek izmantota [[rakstīšana]]i un [[zīmēšana]]i. Tinte parasti tiek iepildīta [[pildspalva|pildspalvā]], ar kuru pēc tam var ērti rakstīt. Pildspalvas vietā var izmantot arī putnu [[spalva|spalvu]], kuru iemērcot [[tintnīca|tintnīcā]] var rakstīt. Tinti pastas veidā izmanto [[augstspiedums|augstspiedumu]] un [[litogrāfija]]s zīmējumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Sevidžs
|     vārds_orig = ''Adam Savage''
|         attēls = AdamSavageJul2011 cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sevidžs 2011. gadā
|        dz_gads = 1967
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, aktieris, pedagogs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džulija Sevidža (kopš 2002. gada)
|          bērni = 2
|       paraksts =
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Tiša Mākslas skola]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ādams Vitnijs Sevidžs''' ({{val|en|Adam Whitney Savage}}; dzimis {{dat|1967|7|15}})<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chase's calendar of events 2009|author=The Editors of Chase's|year=2009|publisher=[[McGraw-Hill Professional]]|location=|isbn=978-0-07-159956-6|page=363|pages=|url=http://books.google.com/books?id=WoV51PohNjwC&pg=PA363&dq=%22Adam+Savage%22+%221967%22&ei=VIe7TdLTE8fz0gG9rsnLBQ|accessdate=}}</ref> ir amerikāņu [[Industriālais dizains|industriālā dizaina]] un [[Specefekts|specefektu]] projektētājs un inženieris, aktieris, pedagogs un televīzijas personība. Iepriekš darbojies (kopā ar [[Džeimijs Hainemens|Džeimiju Hainemenu]]) kā ''[[Discovery Channel]]'' televīzijas raidījumu "[[Mītu grāvēji]]" un ''[[Unchained Reaction]]'' vadītājs.<ref name="skeptics_2008">{{cite interview|title=Skeptics’ Guide to the Universe #215 with guest Adam Savage|subject=Adam Savage|interviewer=Steve Novella, ''et al.''|program=''The Skeptics Guide to the Universe''|url=http://brainonink.wordpress.com/2009/09/08/skeptics-guide-to-the-universe-215-with-guest-adam-savage/|date=August 20, 2008|accessdate=November 18, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219061010/http://media.libsyn.com/media/skepticsguide/skepticast2008-08-20.mp3|archivedate=2008-12-19|deadurl=no}}</ref> Viņa [[Makets|maketi]] izmantoti vairākās lielbudžeta filmās, ieskaitot "[[Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums]]" and "[[Matrikss atjaunots]]". Viņš ir redzama figūra [[Zinātniskais skepticisms|skepticisma]] kopienā. Sevidžs dzīvo [[Sanfrancisko]] ar sievu Džuliju un diviem dēliem dvīņiem.

sentences: '''25. jūnijs''' ir gada 176. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (177. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 189 dienas.

sentences: '''Mellers''' (no {{val-da|Møller}} — [[dzirnavnieks]]) var būt:

sentences: '''1. novembris''' ir gada 305. diena (306. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām atlikušas 60 dienas.

sentences: '''Iecavas draudzes novads''' jeb '''Iecavas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=19 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Eckau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Bauskas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Bauske''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Mērija Daglasa
|          vārds_orig =
|              attēls = Mary Douglas (1921–2007).jpg
|          att_izmērs = 175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sanremo}}
|              m_gads = 2007
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 16
|             m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[antropoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Promissum NT small.jpg
| att_nosaukums = Konodontnesēja {{TaksoSaite|Promissum}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Conodonta
| klase_lv =Konodonti
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Conodonta <small>Eichenberg, 1930</small>
}}
'''Konodonti''' ({{val|la|Conodonta}}, no {{val|grc|κώνος}} — 'konuss' un ''ὀδούς'' — 'zobs') ir izmirušu [[Hordaiņi|hordaiņu]] klase, kas ārēji atgādināja mūsdienu [[Nēģu dzimta|nēģus]].

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          =
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    =
| successor      =
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      =
| length         =
| width          =
| height         =
| weight         =
| fuel_capacity  =
| electric_range =
| related        =
| designer       =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|plazmas displejiem|plazma (nozīmju atdalīšana)|plazma}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Prodes pagasts
| karte             = Prodes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Prodes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Prodes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Subate
| platība           = 93,6
| iedzīvotāji       = 312<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 312 / 93.6 round 1}}
| izveidots         = 1892
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Prodes pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Subate]]s pilsētu, [[Eglaines pagasts|Eglaines]] un [[Bebrenes pagasts|Bebrenes]] pagastiem, [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Rubenes pagasts|Rubenes]], [[Asares pagasts|Asares]] un [[Gārsenes pagasts|Gārsenes]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Rokišķu rajona pašvaldība|Roķišķu rajona]] [[Obeļu seņūnija|Obeļu seņūniju]].

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences: '''Šveicieši''' ({{val|de|die Schweizer}}, {{val|fr|les Suisses}}, {{val|it|gli Svizzeri}}) ir [[Eiropa]]s [[nācija]], [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] pilsoņi. Kopējais skaits ir 6 695 000 cilvēku (2012. gadā). Šveicē — 6 miljoni.

sentences: {{Commons category|Art directors|Filmu mākslinieki}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ADwards''''' ir radošās izcilības [[festivāls]], kurā tiek vērtēti un apbalvoti [[Latvija|Latvijā]] tapuši darbi [[reklāma]]s, [[dizains|dizaina]], video, audio, TV, multimediju, foto, ilustrācijas, animācijas, interaktīvo risinājumu un sabiedrisko attiecību jomās.

sentences: '''Oira Linda''' ([[frīzu valoda|frīzu]]: ''Oera Linda Boek'', [[vācu valoda|vācu]]: ''Ura-Linda-Chronik''), saukts arī par '''Oira Lindas dzimtas grāmatām''', ir pretrunīgi vērtēts [[Frīzlande|frīzu]] vēsturisks, mitoloģisks un reliģisks teksts, kas atklāts [[19. gadsimts|19. gadsimtā]]. Daļa pētnieku, pamatojoties uz [[lingvistiskā analīze|lingvistisko analīzi]], uzskata, ka darbs ir [[falsifikācija]], taču, tās satura dēļ, citi to uzskata par autentisku.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hedebija
| native_name    =  Haithabu
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Wikingerhaeuser_Haithabu.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Hedebija
| map            =
| map_type       = Vācija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 54.491111
| longd = 9.565278
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Vācija|Šlesviga-Holšteina}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 770. gadu
| abandoned      = 1050. gads
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1900. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
 {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Hedebijas un Danevirkes arheoloģiskais komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 2018
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1553 1553]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 227,55 ha
}}
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q165414"
}
</mapframe>

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Aizliegtā pilsēta
| image       = Forbidden City Courtyard.jpg
| imagesize   = 300px
| caption     =
| Country     = {{CHN}}
| Location    = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv
| ID          = 439
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   = 2004
| Danger      =
| map_type            = Pekina
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  39 | latm  = 54 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
}}
'''Aizliegtā pilsēta''' ir [[Ķīna]]s imperatoru pils, kas kalpoja kā rezidence imperatoriem no [[Minu dinastija]]s līdz [[Cjinu dinastija]]i. Tā atrodas Ķīnas galvaspilsētas [[Pekina]]s centrālajā daļā, mūsdienās Aizliegtajā pilsētā atrodas Pils muzejs. Aizliegtajā pilsētā imperatori un viņu ģimenes locekļi dzīvoja gandrīz piecus gadsimtus. Objektu būvēja laika posmā no 1406. līdz 1420. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemas pīšļi
| oriģinālnos = ''Winter's Bone''
| attēls = Winters bone poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Debra Granika]]
| producents = * [[Anna Roselīni]]
* [[Aliksa Madigana]]
| scenārijs = * Anna Roselīni
* Debra Granika
| aktieri = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Džons Hauks]]
* [[Kevins Breznehans]]
* [[Deils Dikijs]]
* [[Garets Dilahants]]
* [[Šerila Lī]]
* [[Teits Teilors]]
| mūzika = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Winter's Bone Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|11|ASV|}}
| ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winters-bone-2010|title=Winter's Bone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wintersbone.htm|title=Winter's Bone (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziemas pīšļi"''' ({{val|en|Winter's Bone}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisore ir [[Debra Granika]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Džons Hauks]], [[Kevins Breznehans]], [[Deils Dikijs]], [[Garets Dilahants]], [[Šerila Lī]] un [[Teits Teilors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

sentences: '''Erekcija'''  ir [[fizioloģija|fizioloģisks]] fenomens, kad [[dzimumloceklis]] kļūst stingrs, piebriest un palielinās. Erekcija ir sarežģītu [[psiholoģija|psiholoģisko]], [[nervs|nervu]], [[asinsvads|asinsvadu]] un [[endokrīnā sistēma|endokrīno]] faktoru rezultāts. Tā ir bieži saistīta ar seksuālu uzbudinājumu, lai gan erekcijas var būt pēkšņas. Ereģēta dzimumlocekļa forma, leņķis un virziens cilvēkiem ir savstarpēji ļoti atšķirīgi.

sentences: '''Daugavgrīvas klostera abats Roberts''' bija trešais [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] [[abats]], kas savu amatu pildīja no 1218. līdz 1224. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Batangasa (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batangasa
| official_name = ''Batangas''
| image_skyline = Batangas Capitol (side view) (J.P. Laurel Highway, Batangas City)(2018-07-30).jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag =
| image_shield = New Batangas Provincial Seal.jpg
| shield_size  = 75px
| image_map = Batangas in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1581
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3119.75
| population_total = 2908494
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =13 | latm =50 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]
| capital =
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''5 pilsētas'''
| p2 = [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]
| p3 = [[Kalaka]]
| p4 = [[Lipa (pilsēta)|Lipa]]
| p5 = [[Santotomasa]]
| p6 = [[Tanauana]]
| p7 = '''29 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTG
| website                  = {{URL|http://www.batangas.gov.ph/}}
}}
'''Batangasa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batangas}}, {{val|en|Province of Batangas}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 5 pilsētās un 29 municipalitātēs un sīkāk 1078 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]], bet lielākā pilsēta — [[Lipa (pilsēta)|Lipa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: '''Konstitucionālisms''' ir [[monarhs|monarha]] varas ierobežošana un kompetences līmeņa noteikšana ar [[likums|likumu]] vai [[konstitūcija|konstitūciju]]. Konstitucionālisma pakāpi nosaka spēku samērs starp monarhu un valdību no vienas puses un [[parlaments|parlamentu]] un kārtām no otras puses. Ir definētas monarha tiesības un pienākumi.

sentences: '''2011. gada Bahreinas nemieri''' jeb '''Pērļu revolūcija''' ({{val-ar|ثورة الؤلؤ}}) bija vispārējs tautas protestu vilnis [[Bahreina|Bahreinā]] 2011. gada pavasarī, pieprasot valsts demokratizāciju. Protesti tika apspiesti ar bruņotu spēku, tautas vadoņi notiesāti.

sentences: '''Kriptogāmi''' ir termins, kurš ir attiecināms uz sēnēm un augiem, kuri nevairojas ar sēklu palīdzību.

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Apple]]

sentences: '''Breiks''' jeb '''breikdānss''' ({{val|en|breakdance}}) pazīstams arī '''breikings''' ({{val|en|breaking}}) ir dinamiska deja ar akrobātikas elementiem, kas ir [[Hiphops|hiphopa]] kultūras elements.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/breikd%C4%81nss:1|title=breikdānss {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-09-15}}</ref> Galvenie mūzikas žanri, kurus izmanto dejotāji ir [[Hiphops|hip-hop]] mūzika vai [[reps]]. Lai izpildītu breiks dejas soļus, ir nepieciešama ne tikai laba fiziskā sagatavotība, bet arī izturība un akrobātiskās prasmes. Dejošana uz galvas, aizmugurējo salikumu un citi iebriedinoši manevri ir bieži sastopami breika izpildījumos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brantu pagasts
| karte             = Brantu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Brantu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Brantu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Brantu pagasta karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs2           = [[Vidzeme (ciems)|Vidzeme]]
| platība           = 82,47
| iedzīvotāji       = 580<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = 7
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
 | width =  180
 | image1 = Secret Protocol to Molotov–Ribbentrop Pact Page 1.jpg
 | caption1 =
 | image2 = Secret Protocol to Molotov–Ribbentrop Pact Page 2.jpg
 | caption2 =
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
 |   nosaukums =  Kērlings
 |      attēls = Brier 045.jpg
 |     att_izm = 235px
 |    apraksts =
 |   savienība = [[WCF]]
 |     pirmais = vēlie viduslaiki, {{SCO}}
 | reģistrētie = 1 500 000<ref>https://web.archive.org/web/20140302012222/http://sports.yahoo.com/top/news?slug=ycn-10481401</ref>
 |     iesauka = Chess On Ice, The Roaring Game
 |       klubi =
 |     komanda = 4 komandā (pāru spēlē 2)
 | kategorijas = [[komandu sports]]
 |   ekipējums = Kērlinga slotas, kērlinga akmeņi, kērlinga apavi
 |    kontakts = nē
 |   olimpisks = [[1924. gada ziemas olimpiskās spēles|1924. gadā]] un atgriešanās [[1998. gada ziemas olimpiskās spēles|1998. gadā]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Vecais ezers
| attēls       = Pludmale pie Vecā ezera.JPG
| paraksts     = Pludmale Vecā ezera ziemeļu krastā
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Bauskas novads]]
| vieta3       = [[Vecumnieku pagasts]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=36| plat_s=27| plat_NS=N
| gar_d=24| gar_m=32| gar_s=18| gar_EW=E
| platība_ha   = 16
| garums       = 1,12
| platums      = 0,23
| Vid_dziļums  = 1,5
| Max_dziļums  = 5,1
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl =
| izteka       = [[Taļķe]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 3
| pilsētas     = [[Vecumnieki]]}}

sentences: {{cita nozīme|programmatūru paketi|DNS pavairošanas metodi|Cilpmediēta izotermiska amplifikācija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Lietišķā matemātika]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Asano''' var būt:
* [[Tecuja Asano]] (浅野 哲也; 1967) ― japāņu futbolists;
* [[Takuma Asano]] (浅野 拓磨; 1994) ― japāņu futbolists.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cinobrs
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīds ar metālu, cinobra - hipercinnabarīta sērija
|ŠtruncaID=2/C.18-10
|ķīm_formula=Dzīvsudraba sulfīds, HgS
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Koši sārti sarkana līdz ķieģeļsarkana, var būt arī pelēks
|svītra=Koši sārta
|habituss=Romboedriski līdz plātņaini kristāli, biežāk smalkgraudaina masa
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=2-2,5
|spīdums=Dimanta līdz nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 2.905 nε = 3.256
|pleohroisms=Nav
|blīvums=8-8,2
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fēniksa salas
|attēls              = Nikumaroro Lagoon Entrance AKK.jpg
|attēla paraksts     = [[Nikumaroro]] atola lagūna
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns#Kiribati
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=3|latm=40|lats= |latNS=S |longd=172|longm=20|longs= |longEW=W
|platība             = 27.77
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 10
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 41
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Fēniksa salas''' ({{val-en|Phoenix Islands}}) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā.<ref>{{PZT|206}}</ref> Sastāv no astoņiem atoliem, divām atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem [[koraļļu rifs|koraļļu rifiem]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet tam ģeogrāfiski tiek pieskaitītas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] neinkorporētās teritorijas [[Haulenda sala]] un [[Beikera sala]]. Apdzīvots ir tikai [[Kantona (atols)|Kantonas]] atols. 2008. gadā izveidotā Fēniksa salu aizsargājamā teritorija ''(Phoenix Islands Protected Area)'' ir lielākā jūras aizsargājamā teritorija Klusajā okeānā (408 250 km²), un 2010. gadā tā tika iekļauta [[UNESCO]] [[Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.phoenixislands.org/index.php |title=Phoenix Islands Protected Area |access-date={{dat|2014|10|28||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/60qI4Mz8o?url=http://www.phoenixislands.org/index.php |archivedate={{dat|2011|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas 6. vidusskola.

sentences: '''Garenbāze''' ir attālums starp [[Transports|transportlīdzekļa]] priekšējo un aizmugurējo riteņu asīm. Garenbāze var būt dažāda abās [[Automobilis|automobiļa]] pusēs (piemēram, [[Renault 16]]<ref>[http://renault16.com/techniek6_en.htm Technical description Renault 16 TS 1968] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110715172421/http://renault16.com/techniek6_en.htm# |date={{dat|2011|07|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>), kas automobiļa gaitas kvalitāti nemēdz pasliktināt.<ref>[http://publ.lib.ru/ARCHIVES/R/RAYMPEL%27_Yornsen/_Raympel%27_Y..html Раймпель, Й. Шасси автомобиля. Fahrwerktechnik.] — Москва: Машиностроение, 1983. — Т. I. , 278. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences: '''Juhans (Jans) Banērs''' ({{val|sv|Johan Gustafsson Banér}}, 1596–1641) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, feldmaršals (1634). [[Zviedru Pomerānija]]s ģenerālgubernators (1638).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alla Kušnira
|     vārds_orig = אלה שולימובנה קושניר
|         attēls = Alla Kushnir (chess player).jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|Izraēla|Telaviva}}
|        dzimums = S
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{ISR}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]], [[arheoloģija|arheoloģe]]
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Rēzeknes slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rēzekne|18. novembra iela 41}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Daudzprofila iestāde
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                = 327
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             =
| other_links         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
[[Kategorija:Augstākās mācību iestādes Latvijā]]
[[Kategorija:Koledžas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2015. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2015.
| next_election      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = 2019.
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br/>
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2017|6|8}}
| party_name         = no
| turnout            = {{palielinājās}} 68,74%<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/politics/ng-interactive/2017/jun/08/live-uk-election-results-in-full-2017|title=Election results 2017: seat by seat|publisher=''[[The Guardian]]''|accessdate={{dat|2017|6|9||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Retrovīruss''' ir [[RNS]] saturošs [[vīrusi|vīruss]], kas vairojas, transkribējot savu RNS par [[DNS]] un iekļaujot šo DNS [[šūna]]s [[hromosomas|hromosomās]]. Retrovīrusi ir nozīmīga vēzi izraisošo vīrusu grupa.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kalnu Badahšānas
autonomais vilojats
|official_name=''Вилояти Мухтори Кӯҳистони Бадахшон''
|settlement_type=autonoms apgabals
|image_skyline =Karakol_Lake_and_Village.jpg
|image_caption =
|image_flag =
|image_shield =
|shield_size = 75px
|image_map = Gorno-Badakhshan Autonomous Province in Tajikistan.svg
|map_caption = Novietojums Tadžikistānā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{TJK}}
|subdivision_type1=
|subdivision_name1=
|seat_type=Centrs
|seat = [[Horuga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = {{dat|1925|1|2}}
|official_language = [[tadžiku valoda]]
|parts_type = Administratīvais
iedalījums
|parts=1 pils., 7 raj.
|p1=[[Horuga]]
|p2=

|p3=[[Vandžas rajons]]
|p4=[[Darvozas rajons]]
|p5=[[Iškāšīmas rajons]]
|p6=[[Murgobas rajons]]
|p7=[[Roštkalas rajons]]
|p8=[[Rešonas rajons]]
|p9=[[Šugnonas rajons]]
|area_total_km2 = 64200
|total_type=
|population_total = 230100
|population_as_of = 2022
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[pamirieši]], [[tadžiki]], [[kirgīzi]]
| population_density_km2   = auto
|website=
|footnotes =
}}
'''Kalnu Badahšānas autonomais vilojats'''<ref>Pasaules uzziņu atlants. SIA «Karšu izdevniecība Jāņa sēta», 2010</ref> ({{val|tg|Вилояти Мухтори Кӯҳистони Бадахшон}}) ir autonoma administratīva vienība [[Tadžikistāna]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|319|Kalnu Badahšanas autonomais apgabals}}</ref> Tā teritorija pilnībā izvietojusies [[Pamirs|Pamira]] kalnos, robežojas ar Tadžikistānas [[Hatlonas vilojats|Hatlonas vilojatu]] un republikas pakļautības rajoniem rietumos, [[Kirgizstāna]]s [[Ošas apgabals|Ošas apgabalu]] ziemeļos, [[Ķīna]]s [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu]] austrumos un [[Afganistāna]]s [[Badahšāna]]s vilajetu dienvidos. Kalnu Badahšānas autonomais vilojats veido 44,9% Tadžikistānas teritorijas, bet tikai 3% no iedzīvotāju kopskaita.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Manhatanas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Manhattan Bridge''
|attēls               = Manhattan Bridge 2007.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Ņujorka
| plat_d =40.707222  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 73.9909 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = piekartilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 089 m
|platums              = 37 m
|augstums             = 102 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 70 341
|pamatakmens          = [[1901. gads]]
|celtniecība          =
|atklāts              = [[1912. gads]]
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Manhatanas tilts''' ({{val|en|Manhattan Bridge}}) ir piekartilts [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tilts savieno [[Manhatana|Manhatanu]] ar [[Bruklina|Bruklinu]], šķērsojot Īstriveru. Tas ir viens no četriem Ņujorkas tiltiem, pār kuru bezmaksas var šķērsot Īstriveru, pārējie ir [[Bruklinas tilts]], [[Kvīnsboro tilts]] un [[Viljamsburgas tilts]].

sentences:
apspriedē.]]
'''Politiķis''' ir [[persona]], kas profesionāli nodarbojas ar [[politika|politiku]]. Politiķi var darboties gan valsts līmenī (piemēram, tikt ievēlēti un darboties [[parlaments|parlamentā]] vai cita veida likumdevējā, vai arī darboties [[valdība|valdībā]]), gan arī zemākā, piemēram, [[pašvaldība|pašvaldību]] līmenī. Konkrētu mērķu sasniegšanai politiķi parasti apvienojas [[politiskā partija|politiskajās partijās]]. Politiķis var nodarboties ar dažādām politiskajām darbībām arī tad, ja neatrodas valdībā vai vēlētā institūcijā, darboties savā partijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lerijs Krauns
| attēls                   = Larry Crowne Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Larry Crowne''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Toms Henkss]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* Toms Henkss
| scenārija autors         =
* Toms Henkss
* Nia Vardalosa
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Braians Krenstons]]
* ''[[Cedric the Entertainer]]''
* [[Vilders Valderama]]
* [[Taradži Hensone]]
* [[Pema Grīra]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Vendôme Pictures]]''
* ''[[Playtone]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|6|27|Holivudas pirmizrāde|2011|7|1|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/larry-crowne-2011|title=Larry Crowne|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 27, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=larrycrowne.htm|title=Larry Crowne (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|72 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lerijs Krauns"''' ({{val|en|Larry Crowne}}) ir 2011. gada romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Toms Henkss]]. Citas lomas filmā atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Braians Krenstons]], ''[[Cedric the Entertainer]]'', [[Vilders Valderama]], [[Taradži Hensone]] un [[Pema Grīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|27||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Berlīne, Aleksandra laukums
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = Alfrēds Dēblīns
| title_orig       = Berlin Alexanderplatz
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = [[Vācija]]
| language         = [[vācu valoda]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[romāns]]
| publisher        = S. Fischer Verlag
| pub_date         = 1929
| izdota latviski  = 2012
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Berlīne, Aleksandra laukums"''' ({{val|de|Berlin Alexanderplatz}}) ir [[Vācija|vācu]] rakstnieka [[Alfrēds Deblins|Alfrēda Dēblīna]]  romāns, kas izdots 1929. gadā. Tas ir nozīmīgs [[modernisms|modernisma]] darbs. Līdzās [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]] romānam [[Uliss|"Uliss"]] tas tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem lielpilsētas romāniem pasaules literatūrā. 2002. gadā ''[[The Guardian]]'' rīkotajā rakstnieku aptaujā romāns tika ierindots starp 100 visu laiku labākajām grāmatām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/2002/may/08/books.booksnews|title=The top 100 books of all time|publisher= Guardian Unlimited}}</ref>

sentences:
''Halogēni ir aktīvi 7. grupas nemetāli. Sīkākus datus par halogēniem var atrast galvenajā rakstā par [[halogēni]]em.''
{{Commonscat|Halogens|Halogēni}}

sentences: '''Lantanīdi''' jeb '''lantanoīdi''' ir četrpadsmit [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] saime, kuru [[atomskaitlis|atomskaitļi]] ir no 58 līdz 71 (no [[cērijs|cērija]] līdz [[lutēcijs|lutēcijam]]). Tie atrodas [[Dmitrijs Mendeļejevs|Mendeļejeva]] [[ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] VI periodā aiz [[lantāns|lantāna]] un tiem ir ar to līdzīgas īpašības (dažreiz pie šīs grupas pieskaita arī pašu lantānu, bet citreiz viņu pieskaita pie [[pārejas metāli|pārejas metāliem]]). Periodiskajā tabulā lantanīdus un [[aktinīdi|aktinīdus]] dažreiz mēdz attēlot atsevišķi zem lielās tabulas. Lantanīdu atomos aizpildās dziļi esošā ceturtā elektronu slāņa ''f'' [[orbitāle]]s (4f14). Tā kā ir septiņas ''f'' orbitāles, kurās katrā var atrasties līdz 2 elektroniem, lantanīdu var būt tikai 14. Palielinoties kodola lādiņam, divu ārējo elektronu apvalku struktūra paliek nemainīga (izņēmums ir [[gadolīnijs]], kam ''4f8'' orbitāles vietā aizpildās ''5d1'' orbitāle, jo [[atoma kodols|kodola]] ekranēšanas efekta dēļ tā ir enerģētiski izdevīgāk), tādēļ visiem lantanīdiem ir līdzīgas ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Etniskais balsojums Latvijā''' ir bieži konstatējamās kopsakarības starp vēlētāju (balsotāju) [[Etniskā grupa|etnisko]] piederību un izvēli [[Vēlēšanas|vēlēšanās]] vai [[Referendums|referendumos]]. [[Latvija|Latvijā]] ar to tiek saistīts arī [[Partija|partiju]] neformāls iedalījums "[[Latvieši|latviešu]]" un "[[Latvijas krievi|krievu]]" partijās.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sekss, narkotikas un zvaniņš skan
 | oriģinālnos = ''The Night Before''
 |      attēls = TheNightBefore2015poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, Ziemassvētku filma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Džeimss Vīvers]]
 |   scenārijs =
* [[Kails Hanters]]
* [[Ariels Šafirs]]
* Evans Goldbergs
* Džonatans Levains
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Lizija Kaplana]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Mindija Kalinga]]
* [[Maikls Šenons]]
 |      mūzika =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Mailss Henkinss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|11|16|Ņujorka|2015|11|20|ASV|2015|12|11|Latvija|}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/night-2015|title=The Night Before|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2016|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160422125553/http://www.bbfc.co.uk/releases/night-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmas2015.htm|title=The Night Before (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sekss, narkotikas un zvaniņš skan"''' ({{val|en|The Night Before}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Entonijs Makijs]], [[Lizija Kaplana]], [[Džiliana Bella]], [[Mindija Kalinga]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|16||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Baba Vanga
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 31
| dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (1844–1922).svg}} [[Strumica (pilsēta)|Strumica]], [[Saloniku vilājets]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{MKD}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mistiķe, gaišreģe un tautas medicīnas piekopēja
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts''' ({{val-en|International Alphabet of Sanskrit Transliteration}}, saīs. '''IAST''') ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties [[Unikods|Unikoda]] fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, [[Atēnas|Atēnās]], [[1912]]. gadā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| attēls                   =  Guide to recognizing your saints.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               =
* [[Klāra Markovica]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Trūdija Stailere]]
* [[Treviss Svordss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Stings]]
| scenārija autors         = [[Dito Montiels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Rozārija Dosone]]
* [[Melonija Diaza]]
* [[Ēriks Robertss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Šia Lebafs]]
| mūzika                   = [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Madman Films]]''
| izplatītājs              = ''[[First Look International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|29|Ierobežots vietu skaits|2007|1|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/guide-recognizing-your-saints-2006|title=A Guide to Recognizing Your Saints|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]2 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=guidetorecognizingyoursaints.htm|title=A Guide to Recognizing Your Saints (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Guide to Recognizing Your Saints''''' ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Rozārija Dosone]], [[Melonija Diaza]], [[Ēriks Robertss]], [[Čenings Teitums]] un [[Šia Lebafs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}}.

sentences: '''Hāgens''' (sieviešu dzimtē [[Hāgena]]) ir [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Kolumbijas sportisti|Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana Kolumbijā|Riteņbraucēji]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Smilgas
| attēls = Agrostis densiflora.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Agrostis densiflora''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| binomial = Agrostis
| ģints_lv = Smilgas
| ģints = Agrostis
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Smilgas''' ({{val|la|Agrostis}}) ir ļoti liela [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar gandrīz kosmopolītisku izplatību, kuras sugas ir sastopamas gandrīz visā pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Species plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius|pages=61}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm|title=Agrostis L.|last=Watson|first=L.|last2=Dallwitz|first2=M. J.|access-date=26.11.2022|date=06.06.2008|archive-date=24.07.2008|archive-url=https://web.archive.org/web/20080724221848/http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ausgrass2.myspecies.info/content/agrostis-0|title=Agrostis {{!}} AusGrass2|website=ausgrass2.myspecies.info|access-date=2022-11-26}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325863-2|title=Agrostis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Prysmian S.p.A.''
| logo             = Prysmian Logo.svg
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Milāna]]
| location_country = {{ITA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektromateriālu ražošana
| products         = elektrības un sakaru kabeļi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://prysmian.com prysmian.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Prysmian S.p.A.''''' ir [[Itālija|Itālijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo un izplata elektrības un sakaru kabeļus. Galvenais birojs atrodas [[Milāna|Milānā]]. Uzņēmums ir dibināts 2005. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Hodakovskis
|     vārds_orig = ''Georg Hodakowsky''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Voroņeža|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = pēc 1986. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}} <br />{{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Emisijas nams'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/image/catalog/dokumenti/finansu_termini.pdf |title=Finanšu termini |access-date={{dat|2019|01|21||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210919103626/https://vvc.gov.lv/image/catalog/dokumenti/finansu_termini.pdf }}</ref> ir [[banka]] vai kāda cita finanšu iestāde, kas reģistrē, izplata un pārdod nodrošinājumu primārajā tirgū citas sabiedrības personas vai uzņēmuma vārdā. Piemēram, ja uzņēmums vēlas veikt sākotnējo publisko piedāvājumu, tas var pieņemt darbā emisijas namu, lai reģistrētu IPO ar SEC un veiktu pasākumus tā noslēgšanai.

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences:
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Starptautiskais kredīts''' ir aizdevuma kustības forma starptautisko attiecību sfērā. Starptautiskā kredīta aizdevēja vai aizņēmēja lomā var būt bankas, individuālie uzņēmēji, kompānijas, firmas, valsts iestādes, starptautiskās organizācijas, politiskās organizācijas, reliģiskās organizācijas.
Starptautiskais kredīts stimulē preču un pakalpojumu eksportu un importu, kā arī rada labvēlīgus apstākļus ārzemju investīcijām.

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences: '''Meščeri''' ({{val-ru|мещера́}}) bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja Meščeras zemienē (''Мещёрская низменность'') mūsdienu [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]] un [[Vladimiras apgabals|Vladimiras apgabalos]].

sentences:
{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Līdztekas''' ir [[Sports|sporta]] rīks, kuru izmanto [[Sporta vingrošana|sporta vingrošanā]] ([[olimpiskie sporta veidi|olimpiskais sporta veids]]) un vispārīgi dažādu skeleta [[Muskuļi|muskuļu]] attīstīšanai. Tās sastāv no diviem paralēliem, vienādā augstumā novietotiem stieņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Xerus rutilus.jpg
| att_nosaukums = [[Bezsvītru zemes vāvere]] (''Xerus rutilus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveru dzimta
|   apakšdzimta = Xerinae
|apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|         cilts = Xerini
|      cilts_lv = Asspalvainās zemes vāveres
|      binomial = Xerini
|   kategorijas = nē
}}
'''Asspalvainās zemes vāveres''', '''asspalvaino vāveru cilts''' (''Xerini'') ir viena no trijām [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtas]] (''Xerinae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī [[āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilts]] (''Protoxerini'') un [[murkšķi|murkšķu cilts]] (''Marmotini''). Asspalvaino zemes vāveru ciltī ir 6 sugas, kas iedalās 3 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name="iz">[http://www.apus.ru/site.xp/054054054055.html APUS.RU — Триба Африканские земляные сусликобелки и суслики - Xerini<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Zirgs” Grabovskis
|Attēls = Skyforger 16127 Cernunnos Fest 06.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Grabovskis
|Dzimis = 1972. gada 27. maijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, [[basģitāra]], [[ģīga]], [[vargāns]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = basģitārists
|Gadi = 1991-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Grindmaster's Death]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (1995—pašlaik)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''jQuery''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''jQuery''
| logo                   =
| author                 = [[John Resig|Džons Resigs]]
| developer              = ''jQuery Team''
| released               = {{dat|2006|08|26|N|bez}}
| latest release version = 1.12.4 ({{dat|2016|05|20|N|bez}})
2.2.4 ({{dat|2016|05|20|N|bez}})
3.1.0 ({{dat|2016|7|7|N|bez}})<ref>[https://blog.jquery.com/2016/07/07/jquery-3-1-0-released-no-more-silent-errors/ jQuery 3.1.0 Released – No More Silent Errors]</ref>
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = ''[[JavaScript]]''
| platform               =
| status                 = Aktīvs
| genre                  = ''JavaScript'' bibliotēka
| license                = [[MIT License|MIT]]<ref name="jqorg-license">{{Tīmekļa atsauce
 | url = https://jquery.org/license/
 | title = License - jQuery Project
 | accessdate = 2014-07-02
 | publisher = jQuery Foundation
}}</ref>
| website                = {{URL|https://jquery.com}}
| size                   = {{aligned table|cols=4|class=wikitable|style=margin:0
| {{abbr|ver|Versija}} | gzip
| prod | dev
| 1.x | 31kb | 90.9kb | 266kb
| 2.x | 27.7kb | 81.6kb | 236kb
| 3.x | 29.9kb | 86.3kb | 263kb
}}
(KB)
}}
'''''jQuery''''' ir starpplatformu ''[[JavaScript]]'' bibliotēka, kas izstrādāta, lai vienkāršotu [[HTML]] [[klientpuses skriptošana|klientpuses skriptošanu]].<ref name="jquery.com">{{Tīmekļa atsauce|url=//jquery.com/|title=jQuery: The write less, do more, JavaScript library|publisher=The jQuery Project|accessdate=29 April 2010}}</ref> ''jQuery'' pašlaik ir izmantotākā ''JavaScript'' bibliotēka, tā ir uzstādīta 65% no 10 miljoniem visvairāk apmeklētāko mājaslapu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://w3techs.com/technologies/overview/javascript_library/all |title=Usage of JavaScript libraries for websites|accessdate=2015-07-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://trends.builtwith.com/javascript/JQuery|title=jQuery Usage Statistics|accessdate=2013-05-17|archive-date=2018-12-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20181225092702/https://trends.builtwith.com/javascript/JQuery}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181225092702/https://trends.builtwith.com/javascript/JQuery |date=2018-12-25 }}</ref><ref name="libscore.com">http://libscore.com/#libs</ref> ''jQuery'' sintakse izstrādāta tā, lai būtu vieglāk pārvietoties dokumentā, atlasīt [[Document Object Model|DOM]] elementus, veidot animācijas. ''jQuery'' ir atvērtā pirmkoda programmatūra, kas licencēta saskaņā ar [[MIT licence|MIT licenci]].<ref name="jqorg-license"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences:
{{catmore|YouTube}}
[[Kategorija:Google]]
[[Kategorija:Tīmekļa vietnes]]
[[Kategorija:Organizācijas]]

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Citas nozīmes|sikspārņu kārtu|sikspārņi (nozīmju atdalīšana)|sikspārņi}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        attēls = Big-eared-townsend-fledermaus.jpg
| att_nosaukums = [[Lielausu sikspārnis]] (''Corynorhinus townsendii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
|         kārta = Chiroptera
|      kārta_lv = Sikspārņi
|      binomial = Chiroptera <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Megachiroptera|Dižsikspārņi}}
* {{TaksoSaite|Microchiroptera|Sīksikspārņi}}
| kategorijas =nē
}}
'''Sikspārņi''' (''Chiroptera'') ir [[zīdītāji|zīdītāju klases]] (''Mammalia'') [[kārta (bioloģija)|kārta]]. To iedala divās apakškārtās: [[dižsikspārņi|dižsikspārņos]] un [[sīksikspārņi|sīksikspārņos]]. Pie sikspārņu kārtas pieder vairāk nekā 1100 sikspārņu [[suga (bioloģija)|sugas]] (apmēram 20% no visām zīdītāju sugām), kas tiek iedalītas 18 dzimtās. [[Latvija|Latvijā]] dzīvo 16 sugas, kuras visas pieder vienai dzimtai — {{TaksoSaite|Vespertilionidae|parastie sikspārņi}}. Sikspārņi ir vienīgie zīdītāji, kuri prot lidot (citi zīdītāji, piemēram, [[lidvāvere]]s, nespēj lidot, bet tikai planēt).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Preiļu Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9991893
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Apikāls līdzskanis''' ir [[skaņa]], ko izrunā gaisa plūsmu noslēdzot ar [[mēle]]s galiņu. Turpretī [[lamināls līdzskanis|laminālu līdzskani]] izrunā gaisa plūsmu noslēdzot ar mēles priekšējo lokano daļu.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Microbotryomycetes
| klase_lv =
| rinda = Microbotryales
| rinda_lv = Mikrobotrijas
| iedalījums=
* dzimta: [[Microbotryaceae]]
* dzimta: [[Ustilentylomataceae]]
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Baškortostānas Republika
| karte = Bashkir03.png
| oriģ = Республика Башкортостан
Башҡортостан Республикаһы
| karoga_attēls = Flag of Bashkortostan.svg
| karoga_nosaukums = Baškortostānas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Bashkortostan.svg
| ģerboņa_nosaukums = Baškortostānas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 85px
| galvaspilsēta = [[Ufa]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[baškīru valoda|baškīru]]
| tautas = [[krievi]] (36,1%)
[[baškīri]] (29,5%)
[[tatāri]] (25,4%)
| platība = 143 600
| iedzīvotāji = 4 104 336
| iedz blīvums = 28,7
| pilsētas = 21
| rajoni = 54
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.bashkortostan.ru/
|himna=[[State Anthem of the Republic of Bashkortostan]]<ref name="Anthem">Law #10-z</ref>
 |ainavas_skats=Salavat_Yulaev_Panorama.jpg}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apģērbu|Sari|Sari}}
s glezna parāda dažādus tradicionālos saras veidus]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainības laikmets
| attēls                   =  The Age Of Innocence.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Age of Innocence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               = [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
| mūzika                   = [[Elmars Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|17|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/age-innocence-1993|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ageofinnocence.htm|title=The Age of Innocence|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainības laikmets"''' ({{val|en|The Age of Innocence}}) ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Mišela Feifere]] un [[Denjels Dejs-Lūiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|17||bez}}.

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=116 + 408|ipa-text=n̪|ipa-image=Xsampa-n_d.png|ipa-entity=n&#810;|unicode=nav|xsampa=n_d|kirshenbaum=n<nowiki>[</nowiki>|sound=}}
Balsīgs '''dentāls nazālais līdzskanis''' ir pietiekoši plaši izplatīts [[līdzskanis]], tai skaitā [[latviešu valoda]]s "n", kā arī [[Somu valoda|somu]], [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]] un citās valodās.

sentences:
'''Latvijas Senāts''' bija [[Latvijas Republika]]s augstākā tiesa, kas pastāvēja no [[1918]]. gada līdz [[Latvijas okupācija (1940)|Latvijas Republikas okupācijai]] [[1940]]. gadā.
Senāta sēdeklis bija Senāta ēkā [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības bulvārī 10]], [[Rīga|Rīgā]], 1938. gadā Senāts pārcēlās uz jaunuzcelto [[Latvijas Tiesu pils|Tiesu Pili]]. Mūsdienās Senāta funkcijas pilda [[Latvijas Augstākā tiesa|Augstākā tiesa]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Operācija "Fortūna": Māksla uzvarēt
| operators =
| attēls = OperationFortuneRDG B1 LV Preview.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeisons Steitems]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Kerijs Elviss]]
* [[Bagzijs Melons]]
* [[Edijs Marsans]]
* [[Hjū Grānts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Operation Fortune: Ruse de Guerre''
| studija = * ''[[Miramax]]''
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
* ''AZ Celtic Films''
* ''Toff Guy Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Amazon Prime Video]]''
* ''[[STX Entertainment|STX International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|1|4}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7985704/|title=Operation Fortune: Ruse de Guerre (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Operācija "Fortūna": Māksla uzvarēt"''' ({{Val|en|Operation Fortune: Ruse de Guerre}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Steitems]], [[Obrija Plaza]], [[Džošs Hārtnets]], [[Kerijs Elviss]], [[Bagzijs Melons]], [[Edijs Marsans]] un [[Hjū Grānts]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1734
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, teologs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Frīdrihs Pēteris Blūmentāls, māte - Johanna Margareta, dzimusi Īkene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Margareta Mihelsone no [[Rīga]]s
2. Šarlote Hibnere no [[Jelgava]]s
3. Doroteja Kīce no [[Piltene]]s
|          bērni = no Dorotejas Kīces - [[Heinrihs Blūmentāls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Mirančuks''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Asmens: Trīsvienība
| attēls                   = Blade Trinity poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade: Trinity''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Stīvens Noringtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Veslijs Snaips]]
* [[Dominiks Pursels]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Kalums Kīts Renī]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[New Line Cinema]]
| izplatītājs              = [[New Line Cinema]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|12|8|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blade-trinity-2004-1|title=Blade: Trinity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blade3.htm |title=Blade: Trinity (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|129 miljoni}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Asmens: Trīsvienība"''' ({{val|en|Blade: Trinity}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Noringtons]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Asmens (filma)|Asmens]]" un 2002. gada filmai "[[Asmens II]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Magnolija
| attēls                   =  Magnolia poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magnolia''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pols Tomass Andersons]]
| producents               =
* [[Džoanna Sellara]]
* Pols Tomass Andersons
| scenārija autors         = Pols Tomass Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Džeremijs Blekmens]]
* [[Toms Krūzs]]
* [[Melinda Dilone]]
* [[Filips Beikers Hols]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Rikijs Džejs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Džūliana Mora]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
* ''[[JoAnne Sellar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|17||}}
| ilgums                   = 184 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/magnolia-1999|title=Magnolia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 15, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191015161844/https://bbfc.co.uk/releases/magnolia-1999|archivedate={{dat|2019|10|15||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|37 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magnolia.htm|title=Magnolia|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Magnolija"''' ({{val|en|Magnolia}}) ir 1999. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeremijs Blekmens]], [[Toms Krūzs]], [[Melinda Dilone]], [[Filips Beikers Hols]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Rikijs Džejs]], [[Viljams H. Meisijs]], [[Alfreds Molina]], [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}.

sentences: '''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

sentences:
[[Kategorija:Anglijas cilvēki]]
[[Kategorija:Anglijas vēsture]]
[[Kategorija:Ģermāņi]]

sentences: '''Aktivitāte''' ķīmijā un fizikā ir jēdziens, kuru lieto, lai neideāliem (reāliem) [[šķidrums|šķidrumiem]] un [[gāze|gāzēm]] varētu lietot aprēķinu formulas, kas ir paredzētas ideāliem šķidrumiem vai gāzēm. Aktivitāti parasti apzīmē ar burtu ''a''. Aktivitāti aprēķina:

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = ASV Kapitolijs
| image               = Capitol 2.jpg
| imagedate           = 2011
| caption             = ASV Kapitolijs 2002. gadā
| style               = Amerikāņu [[neoklasicisms]]
| location_town       = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| map                 = Vašingtonas centrs
| latd                = 38
| latm                = 53
| lats                = 23
| latNS               = N
| longd               = 77
| longm               = 00
| longs               = 32
| longEW              = W
| architect           = [[Viljams Torntons]]
| client              =
| construction_start_date= {{dat|1793|9|18|N|bez}}
| completion_date     =
| floor_count         = 5
| floor_area          = 6,7 ha<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.aoc.gov/capitol-buildings/about-us-capitol-building | title=The United States Capitol: An Overview of the Building and Its Function | publisher=AOC.gov | accessdate=November 5, 2010}}</ref>
| url                 = http://www.capitol.gov/ <br> http://www.aoc.gov/us-capitol-building
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kapitolijs''' ({{val|en|United States Capitol}}) ir klasiskās arhitektūras stilā celta ēka, kas ir [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] sanāksmes vieta. Tas atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Lai arī tas nekad nav bijis Vašingtonas ģeogrāfiskajā centrā, tas tika izvēlēts kā centrs, kad Vašingtonas plānošanas laikā vajadzēja sadalīt pilsētu četros kvadrantos. Tās arhitekts ir [[Viljams Torntons]], tā būvniecība tika sākta {{dat|1793|9|18||bez}}. Ēkai ir pieci stāvi.

sentences: {{Citas nozīmes|leģendas varoni|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton compressus.jpeg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton compressus|suga=Potamogeton compressus|suga_lv=Plakanā glīvene|autors=L.|sinonīmi=Potamogeton zosterifolius ''Schumach.''}}'''Plakanā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton compressus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Āzija|Āzijā]] (Japānā, Kazahstānā, Krievijā, Ķīnā, Mongolijā)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=200024699|title=Potamogeton perfoliatus in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-07-25}}</ref> un [[Eiropa|Eiropā]] (Austrijā, Dānijā, Francijā, Īrijā, Krievijā, Lielbritānijā, Nīderlandē, Polijā, Somijā, Spānijā, Šveicē, Vācijā, Zviedrijā, Ukrainā), tostarp nereti, bet nevienmērīgi, sastopama [[Latvija|Latvijā]] stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-compressus-l/|title=plakanā glīvene - Potamogeton compressus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-07-23}}</ref>

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|tad "trijstūra acs" vai "trijstūra tīkls"?}}
'''Trijstūra tīkls'''{{fact}} ir viens no daudzstūru tīklu tipiem datorgrafikā. Tas ietver virkni ar trijstūriem (parasti trijās dimensijās), kas ir saistīti ar kopīgām malām vai stūriem.

sentences:
[[File:Pulkovo observatory 2004.jpg|thumb|Pulkovas observatorija]]
'''Pulkovas observatorija''' ({{val|ru|Пулковская астрономическая обсерватория}}) ir [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s galvenā [[observatorija]]. Atrodas 19 km uz dienvidiem no [[Sanktpēterburga]]s [[Pulkovas augstienes|Pulkovas augstienēs]] 75 m v.j.l. Daļa no [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļautā objekta (Sanktpēterburgas vēsturiskais centrs un saistīto pieminekļu grupa).

sentences:
futbola komanda 1905. gadā]]
'''Futbola komanda''' ir [[futbols|futbola]] spēlētāju kopums, kas kopīgiem spēkiem cīnās par uzvaru, sacenšoties ar citām futbola komandām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodiella inundata 005.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lycopodiella inundata|Palu staipeknītis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Lycopodiella
| ģints_lv=Staipeknīši
| binomial=Lycopodiella
| kategorijas =nē
}}
'''Staipeknīši''' ({{val-la|Lycopodiella}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 38 [[suga]]s. Staipeknīšu izplatība ir ļoti plaša, bet lielākā daļa sugu aug [[Centrālamerika]]s un [[Dienvidamerika]]s [[tropi|tropu]] [[bioma|biomā]] un [[Jaungvineja|Jaungvinejā]]. Staipeknīšu ģints augiem patīk mitra vai slapja [[augsne]], tādēļ tos [[angļu valoda|angļu valodā]] mēdz saukt par '''purva staipekņiem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|10|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131010041324/http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |archivedate={{dat|2013|10|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Duburs''' var būt:

sentences:
noslēgšana [[Pasvale|Pasvalē]] starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaiti un Polijas karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (Maurycy Gottlieb, 1856-1879) zīmējums]]
 arhīva).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Lobatula lobatula.jpg
|     att_nosaukums= Lobatula ''[[Lobatula lobatula]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Cibicididae
|        dzimta_lv = Cibicidīdas
|      apakšdzimta = Cibicidinae
|   apakšdzimta_lv = Cibicidīnas
|            ģints = Lobatula
|         ģints_lv = Lobatulas
|         binomial = Lobatula Fleming, 1828
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Lobatula alta}}
* {{TaksoSaite|Lobatula lobatula}}
* {{TaksoSaite|Lobatula microformis}}
* {{TaksoSaite|Lobatula novazealandica}}
* {{TaksoSaite|Lobatula passiva}}
* {{TaksoSaite|Lobatula quadrilobata}}
* {{TaksoSaite|Lobatula vitijazi}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Lobatulas''' (''Lobatula'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Ģinti 1828. gadā izveidoja skotu naturālists un zoologs [[Džons Flemings]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Lobatula lobatula]]'' (Walker & Jacob, 1798). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] cibicidīnas ir zināmas no [[paleogēns|paleogēna]] perioda ([[paleocēns]]) līdz mūsdienām. Lobatulu ģints ir kosmopolītiska.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Serbijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Tonga]]
[[Kategorija:Tonga]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela itatsi.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela itatsi
| suga_lv = Japānas zebiekste
| binomial = Mustela itatsi <small>([[Temminck]], 1844)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Animatrikss
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|6|3}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Home Video]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Animatrix''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri =
| scenārijs =
| producents =
* [[Lana un Lilija Vačovskas|Vačovski]]
* [[Maikls Āriass]]
* Hiroaki Takeuči
* [[Eiko Tanaka]]
| režisors =
* [[Endijs Džonss]]
* [[Mahiro Maeda]]
* [[Šiničiro Vatanabe]]
* [[Jošiaki Kavadžiri]]
* [[Takeši Koike]]
* [[Kodži Morimoto]]
* [[Pīters Čungs]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The-animatrix-poster.jpeg
| imdb =
}}'''"Animatrikss"''' ({{Val|en|The Animatrix}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir [[Endijs Džonss]], [[Mahiro Maeda]], [[Šiničiro Vatanabe]], [[Jošiaki Kavadžiri]], [[Takeši Koike]], [[Kodži Morimoto]], [[Pīters Čungs]].

sentences: '''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Osteoblasti''' ir [[šūna]]s ar vienu [[šūnas kodols|kodolu]], kas sintezē [[Kaulaudi|kaulaudus]]. Osteoblasti ir specializētas, augstu diferenciētas un veidojušās no [[mezenhīma]]s šūnām<ref>Pittenger MF, Mackay AM, Beck SC, Jaiswal RK, Douglas R, Mosca JD, Moorman MA, Simonetti DW, Craig S, Marshak DR. (1999). "Multilineage potential of adult human mesenchymal stem cells". ''Science''. 284: 143-7.doi:10.1126/science.284.5411.143 {{PMID|10102814}}</ref>. Tie sintezē ļoti blīvu [[kolagēns|kolagēnu]]<ref name=":0">Reddi AH, Gay R, Gay S, Miller EJ. (1977) "Transitions in collagen types during matrix-induced cartilage, bone, and bone marrow formation". ''Proc Natl Acad Sci U S A''. 74:5589-92. {{PMID|271986}}</ref> un citas papildus olbaltumvielas, piemēram, osteokalcīnu un osteopontīnu. Sintezētās vielas veido kaula organisko daļu. Osteoblasti veido uz kalcija un fosfāta bāzes minerālus, kas tiek izgulsnēti organiskajā daļā, nodrošinot kaulu cietību. Tie piedalās arī fizioloģiskajā [[Homeostāze|homeostāzē]], lai nodrošinātu optimālu [[kalcijs|kalcija]] un [[fosfāts|fosfātu]] līmeni.<ref>Arnett T. (2003). Regulation of bone cell function by acid-base balance. Proc Nutr Soc. 62: 511-20. {{PMID|14506899}}</ref> Kaula veidošanās laikā osteoblasti funkcionē novietojošies grupās, jo individuālas šūnas nespēj sintezēt kaulu. Šīs kaulu grupas kopā ar veidoto kaulu sauc par osteonu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tonija Morisone
|         vārds_orig = ''Toni Morrison''
|             attēls = Toni Morrison 2008-2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tonija Morisone 2008. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Lorēna|2s=Ohaio (štats)|3s=Lorēna (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 5
|            m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Toni Morrison (signature).svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri = Afroamerikāņu literatūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Beloved'', ''Song of Solomon'', ''The Bluest Eye''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1993)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Tonija Morisone''' ({{val|en|Toni Morrison}}; dzimusi '''Hloja Entonija Voforda''' (''Chloe Anthony Wofford'') {{dat|1931|2|18}}, mirusi {{dat|2019|8|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rakstniece, redaktore un profesore.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bazs Gaismasgads
 | oriģinālnos = ''Lightyear''
 |      attēls = Lightyear-plakatsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Enguss Makleins]]
 |  producents = Galina Susmena
 |   scenārijs =
* Džeisons Hedlijs
* Enguss Makleins
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Keke Palmere]]
* [[Pīters Sons]]
* [[Džeimss Brolins]]
* [[Taika Vaititi]]
* [[Deila Soulsa]]
* [[Uzo Aduba]]
* Mērija Makdonalda-Lūisa
* [[Efrens Ramiress]]
* [[Isaija Vitloks jaunākais]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
* [[Džeremijs Laskis]] (kamera)
* [[Ians Megibens]] (gaismas)
 | mākslinieks =
 |     montāža = Entonijs Grīnbergs
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|6|15|Latvija|2022|6|17|ASV}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="VarietyProj">{{Tīmekļa atsauce |last=Rubin |first=Rebecca |date=June 15, 2022 |title=Box Office: Pixar's ''Lightyear'' Looks to Blast Off With $70 Million Opening Weekend |url=https://variety.com/2022/film/box-office/box-office-lightyear-opening-weekend-1235294699/ |access-date=June 15, 2022 |website=Variety}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|226,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Lightyear |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10298810/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|16||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 10298810
}}
'''"Bazs Gaismasgads"''' ({{val|en|Lightyear}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[datoranimācija]]s [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] spraiga sižeta piedzīvojumu filma, ko veidojusi studija ''[[Pixar Animation Studios]]'' un izplata ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''. Filma ir [[spinofs]] no [[Rotaļlietu stāsts (filmu sērija)|"Rotaļlietu stāsta" filmu sērijas]], kas kalpo kā izcelsmes stāsts izdomātajam izmēģinājuma pilotam/astronauta tēlam, no kura iedvesmojusies galvenajās filmās redzamā [[Bazs Gaismasgads|Baza Gaismasgada]] rotaļlieta, un tā tiek demonstrēta kā piedzīvojumu filma filmā, ko skatītos "Rotaļlietu stāsta" varoņi. Šis koncepts iepriekš jau izmantots 2000. gadā [[direct-to-video|uzreiz video]] izdotajā filmā ''[[Buzz Lightyear of Star Command: The Adventure Begins]]'', kas bija aizsākums televīzijas seriālam ''[[Buzz Lightyear of Star Command]]'' (2000—2001). Filmas režisors un scenārija līdzautors ir [[Enguss Makleins]]. Galveno varoni ierunājis [[Kriss Evanss]], parējos filmas varoņus ierunājuši [[Keke Palmere]], [[Pīters Sons]], [[Džeimss Brolins]], [[Taika Vaititi]], [[Deila Soulsa]], [[Uzo Aduba]], Mērija Makdonalda-Lūisa, [[Efrens Ramiress]] un [[Isaija Vitloks jaunākais]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Pedersen |first=Erik |date=February 8, 2022 |title='Lightyear' Trailer Follows Origins Of 'Toy Story' Space Ranger – To Infinity And Before! |url=https://deadline.com/video/lightyear-trailer-chris-evans-disney-pixar/|access-date=February 8, 2022 |website=Deadline}}</ref>

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Pompeji''' ({{val|la|Pompeii}}, {{val|it|Pompei}}) bija [[Senā Roma|Senās Romas]] pilsēta, kas atrodas netālu no mūsdienu [[Neapole]]s, [[Kampānija]]s reģionā. Tā, tāpat kā [[Herkulāna]], tika iznīcināta [[Vezuvs|Vezuva]] izvirduma laikā 79.gada 24. augustā. Izvirduma laikā pilsētu pārklāja bieza pelnu kārta, tāpēc pilsēta saglabājusies praktiski neskarta. Pompeji iekļauti ''[[UNESCO]]'' [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Preiļi
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Tirgus laukums Preiļos.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tirgus laukums Preiļos
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat of Arms of Preiļi.svg
 | shield_link              = Preiļu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = left
| latd =56 | latm =18 | lats = | latNS =N
| longd =26 | longm =43 | longs = | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Prely}}
{{val|pl|Prele}}
{{val|ltg|Preili}}
 | area_total_km2           = 5.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Preiļi}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5301
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.preili.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Preiļi''' ({{val|ltg|Preili}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir pilsēta (1928) [[Latvija]]s austrumos, [[Preiļu novads|Preiļu novada]] centrs.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Veģu senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.07832002093 | latNS  = N
|longd = 22.471915916441 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      = 14. gadsimts
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists = [[Eduards Šturms]]
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 2181
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
<!-- Ja veidnē atstāj tukšu parametru "datums", tā rāda: ''Šobrīd nav nevienas plānotas vikitikšanās'' -->{{Vikitikšanās
| nosaukums  = [[Vikipēdija:Vikitikšanās/Rīga 2018. gada 13. augustā|Vikisanāksme]]
| datums     = {{dat|2018|8|13}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = 87 000 raksti, Wikimania iespaidi, nākamie pasākumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{U|Papuass}}
# {{U|Treisijs}}
# {{U|Biafra}}
# {{U|Titāns}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Zuiks}}
# {{U|GreenZeb}}
# {{U|Marruciic}}
}}

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Latvijas Mikologu biedrība
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        = Mikobiedribas logo.png
|image_border =
|size         = 145px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = LMB
|motto        =
|formation    = 2002. gads, reģistrācija {{dat|2003|1|16}}
|extinction   =
|type         = Biedrība
|status       =
|purpose      = Latvijas mikologu un lihenologu apvienošana sēņu un ķērpju izpētei Latvijā
|headquarters = [[Latvijas Nacionālais dabas muzejs]]
|location     = [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona iela]] 4, Rīga, Latvija {{flaga|Latvija}}
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Latvija
|membership   = fiziskas un juridiskas personas
|language     = latviešu
|leader_title = Goda priekšsēdētājs
|leader_name  = [[Edgars Vimba]]
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations = Apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi"
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [http://www.senes.lv/xpages/MUSU_BIEDRIBA.htm Mājaslapa]
|remarks      =
|}}
'''Latvijas Mikologu biedrība''' ('''LMB''') ir biedrība, kurā apvienojušies Latvijas [[sēnes|sēņu]] un [[ķērpji|ķērpju]] pētnieki ([[mikoloģija|mikologi]] un [[lihenoloģija|lihenologi]]), kā arī sēņu un ķērpju izpētes entuziasti amatieri. LMB dibināta 2002. gadā. Pirms tam mikologi un lihenologi līdzdarbojās [[Latvijas Botāniķu biedrība|Latvijas Botāniķu biedrībā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.senes.lv/xpages/MUSU_BIEDRIBA.htm|title=Latvijas Mikologu biedrība|website=www.senes.lv|access-date=2023-01-11}}</ref> Biedrība darbojas [[Latvijas Dabas muzejs|Latvijas Nacionālā dabas muzeja]] paspārnē. Ar biedrību sadarbojas apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi", kura nodarbojas ar pazemes sēņu ieaudzēšanu Latvijā.

sentences:
{{Formula 1}}
'''Sacīkšu karogi''' ir karogi, kuri tiek lietoti [[autosports|autosportā]] un līdzīgās [[motoru sports|motoru sporta]] disciplīnās, lai brīdinātu sacīkšu dalībniekus par situāciju trasē vai paziņotu ko svarīgu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolā Flamels
|     vārds_orig = ''Nicolas Flamel''
|         attēls = Nicolas Flamel Histoire critique.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1330. gads|1330. gadu]]
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Pontuāza}}
|         m_gads = 1418
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[alķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Nikolā Flamels''' ({{val|fr|Nicolas Flamel}}; dzimis ap [[1330. gads|1330. gadu]], miris {{dat|1418|3|22}}) bija [[Francija|franču]] [[Rokraksts|manuskriptu]] pārrakstītājs un tirgotājs. 17. gadsimtā izplatījās leģendas, kas viņam piedēvēja [[Alķīmija|alķīmiķa]] darbību, saistītu ar [[filozofu akmens]] un [[dzīves eliksīrs|dzīvības eliksīra]] atklāšanu, sasniedzot [[Nemirstība|nemirstību]]. Saskaņā ar aprakstu, ko Flamelam piedēvēja 200 gadus pēc nāves, viņš alķīmijas noslēpumus apguvis no mūžīgā [[Klejojošais ebreja|Klejojošā ebreja]], kad bija ceļā uz [[Santjago de Kompostela|Santjago de Kompostelu]]. Flamela tēls ir aprakstīts daudzos literāros darbos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = AS Augstsprieguma Tīkls
| logo = Ast-logo-rgb.svg
| caption =
| type = [[Akciju sabiedrība]]
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 2001. gads (1939. gads)
| defunct =
| location_city = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location =
| locations =
| area_served = [[Latvija]]
| key_people = Varis Boks (Valdes priekšsēdētājs)
| industry = [[Elektroenerģijas pārvade]]
| production =
| services = [[Elektroenerģijas pārvade]]
| revenue = 185,77 milj EUR
| operating_income =
| net_income = 4,47 milj. EUR
| assets =
| equity =
| owner = [[Latvijas Republikas Klimata un enerģētikas ministrija]]
| num_employees = 548
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|ast.lv}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''AS "Augstsprieguma tīkls"''' (saīsināti '''AST''') ir [[Latvija]]s [[elektroenerģija]]s pārvades sistēmas operators. Uzņēmums ir dibināts 2001. gadā, bet tā pirmsākumi sniedzas līdz 1939. gadam. "Augstsprieguma tīkls" galvenais birojs atrodas [[Rīga|Rīgā]].

sentences: '''8. februāris''' ir gada 39. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 326 (327 garajā gadā) dienas.

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences: '''Kapeles kapi''' ir viena no [[Jēkabpils]] vecākām kapsētām. Līdz [[Krustpils]] pilsētas apvienošanai ar Jēkabpili tā saucās Krustpils kapsēta. Tā ir daļēji slēgta kapsēta, kas atrodas pilsētas labās puses [[Krustpils]] ziemeļu daļas nomalē aiz [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]] pie Zvaigžņu ielas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Alex Luna
| Vārds_orig = ''Алекс Луна''
| Attēls = Alex Luna2.JPG
| Att_izm =
| Apraksts = Alex Luna izpildot singlu "Nakts" 2008. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|2}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ohotska|Habarovskas_novads|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = {{UKR}}
| Žanrs = [[opera]], [[Popmūzika|pops]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[kontrtenors]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|https://alexluna.eu/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Oleksandrs Tiščenko''' ({{val|uk|Олександр Вiкторович Тищенко}}), plašāk pazīstams kā '''''Alex Luna''''' (''Алекс Луна''; dzimis 1986. gada 2. martā) ir [[Ukraina]]s dziedātājs, [[kontrtenors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://conferences.tochka.net/532-alex-luna-unikalnyy-ispolnitel-obladatel-redkogo-golosa/|title=Alex Luna – уникальный исполнитель, обладатель редкого голоса|website=Tochka.net|access-date=2023-07-02|date=2008-02-08|language=ru}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mehāniskais apelsīns
| attēls                   = Clockwork orangeA.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Clockwork Orange''
| žanrs                    = [[krimināldrāma]]
[[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Stenlijs Kubriks]]
| producents               = Stenlijs Kubriks
| scenārija autors         = Stenlijs Kubriks
| galvenajās lomās         = * [[Malkolms Makdauels]]
* [[Godfreijs Kviglijs]]
* [[Entonijs Šarps]]
* [[Entonijs Šarps]]
* [[Patriks Magī]]
* [[Vorens Klarks]]
| mūzika                   = [[Vendija Karlosa]]
| operators                = [[Džons Alkots]]
| montāža                  = [[Bils Batlers]]
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1971|12|19}}
| ilgums                   = 137 minūtes
| valsts                   = {{GBR}}
{{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|26,5 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
"'''Mehāniskais apelsīns'''" ({{val|en|A Clockwork Orange}}) ir 1971. gada zinātniskās fantastikas krimināldrāmas filma. Tās režisors, scenārists un producents ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filma uzņemta pēc [[Entonijs Bērdžess|Entonija Bērdžesa]] [[Mehāniskais apelsīns|tāda paša nosaukuma]] romāna motīviem.<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/skatuve/59569-nacionalaja_teatri_pirmizrade_mehaniskajam_apelsinam Nacionālajā teātrī pirmizrāde "Mehāniskajam apelsīnam"], 2006. gada 19. janvāris. Tvnet.lv. Atjaunots: {{dat|2011|7|15}}.</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

sentences: '''Vectēva paradokss''' ir ar [[Ceļošana laikā|ceļošanu laikā]] saistīts [[paradokss]], kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības.<ref name="lobo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arxiv.org/pdf/gr-qc/0206078v2.pdf|title=Time, Closed Timelike Curves and Causality|page=2|author=Francisco Lobo|year=2002|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci.<ref name="sagan-nova">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pbs.org/wgbh/nova/time/sagan.html|title=Carl Sagan Ponders Time Travel|work=NOVA|date=December 10, 1999|publisher=[[PBS]]|accessdate=2016-05-21}}</ref> Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni,<ref name="Norman">{{Atsauce|title=Beyond Experience: Metaphysical Theories and Philosophical Constraints|date=2001|author=Norman Swartz|publisher=University of Toronto Press|url=http://www.sfu.ca/~swartz/beyond_experience/chap08.htm|pp=226—227}}</ref> jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi.<ref name="NicholasSmith">{{Tīmekļa atsauce|url=http://plato.stanford.edu/entries/time-travel/index.html#CauLoo|author=Nicholas J.J. Smith|date=2013|title=Time Travel|work=Stanford Encyclopedia of Philosophy|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot [[Laika mašīna|laika mašīnu]], lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences: '''Zinātņu doktors''' bija augstākais [[akadēmiskais grāds]] [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un ir augstākais akadēmiskais grāds [[Krievija|Krievijā]], kā arī dažās [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] un bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Natokināze''' ir [[japāņu virtuve|japāņu]] tradicionālajā ēdienā [[nato]] esošs [[Enzīmi|enzīms]].<ref name=":3">{{grāmatas atsauce|last1=Tai|first1=Ming-Wai|last2=Sweet|first2=Burgunda V.|title=Nattokinase for prevention of thrombosis|date={{dat|2006|06|15||bez}}|publisher=American Journal of Health-System Pharmacy, Volume 63, Issue 12|pages=1121–1123|url=https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/16754735/}}</ref> Natokināze veidojas nato ražošanas laikā [[soja]]s pupiņas fermentējot ar ''Bacillus subtilis natto''<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Yanagisawa|last6=Sumi|last2=Chateke|first2=Toshiyuki|last3=Chiba-Kamoshida|first3=Kaori|last4=Naito|first4=Sawa|last5=Ohsugi|first5=Tadanori|first1=Yasuhide|last7=Yasuda|first6=Hiroyuki|first7=Ichiro|last8=Morimoto|first8=Yukio|title=Purification, crystallization and preliminary X-ray diffraction experiment of nattokinase from Bacillus subtilis natto|date={{dat|2010|10|22||bez}}|publisher=Acta Crystallographica Section F Structural Biology and Crystallization Communications|isbn=1744-3091|pages=1670–1673|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2998380/}}</ref> 14—18 stundas 40 °C temperatūrā.<ref name=":5">{{grāmatas atsauce|last1=Obeid|first1=Alaa Eldin Fadul Elseid|last2=Alawad|first2=Aisha Mudawi|last3=Ibrahim|first3=Hanan Moawia|title=Isolation and Characterization of Bacillus Subtillus with Potential Production of Nattokinase|date={{dat|2015|02|25||bez}}|publisher=International Journal of Advanced Research (2015), Volume 3, Issue 3, 94-101|isbn=2320-5407|pages=94-101|url=http://www.journalijar.com/uploads/816_IJAR-5074.pdf}}</ref><ref name=":2">{{grāmatas atsauce|last1=Chen|first1=Hongjie|last2=McGowan|first2=Eileen M|last3=Ren|first3=Nina|last4=Lal|first4=Sara|last5=Nassif|first5=Najah|last6=Shad-Kaneez|first6=Fatima|last7=Qu|first7=Xianqin|last8=Lin|first8=Yiguang|title=Nattokinase: A Promising Alternative in Prevention and Treatment of Cardiovascular Diseases|date={{dat|2018|07|05||bez}}|publisher=Biomarker Insights|edition=13|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6043915/}}</ref> Dažādās publikācijās natokināze saukta arī par nato ekstraktu, ''subtilisin NAT'' un fermentētām sojas pupiņām, tomēr par natokināzi uzskatāms tikai fermentēšanā radies [[Enzīmi|enzīms]].<ref name=":3" />

sentences: '''Mīkla''' ir [[pārtika]]s starpprodukts, masa, kuras sastāvā ir [[milti]], šķidrums un dažādi citi produkti un kuru izmanto [[maize]]s, [[konditoreja]]s izstrādājumu vai [[makaroni|makaronu]] gatavošanā. Mīklas sastāvā parasti ir milti, ūdens vai [[piens]], [[ola (pārtika)|olas]], [[cukurs]], [[sāls]]. Citas sastāvdaļas pievieno pēc tā, kādam mērķim tā ir paredzēta. Pēc vēlamā galaprodukta arī mēdz mīklas dalīt, tas ir, pankūku mīklās, biskvīta mīklās, picas mīklās, rauga mīklās, smilšu mīklās un tā tālāk.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Jāņa Čakstes laukums
| alt_name =
| photo = Jāņa Čakstes laukums.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| photo_alt =
| map =
| lat_d =
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d =
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
|label_position =
| type = Laukums
| location = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
| nearest_city =
| area = 1,36 ha
| elevation = 11 m virs jūras līmeņa
| created = [[1914. gads]]
| designer =
| etymology =
| operator =
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| status =
| awards =
| open =
| camp_sites =
| hiking_trails =
| other_info =
| website =
|child =
|embedded =
}}
'''Jāņa Čakstes laukums''' ir laukums [[Liepāja|Liepājā]], kas atrodas [[Vecliepāja]]s apkaimē. Laukums rietumos robežojas ar [[Alejas iela (Liepāja)|Alejas ielu]], ziemeļos ar [[Rožu iela (Liepāja)|Rožu ielu]], austrumos ar [[Krišjāņa Valdemāra iela (Liepāja)|Krišjāņa Valdemāra ielu]], bet dienvidos ar [[Jēkaba Janševska iela|Jēkaba Janševska ielu]]. Jāņa Čakstes laukuma kopējā platība ir 1,36 ha. Laukums atrodas 11 metrus virs jūras līmeņa un tas ir augstākais punkts Liepājā.<ref>http://liepaja.travel/lv/darit-un-redzet/pilseta/apskates-objekti/jana-cakstes-laukums/</ref>

sentences: '''Virtuālā starptautiskā autoritatīvā datne''' ({{val|en|Virtual International Authority File}}; '''VIAF''') ir starptautiska [[autoritatīvā vadība|autoritatīvā]] datne. Tas ir vairāku nacionālo bibliotēku kopīgs projekts, kā darbību nodrošina ''Online Computer Library Center'' (OCLC).<ref>{{publikācijas atsauce |last1=Kelley |first1=Michael | last2 =Schwartz |first2=Meredith |year=2012 |title=VIAF service transitions to OCLC |journal=[[Library Journal]] |volume=137 |issue=8 |page =16 | publisher=[[Media Source Inc.|Media Source]]}}</ref><ref>{{Atsauce | url = http://www.oclc.org/viaf/ | title = VIAF | publisher = OCLC}}</ref> Projektu uzsāka [[Vācijas Nacionālā bibliotēka]] un ASV [[Kongresa bibliotēka]] 2000. gadā.<ref>[http://leo.cilea.it/index.php/jlis/article/view/4520 Analysis and Reflections on VIAF, Virtual International Authority File] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131206173815/http://leo.cilea.it/index.php/jlis/article/view/4520 |date={{dat|2013|12|06||bez}} }} // JLIS, Vol. 1, No. 2 (2010), Manzotti, [[DOI:10.4403/jlis.it-4520]]: «Virtual International Authority File (VIAF) is a joint experiment of the Library of Congress (LC), the Deutsche Nationalbibliothek (DNB), and the Bibliothèque Nationale de France (BNF) with Online Computer Library Center (OCLC). Started in 2000, VIAF is a linking between authority records of the participant national agencies»</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
]]
'''Neoplatonisms''' ir termins, kas raksturo [[filozofija]]s tradīciju 3.—6. gadsimtā. Tas beidza pastāvēt neilgi pēc [[Justiniāns I|Justiniāna I]] ierosinātās [[Platona akadēmija]]s slēgšanas. Šo neoplatonisma periodu nereti dēvē par antīko neoplatonismu, un dažkārt izdala neoplatonisma attīstības virzienu tālākos laikmetos: [[viduslaiki|viduslaiku]] neoplatonismā (teoloģiskā perspektīvā) un [[Renesanse]]s neoplatonismā (antropocentriskā perspektīvā).<ref>[http://vesture.eu/index.php/Neoplatonisms Neoplatonisms], vesture.eu. Atjaunināts; {{dat|2015|04|15}}.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bar-tailed_Godwit.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Limosa
|      ģints_lv = Puskuitalas
|          suga = Limosa lapponica
|       suga_lv = Sarkanā puskuitala
|      binomial = Limosa lapponica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Tenisisti]]
[[Kategorija:Serbijas un Melnkalnes sportisti|Tenisisti]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mantineja
| native_name    = {{gree|Μαντίνεια}}
| image          = Mantinia Ancient Theater.jpg
| image_size     =
| caption        = Mantinejas teātra drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 37| lats = 4| latNS = N
| longd = 22| longm = 23| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mantineja''' (sengr. ''Μαντίνεια'') pirms tam bija zināma kā '''Antigonija''' (sengr. ''Ἀντιγόνεια'') bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijā]], [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā. Mūsdienās Mantinejas drupas atrodas netālu no [[Nestani]] ciema Tripoles apgabalā, [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]]. [[Antīkie laiki|Antīkajos laikos]] pie pilsētas ir notikušas vairākas kaujas, no kurām pazīstamākā ir [[Mantinejas kauja]] 362. gadā pr.Kr. starp spartiešiem un tēbiešiem, kuras gaitā gāja bojā pazīstamais [[Tēbas (Grieķija)|Tēbu]] karavadonis [[Epaminonds]].

sentences: '''Mediķis''' ir [[persona]], kam ir [[medicīna|medicīniskā]] [[izglītība]] un kas nodarbojas ar [[ārstniecība|ārstniecību]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stigs
| series        = Raidījuma "[[Gāzi grīdā!]]"
| image         = The_Stig_British_International_Motor_Show.jpg
| caption       = Stigs Starptautiskajā britu motošovā 2006. gadā
| first         = Gāzi grīdā! 1. sērija ({{dat|2002|10|20|N|bez}})
| last          =
| creator       =
* [[Endijs Vilmens]]
* [[Džeremijs Klārksons]]
| portrayer     =
* [[Perijs Makartijs]] (2002—2003)
* [[Bens Kolins]] (2003—2010)
* ''Nezināms'' (2010—pašlaik)
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    = Automobiļu testētājs
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Stigs''' ({{val|en|The Stig}}) ir pseidonīms personai, kurš ir automobiļu testētājs, populārajā [[BBC]] raidījumā "[[Gāzi grīdā!]]" ({{val|en|Top Gear}}). Stiga personība tiek turēta noslēpumā. Raidījumu laikā viņš vienmēr ir tērpies vienā un tajā paša aizsargtērpā un ķiverē, nekad nerunā, ja neskaita atsevišķas replikas.<ref>[http://www.youtube.com/watch?v=XnmWpSCXPbs YouTube — Top Gear: The Stig talks!]</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Altaja Republika
|official_name=''Республика Алтай''
''Алтай Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline =Сказка,Мечта,Красавица.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Altai Republic.svg
|image_shield = Coat of Arms of Altai Republic.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Map of Russia - Altai Republic (2008-03).svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Sibīrijas federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Gornoaltajska]]
| established_title        =
| established_date         =
|official_language = [[krievu valoda]]
[[altajiešu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=1 pilsēta, 10 rajoni
|p1=[[Gornoaltajska]]
|p2=[[Košagačas rajons]]
|p3=[[Majmas rajons]]
|p4=[[Ongudajas rajons]]
|p5=[[Turočakas rajons]]
|p6=[[Ulaganas rajons]]
|p7=[[Ustjkanas rajons]]
|p8=[[Ustjkoksas rajons]]
|p9=[[Šebaļinas rajons]]
|p10=[[Čemalas rajons]]
|p11=[[Čojas rajons]]
|area_total_km2 = 92903
|total_type=
|population_total = 211645
|population_as_of = 2014
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (56,6 %), {{nobr|[[altajieši]] (33,9 %)}}, {{nobr|[[kazahi]] (6,2 %)}}
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://www.altai-republic.com/}}
|footnotes =
}}
'''Altaja Republika''' ({{val|ru|Республика Алтай}}, {{val|alt|Алтай Республика}}) ir [[Krievijas Federācija]]s subjekts [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas federālajā apgabalā]]. Robežojas ar [[Altaja novads|Altaja novadu]] rietumos un ziemeļrietumos, [[Kemerovas apgabals|Kemerovas apgabalu]] ziemeļos, [[Hakasija|Hakasijas Republiku]] ziemeļaustrumos, [[Tiva|Tivas Republiku]] austrumos, kā arī [[Mongolija|Mongoliju]] dienvidaustrumos, [[Ķīna|Ķīnu]] dienvidos un [[Kazahstāna|Kazahstānu]] dienvidrietumos.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordžs Herberts Mīds
|          vārds_orig = ''George Herbert Mead''
|              attēls =George Herbert Mead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1863
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Sauthadleja]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|              m_gads =1931
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[pragmatisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[simboliskais interakcionisms]], [[socializācijas teorija]]
|          alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Vilhelms Vunds]], [[Džons Djūijs]]
|          ietekmējis =[[Jirgens Hābermāss]], [[Džons Djūijs]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: [[Kombinatorika|Kombinatorikā]] '''Katalāna skaitļi''' veido naturālu skaitļu [[virkne|virkni]], kas sastopama dažādās skaitīšanas problēmās, bieži ietverot [[rekursija|rekursīvi]] definētus objektus. Tie nosaukti par godu [[Beļģija|beļģu]] matemātiķim [[Eižens Šarls Katalāns|Eiženam Šarlam Katalānam]] (''Eugène Charles Catalan'', 1814–1894).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Noams Čomskis
|     vārds_orig = ''Noam Chomsky''
|         attēls = Noam Chomsky portrait 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noams Čomskis 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|       paraksts =
|          skola =
|      intereses = [[Valodniecība]], [[metavalodniecība]], [[psiholoģija]], [[politika]], [[ētika]]
|     alma_mater = [[Pensilvānijas Universitāte]]
|      skolotājs =
|      skolnieks =
|     ietekme_no =
|     ietekmējis =
|          darbi =
|         valoda =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Avrams Noams Čomskis''' ({{val|en|Avram Noam Chomsky}}, {{izrunā|æˈvrɑːm ˈnoʊm ˈtʃɒmski}}, dzimis {{dat|1928|12|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[valodnieks]], [[filozofs]] [[kognitīvā zinātne|kognitīvais zinātnieks]], [[vēsturnieks]], sabiedrības struktūru kritiķis un [[politiskais aktīvisms|politiskais aktīvists]]. Čomskis ir [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] valodniecības profesors, un [[Čomska hierarhija]]s — formālu valodu klasifikācijas — autors. Viņa darbiem valodniecībā ir bijusi liela loma [[biheiviorisms|biheiviorisma]] norietā un apziņas izpētē. Čomskis ir [[anarhosindikālisms|anarhosindikālists]] un kļuvis pazīstams ar politisko aktīvismu, saviem [[liberālisms|liberāli]] [[kreisa politika|kreisajiem]] politiskajiem uzskatiem, un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārpolitikas kritiku. Viņš ir sarakstījis desmitiem grāmatu par valodniecību un ASV ārpolitiku.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #D00001
| nos = ''Antalyaspor''
| logo = Antalyaspor logo.svg
| pilns = ''Antalyaspor Kulübü''
| iesauka = ''Akrepler'' (skorpioni)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Antalja}}
| dib = 1966
| dib_mēn = 7
| dib_dat = 2
| stad = [[Antaljas stadions]]
| ietilp = 32 539
| prez = {{flaga|Turcija}} Ali Šafaks Eztirks
| tren = {{flaga|Turcija}} [[Nuri Šahins]]
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 13. vieta
| pattern_b1 = _molde17a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_b2 = _leyton1819h
| leftarm2 = FF0000
| body2 = FF0000
| rightarm2 = FF0000
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pattern_b3 = _mariupol1819h
| leftarm3 = 000055
| body3 = 000055
| rightarm3 = 000055
| shorts3 = 000055
| socks3 = 000055
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvības simbolu|dzīvības koks (nozīmju atdalīšana)|dzīvības koks}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{DISPLAYTITLE:Playstation 5}}
{{Konsoles infokaste|attēls=PlayStation_5_and_DualSense.jpg|logo=PS5_logo.svg|logo_izm=155px|attēls_izm=255px|paraksts=PlayStation 5 konsole un [[DualSense]] kontrolieris|gimene=[[PlayStation]]|media=[[Blu-ray]], [[DVD]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[DualSense]]
| [[DualShock 4]]
| [[PlayStation Move]]
}}|sakt=12. novembrī, 2020|izveidotājs=[[Sony]]|razotajs=[[Sony]]|operetajsistema=PlayStation 5 sistēmas programmatūŗa|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[PlayStation 4 Pro]]
| Bez versijām un revīzijam: [[PlayStation 4]]
}}|cena={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': USD$499, EUR€499
| '''PlayStation 5 Digital''': USD$399, EUR€399
}}|atmina=SSD 825 GB|svars={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': 4.5 kg
| '''PlayStation 5 Digital''': 3.9 kg
}}}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
Jakutu ģimene
| tauta = Jakuti
| skaits = 500 000–600 000
| vieta = {{ubl
| {{RUS}} 478 085 (2010.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm|title=ВПН-2010|publisher=|accessdate=18 March 2015|archive-date={{dat|2012|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120427011755/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm}}</ref>
| {{USA}} 17 454 (1999.-2007.)
| {{CAN}} 4 257 (2017.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gks.ru/fre.co|title=Yakuts in Canada}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| {{CHI}} 2 820 (2010.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wanmin.org/minzu/yakut.htm|title=Yakuts in China|publisher=|accessdate=18 March 2015}}</ref>
| {{KAZ}} 415 (2009.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://abai.kz/post/view?id=472.htm|title=Қазақстан 2009 жылы|publisher=|accessdate=18 March 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170215042805/http://abai.kz/post/view?id=472.htm|archivedate={{dat|2017|02|15||bez}}}}</ref><ref name="KZ2009">[http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/default.aspx Агентство Республики Казахстан по статистике. Перепись 2009.] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130810123929/http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/default.aspx |date=2013-08-10 }} ([http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/%D0%9D%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2.rar Национальный состав населения] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110723084232/http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/%D0%9D%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2.rar |date=2011-07-23 }}.rar)</ref>
| {{UKR}} {304 (2001.)<ref>[http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/ Всеукраїнський перепис населення 2001. Русская версия. Результаты. Национальность и родной язык.] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100701153929/http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/ |date=2010-07-01 }}</ref>
| {{LAT}} 37 (2020)
}}
| valoda = [[jakutu valoda|jakutu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
| grupas =
| radi = [[dolgani]], [[tivieši]], [[hakasi]], [[altajieši]]
}}
'''Jakuti''' vai '''saha''' ([[Jakutu valoda|jakutu]]: ''саха'') ir [[tjurki|tjurku]] tauta, kas dzīvo galvenokārt [[Saha]]s Republikā [[Krievija]]s Federācijā, arī [[Amūras apgabals|Amūras apgabalā]], [[Magadana]]s un [[Sahalīna]]s reģionos, kā arī Taimiras un Evenku nacionālajos apvidos. [[Jakutu valoda]] pieder tjurku valodu [[Sibīrija]]s zaram. Jakutu un eiropiešu pēcnācējus sauc par sahaļariem (krievu: ''cахаля́р'', jakutu: ''бааhынай'')

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Hasela šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Pīrija šaurums]]
| savieno1     = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| atdala       = [[Amunda Ringnesa sala]]
| atdala1      = [[Elefa Ringnesa sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=78| plat_m= 18| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=98| gar_m= 46| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 120
| platums      = 25
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Hasela šaurums''' ({{val|en|Hassel Sound}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Amunda Ringnesa sala|Amunda Ringnesa salu]] austrumos un [[Elefa Ringnesa sala|Elefa Ringnesa salu]] rietumos. Savieno [[Pīrija šaurums|Pīrija šaurumu]] ziemeļos ar bezvārda akvatoriju rietumos no [[Norvīdžena līcis|Norvīdžena līča]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAGYN Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Hassel Sound]</ref> Šaurumu atklāja [[Oto Sverdrups|Oto Sverdrupa]] ekspedīcija 1900.—1901. gadā. Nosaukts par godu norvēģu polārpētniekam, Sverdrupa un [[Roalds Amundsens|Rūela Amundsena]] ekspedīciju dalībnieka Sverres Hasela (''Sverre Hassel'') vārdā.

sentences:
[[Kategorija:Mozambika]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Mozambika]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Mozambika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Anguidae.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Anguis fragilis|Glodene}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|      binomial = Anguimorpha <small>([[Fürbringer]], 1900)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodeņveidīgie''' (''Anguimorpha'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām. Šai infrakārtai pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas pēdējo gadu jaunākajās klasifikācijās un tā ir mainīta tikpat bieži kā visa zvīņrāpuļu kārta.<ref name=uk/><ref name=fi/> Katra zinātnieku un sistemātiķu grupa, izmantojot jaunākos [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumus, piedāvā savu versiju. Piemēram, 2004. gada sistemātikā (''Townsend et al, 2004'') glodeņveidīgo infrakārta tiek iedalīta 5 dzimtās,<ref name=uk/> bet pēc citu zinātnieku grupas 2005. gada sistemātikā (''Vidal & Hedges, 2005'') tā dalās 3 dzimtās.<ref name=fi/> Toties saskaņā ar vēl citu zinātnieku grupu 2012. gada sistemātikā (''Hutchinson, Skinner & Lee, 2012'') šī infrakārta ir vispār likvidēta.<ref name=fi/> Pieminētās sitemātikas ir tikai daži piemēri no informācijas avotos pieejamām sistemātikām.

sentences: '''LMTP''' jeb '''Local Mail Transfer Protocol''' ir [[e-pasts|e-pasta]] protokols, tas ir aizguvums no [[SMTP]] (''Simple Mail Transfer Protocol'') protokola. LMTP ir alternatīva SMTP gadījumos, kad saņēmēja pusē nav vēstuļu rindas, tādas kā [[Vēstules piegādes aģents|vēstules piegādes aģenta]], kas saprot SMTP dialogu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Nikons
 |       vārds_orģ = Нїконъ
 |          attēls = Portrait of Patriarch Nikon.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Maskavas un Krievijas patriarhs
 |     term_sākums = {{dat|1652|7|25|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1666|12|12|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = Josifs
 |        pēctecis = Joasafs II
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] un [[Veļikije Luki|Veļikije Luku]] metropolīts
 |    term_sākums2 = {{dat|1649|3|11|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1652|7|25|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = Afoņijs
 |       pēctecis2 = Makarijs III
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 =
 |    term_sākums4 =
 |    term_beigas4 =
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1605|5|7}}
 |      dzim_vieta = [[Veļdemanova]], [[Krievijas cariste]], tagad [[Krievija]]s [[Ņižņijnovgoroda]]s apgabala Perevozskas rajonā
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1681|8|17|1605|5|7}}
 |       mir_vieta = [[Tropino]], [[Jaroslavļa]], [[Krievijas cariste]]
 |       apglabāts = Novojerusaļimskas klosteris, [[Istra (pilsēta)|Istra]], [[Maskavas apgabals]], [[Krievija]]
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs = Mina
 |            māte = Mariama
 |         dzīvesb =
 |           bērni = nav izdzīvojušu
 |       profesija = garīdznieks
 |      alma_mater =
 |        reliģija = [[Krievu Pareizticīgā baznīca|krievu pareizticība]]
 |        paraksts = Автограф Патриарха Московского Никона 17век Сытин 3века 1912.jpg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Nikons''' ({{val|ru|Ни́кон}}, [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''Нїконъ''), dzimis '''Ņikita Miņins''' (''Никита Минин''; 1605—1681) bija septītais [[Krievu Pareizticīgā baznīca|Krievu Pareizticīgās baznīcas]] Maskavas un visas Krievijas patriarhs, oficiāli amatā no 1652. līdz 1666. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{otheruses4|upi|Po|Po}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Po
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Cremona Po Bridge.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Tilts pār Po
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Alpi]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Adrijas jūra]]
  | baseina_valstis   = [[Itālija]], [[Šveice]], [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 652
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 1540
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 74000
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ahims fon Akermanis
|     vārds_orig = ''Achim fon Akerman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1945]]. gada janvāris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Šnēdemīle, [[Vācija]]
([[Pila]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - majors Ervīns fon Akermanis, māte - Elvīra, dzim. fon Arnima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rozmarija fon Vinterfelda (''Rosemarie von Winterfeld'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Uzmanības centrā
|    oriģinālnos = ''Spotlight''
|         attēls = Spotlight (film) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Toms Makārtijs]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Marks Rafalo]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Džons Sleterijs]]
* [[Stenlijs Tuči]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[First Look Media]]''
* ''[[Participant Media]]''
* ''Rocklin/Faust''
|    izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2015|09|03|Venēcijas kinofestivāls|2015|11|06|ASV}}
|         ilgums = 129 minūtes<!--Theatrical runtime: 128:33--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spotlight-film | title=''SPOTLIGHT'' (15) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=October 27, 2015 | accessdate=October 27, 2015 | archive-date={{dat|2015|12|24||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20151224190932/http://www.bbfc.co.uk/releases/spotlight-film }}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vulture.com/2015/11/tom-mccarthy-on-spotlight-oscars.html |title= Watching the Watchers: Tom McCarthy on Making Spotlight |website=Vulture.com|accessdate=November 7, 2015}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|98,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1895587/|title=Spotlight (2015) |website=Box Office Mojo |accessdate={{dat|2023|4|8||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Uzmanības centrā"''' ({{val|en|Spotlight}}) ir 2015. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir [[Toms Makārtijs]]. Filmas sižets veidots pēc patiesiem notikumiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Lemminkäinen Oyj''
| logo             = Lemminkäisen logo.png
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar ''[[YIT]]''
| predecessor      =
| successor        = ''[[YIT]]''
| foundation       = 1910. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Lemminkäinen Oyj''''' bija [[Somija]]s [[celtniecība]]s uzņēmums. Dibināts 1910. gadā. 2018. gadā tas pievienots uzņēmumam ''[[YIT]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Hokeja komanda
| text_color  = red
| bg_color    = darkblue
| team        = ''Vålerenga Ishockey''
| logo        = Vålerenga_logo.png
| logosize    =
| city        = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
| league      = [[Norvēģijas hokeja līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = 1913
| arena       = ''[[Jordal Amfi]]''
| colors      = {{colorbox|darkblue}} {{colorbox|red}}
| owner       =
| coach       = {{flaga|Norvēģija}} [[Espens Knutsens]]
| coach2      =
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
}}
'''''Vålerenga Ishockey''''' ir [[hokejs|hokeja]] komanda, kas bāzēta [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], un spēlē [[Norvēģijas hokeja līga|Norvēģijas hokeja līgā]]. Klubs dibināts [[1913]]. gadā, taču hokeja nodaļa tika izveidota vien 1950. gados. 26 reizes ''Vålerenga Ishockey'' izcīnījusi [[Norvēģija]]s čempiones titulu. Tā ir [[Norvēģija]]s titulētākā hokeja komanda.

sentences:
{{Atveidošana}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Īstais Gārfīlds
| attēls                   =  Garfield gets real.PNG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garfield Gets Real''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Mark A.Z. Dippé]]
| producents               = [[Džims Deiviss]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Frenks Velkers]]
* [[Gregs Bergers]]
* [[Odrija Vasilivski]]
* [[Gregs Ērglis]]
* [[Volijs Vingerts]]
* [[Džeisons Marsdens]]
* [[Dženifera Dārlinga]]
* [[Pat Fraley]]
* [[Nīls Ross]]
* [[Stīvens Stantons]]
* [[Freds Tatasiors]]
| mūzika                   = [[Kenets Burgomasters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Paws, Inc.]]''
* ''[[The Animation Picture Company]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|8|9|ASV|}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Īstais Gārfīlds"''' ({{val|en|Garfield Gets Real}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Mark A.Z. Dippé]]. Filma balstīta animācijas seriālā "[[Gārfīlds]]". Galvenās lomas ierunājuši [[Frenks Velkers]], [[Gregs Bergers]], [[Odrija Vasiļevskis]], [[Gregs Ērglis]], [[Volijs Vingerts]], [[Džeisons Marsdens]], [[Dženifera Dārgais]], [[Pats Fralejs]], [[Nīls Ross]], [[Stīvens Stantons]] un [[Freds Tatasiors]].

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas mūzika|Mūziķi]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki|Mūziķi]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc valsts]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
(''Limacus maculatus'')]]
'''Gada gliemis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2005. gada izraugās [[Latvijas Malakologu biedrība]].<ref>[http://gliemji.daba.lv/LV/Gadagliemis.shtml Gada gliemji] Skatīts: 2022. gada 16. janvārī.</ref> Par gada simbolu tiek nosaukta kāda no Latvijā sastopamām [[gliemeži|gliemežu]] vai [[gliemenes|gliemeņu]] sugām, lai informētu sabiedrību par šo dzīvnieku bioloģiju un ekoloģiju, iespējām iesaistīties retas sugas aizsardzības aktivitātēs. Dažreiz izraudzītā [[suga]] ir plaši izplatīta, bet tās sastopamības izvērtējums ļauj spriest par biotopa jeb dzīvotnes stāvokli un dabā notiekošajām pārmaiņām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Donijs Brasko
| attēls                   = Donnie brasco ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Donnie Brasco''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Luiss Didžiamo]]
* [[Geils Mutrukss]]
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Maikls Madisens]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Enna Heiča]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Mandalay Entertainment]]''
* ''[[Mark Johnson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|2|28||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997|title=Donnie Brasco|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921011541/https://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donniebrasco.htm|title=Donnie Brasco (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Donijs Brasko''' ({{val|en|Donnie Brasco}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Als Pačīno]], [[Maikls Madisens]], [[Bruno Kirbijs]], [[Džeimss Ruso]] un [[Enna Heiča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|28||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|          name = ''Yandex N.V.''
|   native_name = ''Яндекс''
|          logo =
|         image =
| image_caption = ''Yandex'' galvenā mītne Maskavā
|          type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
|     traded_as = {{NASDAQ|YNDX}}, {{MCX|YNDX}}
|    foundation = 1997. gads (''CompTek'' publiskoja ''Yandex'' meklētāju){{br}}2000. gads (dibināts uzņēmums ''Yandex'')
|      location = [[Maskava]], {{RUS}}
|       founder = {{ubl|[[Arkadijs Voložs]]|[[Arkadijs Borkovskis]]|[[Ilja Segalovičs]]}}
|   area_served = [[Krievija]], [[Turcija]], [[Kazahstāna]], [[Baltkrievija]], [[Uzbekistāna]], [[Azerbaidžāna]], [[Gruzija]], [[Armēnija]], [[Izraēla]], [[Igaunija]]
|    key_people = [[Arkadijs Voložs]] ([[galvenā izpildpersona|GIP]])
|       revenue = {{increase}} [[US$]] 2,83 miljardi (2019)<ref name="financials">{{tīmekļa atsauce|title=Yandex|url=https://yandex.gcs-web.com/static-files/05095560-87ab-4769-9d99-596a93fc0df8|publisher=Yandex|accessdate=9 March 2020|archive-date={{dat|2020|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200323133929/https://yandex.gcs-web.com/static-files/05095560-87ab-4769-9d99-596a93fc0df8}}</ref>
|    net_income = {{increase}} [[US$]] 0,18 miljardi (2019)<ref name="financials" />
|        assets = {{increase}} [[US$]] 4,70 miljardi (2019)<ref name="financials" />
|        equity = {{increase}} [[US$]] 3,48 miljardi (2019)<ref name="financials" />
| num_employees = 8854 (2018)
|      industry = {{ubl|[[internets]]|[[meklētājprogramma]]}}
|      products =
|     homepage = {{URL|https://yandex.ru/}}, {{URL|https://yandex.com/}}
|    footnotes = <ref>{{cite press release | url=https://ir.yandex/releasedetail.cfm?ReleaseID=1057604 | title=Yandex Announces Fourth Quarter and Full-Year 2017 Financial Results | publisher=Yandex | date=February 15, 2018 | journal= | access-date={{dat|2020|04|12||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180527062535/https://ir.yandex/releasedetail.cfm?ReleaseID=1057604 | archive-date={{dat|2018|05|27||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pelču muiža
| native_name         = Pelzen
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Jūgendstils
| structural_system   =
| owner               = Pašvaldības īpašums.
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Latvija|Kuldīgas novads|Pelču pagasts|Pelči}}
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd =  | longm =  | longs = | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1903
| completion_date     = 1904
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Vilhelms Neimanis]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pelču muižas pils
|      numurs = 8753
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2010|11|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
[[ziemeļbriedis|ziemeļbrieža]] maskā]]
'''Ziemassvētku vecītis''' ir [[folklora]]s tēls, kurš, pēc vairāku Rietumu kultūru tradīcijām, [[Ziemassvētki|Ziemassvētku vakarā]] ({{dat||12|24||bez}}) nes dāvanas bērniem, kuri iepriekšējā gadā labi uzvedušies. Iespējamais Ziemassvētku vecīša prototips ir nīderlandiešu [[Sinterklāss]], kurš savukārt varētu būt cēlies no vācu pasakas par dāvanas nesošo [[Svētais Nikolajs|Svēto Nikolaju]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Zālamana jūra
|attēls=ZalamanaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 8 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 154 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 720 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 9140
|valstis       = {{PNG}}<br />{{SLB}}
|pilsētas=Nav lielu pilsētu
}}
'''Zālamana jūra''' ({{val|en|Solomon Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]].

sentences: '''Annāles''' ({{val|la|annālēs (libri)}} — 'gada (grāmatas)') ir [[grāmata]]s ar notikumu aprakstiem gadskārtējā laika secībā. [[Senā Roma|Romiešiem]] vēsturisku piezīmju tāfele, ko izkāra amata telpās un kas vēlāk ([[4. gadsimts|4. gadsimtā]]) noderēja par vēstures avotiem. [[Viduslaiki|Viduslaikos]], vispirms [[Anglija|Anglijā]], tad pārējā Eiropā klosteros un galmos — grāmatas, kur hronoloģiskā kārtībā ierakstīja svarīgākos notikumus. Tagad par annālēm sauc zinātnisku vai mākslas iestāžu rakstu krājumus.

sentences: '''Sandales''', novecojušā formā '''zandales''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/sandales | title= sandale | publisher= tezaurs.lv}}</ref> ir [[apavi]], kuriem nav purngala un arī papēdis ir atkailināts. Sandaļu [[zole (apavi)|zolēm]] ir zems papēdis vai vispār nav papēža, un tām virsū ir kāda materiāla sloksnes vai siksnas. Sandales var būt gan sieviešu, gan vīriešu apavi. Šis apavu veids ir ļoti populārs [[vasara|vasarā]], kā arī silto zemju iedzīvotājiem visa gada garumā. Parasti tie ir ikdienas apavi, bet ir arī eleganti veidoti sandaļu modeļi svētku gadījumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Cannabis_sativa_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-026.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite| Cannabis sativa }}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|           dzimta = Cannabaceae
|    dzimta_lv = Kaņepju dzimta
|            ģints = Cannabis
|             suga = C. sativa
|          suga_lv = Sējas kaņepe
|         binomial = Cannabis sativa [[Kārlis Linnejs|L]].
|      kategorijas = nē
|rinda_lv=Rožu rinda}}

sentences:
'''Bende''' ir persona, kura izpilda [[Nāvessods|nāves sodu]] vai [[miesassodu]]. Pārnestā nozīmē termins tiek lietots kā sinonīms vārdiem “mocītājs”, “sodītājs”.
== Darbības specifika ==
Bendem parasti tiek uzrādīts orderis, kas pilnvaro vai liek viņam izpildīt sodu. Attiecīgā pavēle aizsargā bendi no apsūdzības slepkavībā. Parasti bendes apzīmējumam izmantoti termini, kas atvasināti no nāvessoda veidiem, lai gan viņi bieži veica arī citus fiziskus sodus. Piemēram, ir bende pakārējs ([[pakāršana]]) un bende [[galvas nocirtējs]] ([[galvas nociršana]]). Armijā bendes lomu pildīja karavīrs vai karavīru grupa. Izplatīts bendes stereotips ir viduslaiku vai absolūtisma bende ar kapuci. Simboliski vai reāli bendes reti bija ar kapuci un nebija tērpušies melnā krāsā; kapuces tika izmantotas tikai tad, ja bendes identitāte un anonimitāte bija jāpasargā no sabiedrības. Kā [[Hilarija Mantela]] atzīmēja savās 2018. gada ''Reith Lectures'' lekcijās: "Kāpēc bende valkā masku? Jo visi zināja, kas viņš ir".

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cūgšpice
| Nosaukums2           = ''Zugspitze''
| Photo                = Zugspitze 2.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Austrija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 25 | plat_s = 16 | plat_NS = N
| gar_d  = 10 | gar_m   = 59 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 2962,06
| Relatīvais_augstums  = 1746
| Atrašanās vieta      = {{GER}}<br />{{AUT}}
| Kalnu grēda          = [[Bavārijas Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences: {{Commonscat|Grand Dukes of Luxembourg}}

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Pēteris Klūge
| attēls              =Kluge Peteris.PNG
| amats               = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums         = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati           ={{dat|1891|07|18}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1937|12|10|1891|07|18}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Ķelne}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu progresīvā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pēteris (Peters) Francs Ernests Eižens Klūge''' ({{val|de|Peter Franz Ernest Eugen Kluge}}; {{dat|1891|07|18|N|bez}} — {{dat|1937|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis un [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] deputāts no [[Vācbaltu progresīvā partija|Vācbaltu progresīvās partijas]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts Bauze
| vārds_orig =
| attēls = Roberts Bauze.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 8
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Raunas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 27
| m_vieta = {{vieta|KPFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
ir redzams sengrieķu ārstniecības dieva [[Asklēpijs|Asklēpija]] rokās]]
'''Medicīna''' ({{val|la|medicina}} — ‘ārstniecība’, ‘dziedniecība’) ir zinātnisku atziņu sistēma un praktiska darbība [[cilvēks|cilvēka]] [[veselība]]s saglabāšanai.<ref name="ZTV"/> Pēc būtības medicīna ir [[veselības zinātne]]s nozare. Tajā tiek pētīts cilvēka [[organisms]], tā uzbūve, funkcijas, bet visvairāk [[slimība]]s un to ārstēšanas iespējas. Medicīnas mērķis ir noteikt slimību izcelsmi, norisi, kā arī [[medicīniskā diagnostika|diagnostika]], [[ārstniecība|ārstēšana]] un [[profilakse]].

sentences:
DGKU virsbūves materiālu mazu kravu un atsevišķu vagonu (ne vairāk par 60-300 t bruto) pārvadāšanai]]
'''[[Sliežu ceļš|Sliežu ceļa]] uzturēšana''' (nereti sliežu ceļa uzturēšanu dēvē par sliežu ceļa ekspluatāciju vai remontu, izņemot kapitālo remontu un rekonstrukciju) nodrošina drošu un nepārtrauktu vilcienu kustību bez noteikto ātrumu ierobežojumiem ceļa un būvju bojājumu dēļ visā ceļa garumā periodā starp kapitālajiem remontiem. Laikus jāatklāj bojājumu rašanās cēloņi gan ceļā kopumā, gan atsevišķos ceļa elementos. Galvenais ceļu uzturēšanā ir bojājumu prognozēšana. Lai prognozētu bojājumu, nepieciešams zināt apstākļus un nosacījumus, pie kuriem bojājums var rasties, tāpēc nepieciešams labi pārzināt [[Sliežu ceļš|sliežu ceļu]] — ikvienu tā elementu: zināt kādas ceļā notiek izmaiņas [[Dzelzceļa ritošais sastāvs|ritošā sastāva]], vides un [[Meteoroloģija|meteoroloģisko]] apstākļu ietekmē. Daudzas izmaiņas, kas notiek ceļā ir zināmas, piemēram, piesārņota [[Balasts|balasta]] gadījumā, kad balasts slikti novada ūdeni, ziemā vērojama ceļa kūkumošanās. Pāri braucošo [[Vilciens|vilcienu]] iespaidā [[sliede]] pārvietojas vilcienu kustības virzienā, notiek ceļa aizdzīšana. Var notikt ceļa sabrukums, ja netiks veikti aizsardzības pasākumi. Ceļā var notikt arī tādi procesi, kuri raksturīgi tikai atsevišķam ceļam vai ceļa vietai. To rašanās iemesli var būt nezināmi, piemēram, ceļa nosēde. Šādos gadījumos meklē nosēdes iemeslus un izvēlas paņēmienus, kā to novērst, izpētot ceļa stāvokli, novērojot un analizējot izmaiņas.

Vilcienu dinamisko slodžu un nokrišņu iedarbības rezultātā ceļā rodas paliekošās deformācijas, kas rada tādu bojājumu, kā viļņveidīgu sliežu pavedienu nodilumu līknēs, ceļa aizdzīšanu, sliežu pavedienu stāvokļa izmaiņu līmenī, plānā un profilā, sliežu ceļa paplašinājumu vai sašaurinājumu, gulšņu galu bojājumus, izšļākumus un ceļa kūkumošanos u.c. bojājumus.

Ceļu uzturēšanai uz katru kilometru, [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedu]] un inženiertehnisku būvi ir nozīmēts zināms darbinieku kontingents, ceļa mašīnu parks un materiāli pēc aprēķinātām normām. Kontingenta, mašīnu un normu aprēķinos vērā ņem: kravspriedzi, virsbūves tipu, kustības ātrumu, balasta prizmas piesārņojuma intensitāti, iecirkņa atrašanās vietu — līknē vai taisnē, kā arī darbu mehanizācijas līmeni. Ceļu un būvju uzturēšana notiek saskaņā ar attiecīgā sliežu ceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumiem.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Niderlandes}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Nīderlandē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Skots Pilgrims pret pasauli
| attēls = Scott Pilgrim vs the World Wordmark.svg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scott Pilgrim vs. the World''
| žanrs = [[komēdija]], [[fantastika]]
| režisors = [[Edgars Raits]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Maikls Sera]],
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]],
* [[Kriss Evanss]],
* [[Anna Kendrika]],
* [[Brendons Rūts]],
* [[Kīrans Kalkins]]
| mūzika = [[Naidžels Godrihs]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Big Talk Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2010|7|27}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{JAP}}
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60—85 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|49,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 0446029
}}
'''"Skots Pilgrims pret pasauli"''' ({{val|en|Scott Pilgrim vs. the World}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma romantiska [[Asa sižeta filma|asa sižeta]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Edgars Raits]]. Galvenās lomas filmā attēlo [[Maikls Sera]], [[Mērija Elizabete Vinsteda]], [[Kriss Evanss]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons Rūts]] un [[Kīrans Kalkins]]. Lai gan filma nebija [[kases grāvējs]] un neatguva filmēšanā ieguldītos līdzekļus,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0446029/|title=Scott Pilgrim vs. the World|website=Box Office Mojo|access-date=2023-09-11}}</ref> tā ieguvusi [[kulta filma]]s statusu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://editorial.rottentomatoes.com/article/level-up-why-scott-pilgrim-vs-the-world-endures-as-a-cult-favorite-beyond-its-geek-appeal/|title=Level Up: Why Scott Pilgrim vs. The World Endures As A Cult Favorite Beyond Its Geek Appeal|access-date=2023-09-11|language=en-US}}</ref> Filma veidota pēc [[Grafiskais romāns|grafiskā romāna]] "[[Skots Pilgrims]]" motīviem.

sentences:
[[File:JGSDF reconnaissance bicycle (Kawasaki KLX250) 20120610-02.JPG|thumb|[[Japāna]]s [[sauszemes bruņotie spēki|sauszemes bruņoto spēku]] [[karavīrs]] dodas izpētes apmācībās]]
'''Rekognoscēšana''' ({{val|la|recognoscere}} — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Hu Dzja
| vārds_orig = 胡佳
| attēls = Hu Jia China Humanright activist.jpeg
| dz_gads = 1973
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| pilsonība = {{CHN}}
| nodarbošanās = [[aktīvisms|aktīvists]] un [[disidents]]
| dzimums = V
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvija]]s valsts vadītāji''', kopš [[1918]]. gada, kad tika izveidota [[Dienvidslāvijas karaliste|Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] līdz [[1992]]. gadam, kad beidz pastāvēt [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika]].

sentences: '''Piere''' ir [[seja]]s augšējā daļa virs [[uzacis|uzacīm]] līdz [[mati]]em, savukārt no sāniem to ierobežo [[deniņi]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Galium verum|ģints=Galium|ģints_lv=Madaras|suga=Galium verum|suga_lv=Īstā madara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Galium verum Przytulia właściwa 2020-07-12 02.jpg|valsts=Plantae}}'''Īstā madara''' (''Galium verum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, [[Latvija|Latvijā]], sausās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Kāpa|kāpās]] un gar [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Murgu aleja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7740496/|title=Nightmare Alley (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 150 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|1|Ņujorka|2021|12|17|ASV|2022|1|20|Latvija}}
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| studija = * ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Double Dare You Productions]]''
| operators = [[Dens Lostsens]]
| oriģinālnos = ''Nightmare Alley''
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| aktieri = * Bredlijs Kūpers
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Deivids Stratērns]]
| scenārijs = * Giljermo del Toro
* [[Kims Morgans]]
| producents = * [[Mailss Deils]]
* Giljermo del Toro
* [[Bredlijs Kūpers]]
| režisors = [[Giljermo del Toro]]
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Nightmare Alley (2021 film).jpg
| imdb =
}}'''"Murgu aleja"''' ({{Val|en|Nightmare Alley}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Giljermo del Toro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Keita Blanšeta]], [[Toni Kolete]], [[Vilems Defo]], [[Ričards Dženkinss]], [[Rūnija Mara]], [[Rons Pērlmans]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Deivids Stratērns]]. Filma ir balstīta uz 1946. gada [[Viljams Lindsejs Grešams|Viljama Lindseja Grešama]] [[Murgu aleja (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna, un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Murgu aleja (1947. gada filma)|1947. gada versijas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinolīna struktūrformulas

Hinolīna molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C9H7N
|citi nosaukumi=benzo[''b'']azīns, benzo[''b'']azabenzols,
leikols, leikonīns, benzo[''b'']piridīns,
1-azanaftalīns, hinoleīns
|CAS numurs=91-22-5
|molmasa=129,16
|blīvums=1093
|kušanas temperatūra=−15 °C
|viršanas temperatūra=237 °C
|šķīdība ūdenī=slikta
}}
'''Hinolīns''' (C9H7N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Hinolīna molekula sastāv no kondensētiem [[benzols|benzola]] un [[piridīns|piridīna]] gredzeniem (atšķirībā no [[izohinolīns|izohinolīna]] molekulas hinolīnam [[slāpeklis|slāpekļa]] atoms atrodas tuvāk pie benzola gredzena). Hinolīnam piemīt aromātiskas īpašības, jo tā ''π'' elektronu sistēma ir delokalizēta tāpat kā [[naftalīns|naftalīnam]]. Hinolīns ir iedzeltens šķidrums ar raksturīgu nepatīkamu smaku. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ļoti vāji. Hinolīnam ir [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības, kas ir nedaudz vājākas nekā piridīnam vai izohinolīnam. Ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] tas veido [[sāļi|sāļus]], kurus sauc par hinolīnija sāļiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gleznotājs
| abbreviation = Pic
| name_latin = Pictor
| RA = 4,32 ~ 6,51
| dec = −43 ~ −64
| areatotal = 247
| arearank = 59. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pic''
| starmagnitude = 3,30
| neareststarname = Kapteina zvaigzne
| stardistance = 12,78
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 26
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citrakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1617
|kušanas temperatūra=91 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Citrakonskābe''' (''cis''-metilbutēndiskābe, metilmaleīnskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Citrakonskābe ir ūdenī labi šķīstoša balta kristāliska viela. Citrakonskābei ir ''trans''-[[izomērs]] — [[mezakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Dēnhofs
|          vārds_orig = ''Teodor Dönhoff''
|              attēls = Teodor Denhoff (d. 1622).PNG
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = kā Cēsu vaivads (ap 1620)
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Durbe]]?, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1622
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 8
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = virsnieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Krusa''' ir cietu [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, parasti novērojama [[vasara|vasarā]], izkrīt no [[gubu lietusmākoņi]]em kopā ar [[lietus|lietu]]. Krusas graudiņi ir lodveida [[ledus]] bumbiņas, kas veidojas 4 km augstumā [[mākoņi|mākoņu]] iekšpusē,<ref name="neogeo">{{tīmekļa atsauce| url= http://neogeo.lv/?p=7522 | title= Krusa | publisher= NeoGeo.lv | date= 2011. gada 17. februāris | accessdate= 2018. gada 1. jūnijā}}</ref> kurā ir daudz ūdens pilienu. Tie sasalst zemā [[gaisa temperatūra|gaisa temperatūrā]] (no −40 līdz −20 °C), veidojot [[ledus]] kristālus. Bieži krusa ir novērojama kopā ar spēcīgu [[negaiss|negaisu]] un [[lietusgāze|lietusgāzēm]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 90
 | lv  = Deviņdesmit
}}

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-9''
| attēls                   =  K nine.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Rods Daniels]]
| producents               =
* [[Lorenss Gordons]]
* [[Čārlzs Gordons]]
| scenārija autors         =
* [[Stīven Sigāls]]
* [[Skots Maierss]]
* [[Loids Levins]]
* [[Donna Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* Džerijs Lī
* [[Mela Herisa]]
| mūzika                   = [[Mailzs Gūdmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gordon Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|4|28|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|title=K-9|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 13, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191013094853/https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|archivedate={{dat|2019|10|13||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|78,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=k-9.htm|title=K-9|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[K-911]]''
| imdb                     =
}}
'''''K-9''''' ir 1989. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Rods Daniels]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], Džerijs Lī un [[Mela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|4|28||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 1999. gada filma ''[[K-911]]'' un 2002. gada filma ''[[K-9: P.I.]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rezanovs
|     vārds_orig = ''Николай Резанов''
|         attēls = Rezanov np.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Krasnojarska}}
}}
'''Nikolajs Rezanovs''' ({{val|ru|Николай Петрович Резанов}}; dzimis {{dat|1764|3|28}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], miris {{dat|1807|3|13}} [[Krasnojarska|Krasnojarskā]]) bija [[krievi|krievu]] diplomāts, ceļotājs un uzņēmējs. Viens no [[Krievijas-Amerikas kompānija]]s izveidotājiem un pirmā Krievijas jūrasbrauciena apkārt Zemeslodei vadītājiem (1803-1806). Pirmais oficiālais Krievijas [[sūtnis]] [[Japāna|Japānā]].

sentences:
piemēru]]
'''Otrs vārds''' ir vārds, kas parasti atrodas starp personvārdu un uzvārdu. To lieto kā pilna vārda sastāvdaļu, galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]] un Rietumvalstīs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stanozolola struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17α-metil-5α-androstāno[3,2-c]pirazol-17β-ols,
vinstrols, strombaforts
|           CAS numurs = 10418-03-8
|      ķīmiskā formula = C21H32N2O
|              molmasa = 328,49
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Stanozolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[dihidrotestosterons|dihidrotestosterona]] atvasinājums, kam 2. un 3. pozīcijā pievienots [[pirazols|pirazola]] heterocikliskais gredzens. Stanozololu izmanto medicīnā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] biosintēzes traucējumu un [[kaheksija]]s ārstēšanā. Stanozolols veicina traumu un [[apdegums|apdegumu]] dzīšanu, atveseļošanos pēcoperāciju periodā un pēc [[staru terapija]]s. Lieto arī [[toksiskā struma|toksiskās strumas]], [[osteoporoze]]s, dažu [[anēmija]]s veidu ārstēšanai.

sentences: '''Fizikāls ķermenis''' jeb vienkārši '''ķermenis''' ir termins [[fizika|fizikā]]. Tie ir visi objekti, kuri sastopami dabā, piemēram, [[galds]], [[krēsls]], [[cilvēks]], ūdens piliens utt. Ikdienā šos ķermeņus mēdz saukt par ''priekšmetiem'' vai ''lietām''. Ikviens ķermenis sastāv no [[atoms|atomiem]] un [[molekula|molekulām]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Puša
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Pušas pasts.jpg
| image_caption = Pušas pasts
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Pušas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4614&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 207
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 14
| lats = 28
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 12
| longs = 50
| longEW = E
| elevation_m = 170
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4635 Puša
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Taro Aso
| vārds_orģ           = 麻生 太郎
| attēls              = Tarō Asō 20170920.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Taro Aso 2017. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Japānas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|2008|9|24|N}}
| term_beigas         = {{dat|2009|9|16|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1940|9|20}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Japāna|Iidzuka}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Japānas Liberāli demokrātiskā partija|Liberāli demokrātiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Taro Aso''' ({{val|ja|麻生 太郎}}, ''Asō Tarō''; dzimis {{dat|1940|9|20}}) ir [[japāņi|japāņu]] [[politiķis]], pašreizējais valsts finanšu ministrs un premjerministra vietnieks. Laikā no 2008. gada septembra līdz 2009. gada septembrim bijis Japānas premjerministrs. [[Japānas Liberāli demokrātiskā partija|Japānas Liberāli demokrātiskās partijas]] biedrs.

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences: '''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color= #FFFFFF
| bg_color  = #0018A1
| nos     = ''Internazionale''
| logo_links = FC Internazionale Milano 2021.svg
| logo_izm   = 190px
| pilns   = ''Football Club Internazionale Milano SpA''
| pilsēta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| dib     = 1908
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 9
| stad    = [[Stadio Giuseppe Meazza|Džuzepes Meacas stadions]]
| ietilp  = 80 018
| prez    = {{flaga|Ķīna}} Stīvens Džans
| tren    = {{flaga|Itālija}} [[Simone Indzagi]]
| līga    = [[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Itālijas A sērija]]
| sez     = [[2022.—2023. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona|2022.—2023.]]
| poz     = 3. vieta
| pattern_la1 = _internazionale2324h
| pattern_b1 = _internazionale2324h
| pattern_ra1 = _internazionale2324h
| pattern_sh1 = _internazionale2324h
| pattern_so1 = _internazionale2324hl
| leftarm1 = 0041FF
| body1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| pattern_la2 = _internazionale2324a
| pattern_b2 = _internazionale2324a
| pattern_ra2 = _internazionale2324a
| pattern_so2 = _internazionale2324al
| pattern_sh2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la3 = _internazionale2324t
| pattern_b3 = _internazionale2324t
| pattern_ra3 = _internazionale2324t
| pattern_sh3 = _internazionale2324t
| pattern_so3 = _internazionale2324tl
| leftarm3 =  FF5F12
| body3 =FF5F12
| rightarm3 = FF5F12
| shorts3 = FF5F12
| socks3 =  FF5F12
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Melioidoze''' ({{val-la|melioidosis}}) (arī pseidoienāši jeb pseidoholera) ir  [[infekcijas slimība]], kuru izraisa ''[[Burkholderia pseudomallei]]''.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Behram.etal2004"/> Ir [[Zoonoza saslimšana|zoonoza]] slimība, ar kuru var saslimt, kontaktējoties ar slimiem [[lauksaimniecība]]s ([[Cūka|cūkām]], [[zirgi]]em, [[Kaza|kazām]], [[Govs|govīm]]) un mežonīgiem [[dzīvnieki]]em, kā arī ar [[grauzēji]]em.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Nav fiksēti gadījumi, kad slimība būtu pārgājusi no cilvēka cilvēkam.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Ierosinātājs iekļūst organismā caur bojātu ādu un gļotādām (respiratori un fekāli-orāli). Nav islēgta iespēja inficēties, saskaroties ar pārnesēju (transmisīvi).<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Bieži sastopama [[Dienvidaustrumāzija]]s valstīs un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Neslimo"/>

sentences:
{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = 12
 |                   gads = 2015
 |    iesniegšanas datums = {{dat|2015|12|1}}
 |                statuss = pabeigts
 |       dalībnieka vārds = {{u|Sveicējs}}
 |               apraksts = Vēlos iegādāties grāmatu "Latvijas augi", lai paplašinātu mūsu augu rakstus.
 |       projekta grafiks = Grāmatu iegādāšos uzreiz pēc apstiprināšanas, rakstu papildināšu veikšu triju mēnešu laikā.
 |             pamatojums = Plānoju trīs mēnešu laikā papildināt 50 esošos rakstus un izveidot 50 jaunus rakstus.
 |               finanses = Grāmatas cena interneta grāmatnīcā ir 25 EUR, piegāde bezmaksas. Citu izdevumu nav.
 |        pieteiktā summa = 25
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = {{dat|2015|12|8}} aizpilda pie apstiprināšanas
 |                 lēmums = Pieteikums apstiprināts, kopienas kopējais viedoklis ir pozitīvs. Plānotās izmaksas: par 1 EUR 2 jauni un 2 papildināti raksti ir pieņemamas.
 |              apmaksāts = 25
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = {{dat|2016|3|2}}
 |      projekta ziņojums = Aptuveni triju mēnešu laikā pēc grāmatas iegādes izdevās īstenot uzstādīto mērķi. Kopumā papildināti 67 raksti, radīti 50 jauni vismaz 4000 baitu apjomā. Rezultātus var aplūkot [[Dalībnieks:Sveicējs|šajā lapā]].
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Lotigolas un Zemgales pakļaušana
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=
|date=[[1262]]—[[1290]]
|place=[[Latvija]], [[Igaunija]] un [[Lietuva]]

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |       binomial = Iris sibirica
 |         autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
 |         attēls = Sibirische Schwertlilie, Iris sibirica 06.JPG
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Liliopsida
 |       klase_lv = Viendīgļlapji
 |          rinda = Asparagales
 |       rinda_lv = Sparģeļu rinda
 |         dzimta = Iridaceae
 |      dzimta_lv = Skalbju dzimta
 |          ģints = Iris
 |       ģints_lv = Skalbes
 |           suga = I. sibirica
 |        suga_lv = Sibīrijas skalbe
 |    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Siņhajas revolūcija''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 辛亥革命) bija [[revolūcija]] Ķīnā, kas gāza monarhiju — [[Cjinu dinastija|Cjinu impēriju]].

sentences: '''Vēstules piegādes aģents''' ({{val-en|Mail Delivery Agent - '''MDA'''}}) ir [[datorprogramma]], kas pieņem ienākošās [[e-pasts|e-pasta]] vēstules un sadala tās saņēmēju individuālajās vēstuļu kastēs (ja galamērķis ir lokālajā datorā) vai pārsūta uz citu [[SMTP]] serveri (ja galamērķis ir uz cita servera). MDA bieži izmanto [[LMTP]] protokolu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Sandstar 300.jpg
|  att_nosaukums = [[Jūras zvaigzne]] starp [[jūras eži]]em
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|    apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
|     nodalījums = Bilateria
|  nodalījums_lv = Bilaterāļi
|       apakšnod = Deuterostomia
|    apakšnod_lv = Otrmutnieki
|           tips = Echinodermata
|        tips_lv = Adatādaiņi
|       binomial = Echinodermata <small>([[Klein]], 1734)</small>
|    iedalījums  = 6 apakštipi:
* ''[[Homalozoa]]''
* ''[[Crinozoa]]''
* ''[[Asterozoa]]''
* ''[[Echinozoa]]''
* †''[[Pelmatozoa]]''
* †''[[Blastozoa]]''
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Aleksandrs fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Alexander Friedrich Michael Lebrecht Nikolaus Arthur, Graf von Keyserling''
|              attēls = AlexanderGrafKeyserling.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1815
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Kabile]], [[Kurzemes guberņa]],
 [[Krievijas impērija]] (tagad [[Kuldīgas novads]], {{LVA}})
|              m_gads = 1891
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 8
|             m_vieta = {{flaga|Krievija}} Raikīla, [[Igaunijas guberņa]],
 [[Krievijas impērija]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Berlīnes Universitāte
|             zinātne = [[ģeoloģija]], [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Introdukcija''' [[bioloģija|bioloģijā]] ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu dzīvo organismu sugu ievešana noteiktā teritorijā no citas teritorijas. Šie organismi pielāgojušies jaunajiem apstākļiem un spēj vairoties. Kādas sugas ieviešana apvidū, kur tā kādreiz mitusi, bet vēlāk izzudusi, ir '''reintrodukcija'''.

sentences:
[[Kategorija:Luterāņu bīskapi| ]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tagad ir īstais laiks
| attēls                   =  Now Is Good poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now Is Good''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ols Pārkers]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Ols Pārkers
| galvenajās lomās         =
* [[Dakota Faninga]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Pedijs Konsadains]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|8|31|Losandželosa|2012|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013|title=Now is Good|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222713/https://www.bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&country=H2&id=_fNOWISGOOD01|title=Now is Good (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tagad ir īstais laiks"''' ({{val|en|Now is Good}}) ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Dženijas Dounhemas romānu ''Before I Die''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ols Pārkers]]. Galvenās lomas atveido [[Dakota Faninga]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Pedijs Konsadains]], [[Olīvija Viljamsa]] un [[Kaja Skodelario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|31||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name = "Valdnieks"
| image = Machiavelli Principe Cover Page.jpg
| att_izm = 150px
| caption =1550. gada izdevuma titullapa
| author = [[Nikolo Makjavelli]]
| country =
| language =
| subject = Politikas zinātne
| genre =
| publisher =
| pub_date = 1532
| followed_by =
}}
'''"Valdnieks"''' ({{val|it|Il Principe}} — ‘princis’) ir 16. gadsimta politiskais [[traktāts]], kuru sarakstījis itālis [[Nikolo Makjavelli]]. Darbs tika publicēts 1532. gadā, piecus gadus pēc tā autora nāves, ar pāvesta [[Klements VII|Klementa VII]] atļauju.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vaiņodes pagasts
| karte             = Vaiņodes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Vaiņode
| platība           = 189,7
| iedzīvotāji       = 2276<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2276 / 189.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vainode.lv
| nos_vācu          = Wainoden
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вайноденская
| ref_krievu        =
}}
'''Vaiņodes pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Embūtes pagasts|Embūtes]], [[Gramzdas pagasts|Gramzdas]] un [[Priekules pagasts|Priekules]] pagastiem, [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Nīgrandes pagasts|Nīgrandes pagastu]] un Lietuvas [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Skodas rajons|Skodas rajona]] [[Īlaķu seņūnija|Īlaķu]] un [[Aleksandrijas seņūnija|Aleksandrijas]] seņūnijām un [[Telšu apriņķis|Telšu apriņķa]] [[Mažeiķu rajons|Mažeiķu rajona]] [[Židiķu seņūnija|Židiķu seņūniju]].

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aristofans
|     vārds_orig    = Ἀριστοφάνης
|         attēls    = Aristofanes.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =[[448. p.m.ē.|448]]./[[446. p.m.ē.|446]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    =
|      m_dat_alt    = [[386. p.m.ē.|386]]./[[380. p.m.ē.|380]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[senā komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Vardes]]" (Βάτραχοι, 405. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Marža''' ({{val|fr|marge}} — 'starpība, peļņa') — atšķirīgu lielumu, rādītāju atņemšanas rezultātā iegūts skaitlisks lielums, raksturojums, kas tiek lietots [[Banka|banku]], [[Birža|biržu]], [[tirdzniecība]]s un [[apdrošināšana]]s jomā.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca, Rīga, Zvaigzne, 2000.g.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks 2
| attēls                   = Attēls:Shrek 2 Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek 2''
| žanrs                    = animācijas piedzīvojumu komēdija
| režisors                 =
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kellijs Asbarijs]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Deivids Lipmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džo Stillmens]]
* [[J. Deivids Stems]]
* [[Deivids N. Veiss]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džons Klīzs]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Sims Evans Džounss]]
| studija                  =
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[DreamWorks animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Šreks]] (2001)
| nākamā                   = [[Šreks Trešais]] (2007)
| imdb                     =
}}
'''"Šreks 2"''' ({{val|en|Shrek 2}}) ir 2004. gada ''[[DreamWorks Pictures]]'' animācijas komēdija par cilvēkēdāju Šreku. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Šreks]]". Šī ir otrā daļa no "[[Šreks (filmu sērija)|Šreka]]" filmu sērijā. Lomas ierunājuši: [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]] un [[Džons Klīzs]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Geidāns''' var būt:

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidlanao
| official_name = ''Lanao del Sur''
| image_skyline = Marawi lake.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Lanao ezers]] pie [[Maravi]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3872.89
| population_total = 1195518
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Maravi]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Maravi]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAS
| website                  =
}}
'''Dienvidlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Sur}}, {{val|mrw|Pagabagatan Ranao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1159 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Maravi]].

sentences:
saģērbusies kā [[Ketnisa Everdīna]] ''Montreal Comiccon'' pasākumā, 2015. gada jūlijā]]
'''Fandoms''' (no {{val|en|Fandom}}) jeb '''fanu bāze''' ir [[subkultūra]], ko veido [[fans|fani]], kam raksturīga [[empātija]] un biedrošanās ar tiem, ar kuriem sakrīt intereses. Fani parasti interesējas pat par nelielām detaļām no viņu fanošanas objektiem un pavada ievērojamu sava laika un enerģijas daļu, izkopjot savas intereses, bieži vien [[sociālais tīkls|sociālajos tīklos]], tādējādi atšķirot fanus no tiem, kuriem tā ir tikai gadījuma interese.

sentences: '''Polimerāzes ķēdes reakcija''' ('''PĶR'''; {{val|en|Polymerase chain reaction}}, ''PCR'') ir plaši izmantota metode miljoniem līdz miljardiem konkrēta [[DNS]] parauga kopiju (pilnīgas vai daļējas kopijas) izgatavošanai. Tā ļauj zinātniekiem ņemt ļoti mazu DNS paraugu un to (vai tā daļu) pavairot līdz pietiekami lielam daudzumam, lai to varētu detalizēti izpētīt. PĶR 1983. gadā izgudroja amerikāņu bioķīmiķis [[Kerijs Mulliss]] (''Mullis'') uzņēmumā ''Cetus Corporation'', kurš 1993. gadā par šo izgudrojumu saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]].

sentences: '''Krievijas Federācijas Konstitucionālā tiesa''' - tiesu sistēmas institūcija, kas īsteno konstitucionālo kontroli pār Krievijā spēkā esošajiem likumiem un noteikumiem. [[Krievijas Federācija]]s Konstitucionālās tiesas pilnvaras, formācijas kārtību un darbību reglamentē [[Krievijas Federācijas Konstitūcija]] un Federālais konstitucionālais likums "Par Krievijas Federācijas Konstitucionālo tiesu". Konstitucionālā tiesa sastāv no 19 tiesnešiem. Saskaņā ar Krievijas Federācijas Konstitūciju, Konstitucionālā tiesa ir viens no trim valsts varas pamatbalstiem, tomēr praktiski tā pilnībā ir atkarīga no izpildvaras.

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dāvids Oistrahs
|     vārds_orig = ''Дави́д Фёдорович (Фи́шелевич) О́йстрах''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-23447-0001, Dresden, Konzert David Oistrach (crop).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks, altists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu pie Baltijas jūras|pilsētu Maskavas apgabalā|Koroļova}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Karaļauči
| official_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Kaliningrad_Montage_(2016).png
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Kaliningrad.png
| image_shield = Kgd gerb.png
| shield_size = 70px
| image_map = Map of Russia - Kaliningrad Oblast (2008-03).svg
| pushpin_map = Krievija/Kaļiņingrada
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
| subdivision_name1 = [[Kaļiņingradas apgabals]]
| subdivision_type2 = Municipālais veidojums
| subdivision_name2 = Apgabala nozīmes pilsēta
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1286 (Altštate)
1327 (Kneiphofa)
| area_total_km2 = 215.7
| population_as_of = 2023
| population_blank1_title = etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[krievi]] (87.4 %)
[[ukraiņi]] (4.0 %)
 [[baltkrievi]] (3.8 %)
| population_total = 489735
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Eiropas laika zonas|USZ1]]
| utc_offset = +3
| latd = 54
| latm = 42
| lats = 32
| latNS = N
| longd = 20
| longm = 30
| longs = 28
| longEW = E
| elevation_m = 3
| website = {{URL|http://www.klgd.ru/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C3H9N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2 °C
| viršanas temperatūra = 32,4 °C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH3)2CHNH2) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kad viņa mani atrada
| attēls                   =  Then She Found Me.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Then She Found Me''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Helēna Hanta]]
| producents               =
* [[Pamela Koflere]]
* [[Keitija Rumela]]
* [[Konija Tavela]]
* [[Kristīne Večona]]
* Helēna Hanta
| scenārija autors         =
* [[Alise Arlēna]]
* [[Viktors Levins]]
* Helēna Hanta
| galvenajās lomās         =
* Helēna Hanta
* [[Kolins Fērts]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Beta Midlere]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Odyssey Entertainment]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[THINKFilm]]''
* ''[[Chelsea Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|7|Toronto kinofestivāls|2008|4|25|ASV|2008|5|15|Austrālija|2008|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/then-she-found-me-2007|title=Then She Found Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815120510/https://bbfc.co.uk/releases/then-she-found-me-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thenshefoundme.htm|title=Then She Found Me (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kad viņa mani atrada"''' ({{val|en|Then She Found Me}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras pamatā ir Elinoras Lipmanas tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisore, kā arī viena no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Helēna Hanta]]. Citas lomas filmā atveido [[Kolins Fērts]], [[Metjū Broderiks]] un [[Beta Midlere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
'''Standartatmosfēra''' — vertikālais temperatūru, [[atmosfēras spiediens|spiediena]] un gaisa blīvuma sadalījums [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]], kurš atbilst tās ilggadējiem vidējiem rādītājiem.

sentences:
{{Commons cat|Militarybases|Karabāzes}}
{{Commonscat|Military bases}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noskaņojums mīlēt
| operators = * [[Kristofers Doils]]
* [[Marks Lī Pinbins]]
| attēls = In the Mood for Love movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Vans Dzjavei
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Megija Čuna]]
* [[Tonijs Luns]]
| mūzika = [[Maikls Galaso]]
| oriģinālnos = ''花樣年華''
| studija = * ''Jet Tone Production''
* ''Paradis Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Block 2 Pictures''
* ''Océan Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|9|29|Honkonga}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{HKG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1868924417/weekend/|title=
In the Mood for Love |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noskaņojums mīlēt"''' ({{Val|zh|花樣年華}}, {{Val|en|In the Mood for Love}}) ir 2000. gada [[Honkonga]]s un [[Francija]]s kopražojuma romantiska [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārists un producents ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Megija Čuna]] un [[Tonijs Luns]]. "Noskaņojums mīlēt" ir neformālās Vana triloģijas otrā filma, pēc filmas ''[[Days of Being Wild]]'' (1990) un pirms filmas "[[2046 (filma)|2046]]" (2004).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Terpjaitumsa
| oriģinālnosaukums    = ''Терпяй-Тумса''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=32| lats=53| latNS=N
| longd=118| longm=44| longs=13| longEW=E
| novietojums          = [[Terpjaitumusa]]s pussala
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1954
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1997
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 12
| vid_t                = -15,3
| vas_t                = 30,2
| ziem_t               = -52,2
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Terpjaitumsa»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция «Терпяй-Тумса»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3423 Полярная Почта. Терпяй Тумса (Мыс Терпяй Тумса)]</ref> Izvietojusies [[Laptevu jūra]]s piekrastē [[Terpjaitumusa]]s pussalas ziemeļu krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Anabaras uluss|Anabaras ulusā]]. Stacija izveidota 1954. gadā. Stacijas ēkas sākotnēji atradās 130 m no jūras krasta, bet [[abrāzija]]s rezultātā 1990. gados krasta līnija pietuvojās līdz pašām stacijas ēkām.<ref>[http://www.evgengusev.narod.ru/laptev/romanenko-2008.html ИНТЕНСИВНОСТЬ ГЕОМОРФОЛОГИЧЕСКИХ ПРОЦЕССОВ НА ОСТРОВАХ И ПОБЕРЕЖЬЯХ МОРЕЙ КАРСКОГО И ЛАПТЕВЫХ (ПО МАТЕРИАЛАМ НАБЛЮДЕНИЙ ПОЛЯРНЫХ СТАНЦИЙ)]</ref> 1997. gadā staciju slēdza.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Dons Kjūpits''' ({{val|en|Don Cupitt}}; dzimis 1934. gada 22. maijā [[Oldema|Oldemā]], [[Lankašīra|Lankašīrā]]) ir [[angļi|angļu]] [[filozofija|filozofs]] un [[Teoloģija|teologs]]. Kjūpits bijis [[Anglikānisms|anglikāņu]] [[priesteris]] un [[Kembridžas Universitāte]]s profesors, bet šķiet ir plašāk pazīstams kā [[rakstnieks]], strīdīgs [[reliģija|reliģisko]] uzskatu komentētājs,<ref>[http://en.citizendium.org/wiki/Don_Cupitt Komentētājs Kjūpits {{en ikona}}]</ref> "radikālo teoloģiju" sludinātājs un "sekulārs kristietis."<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |title=Kjūpita raksts: Esmu sekulārs kristietis {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |archivedate={{dat|2013|01|24||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |date={{dat|2013|01|24||bez}} }}</ref><ref>[{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php |title=Kritika {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031180206/http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php }} Kritika {{en ikona}}]</ref>

sentences:
[[File:Racing boats during the The Boat Race in spring 2013 (3).JPG|thumb|2013. gada sacensības]]
'''Oksfordas un Kembridžas airēšanas sacensības''' ir ikgadējas [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskās airēšanas]] sacensības starp [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] un [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitāšu]] airēšanas klubiem. Sacensības notiek [[Temza]]s upē, [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Parasti sacensības notiek marta pēdējā vai aprīļa pirmajā sestdienā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences: '''Medaļa''' (no {{val|fr|medaille}}) ir liets vai kalts (parasti apaļš) [[metāls|metāla]] veidojums ar kādu attēlu un uzrakstu [[cilnis|cilnī]]. To piešķir par izciliem nopelniem, piemēram, varonību darbā, uzvaru sporta sacensībās vai arī par godu kādam vēsturiskam notikumam vai atceres dienai.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Penkules pagasts
| karte             = Penkules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Penkule
| platība           = 74,09
| iedzīvotāji       = 1058<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1058 / 74.09 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Penkules pagasts''' ir viena no [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvajām teritorijām tās vidienē. Robežojas ar sava novada [[Naudītes pagasts|Naudītes]], [[Auru pagasts|Auru]], [[Bēnes pagasts|Bēnes]], [[Bukaišu pagasts|Bukaišu]] un [[Tērvetes pagasts|Tērvetes]] pagastiem.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
{{noformējums+}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonio Bota Adorno
|          vārds_orig = Antonio Bota Adorno
|              attēls = Genova_-_Antoniotto_Botta-Adorno.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1688
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Ulma|Ulmā]], [[Vācija|Vācijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1774
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne =
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
vilktām kamanām]]
'''Kamanas''' jeb '''ragavas''' ir [[transportlīdzeklis]], kas paredzēts [[transports|pārvietošanās]] vajadzībām pa [[sniegs|sniegu]] vai [[ledus|ledu]]. Parasti kamanām ir divas sliedes, kuras savieno virsma ar dažādiem pielāgojumiem dažādu mērķu vajadzībām, piemēram, cilvēku transportēšanai vai kravu vešanai. Kamanām ir dažādi izmēri un formas, atkarībā no pielietojuma. Kamanām ir liela nozīme sniegotos un aukstos apvidos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums      =
|attēls         = Agapornis fischeri -Ueno Zoo, Japan -three-8a-4c.jpg
|att_nosaukums  = [[Fišera zaļspārnītis|Fišera zaļspārnīši]].
|valsts         = Animalia
|valsts_lv      = Dzīvnieki
|tips           = Chordata
|tips_lv        = Hordaiņi
|klase          = Aves
|klase_lv       = Putni
|kārta          = Psittaciformes
|kārta_lv       = Papagaiļveidīgie
|virsdzimta     = Psittacoidea
|virsdzimta_lv  = Papagaiļu virsdzimta
|dzimta         = Psittaculidae
|dzimta_lv      = Vecās pasaules papagaiļu dzimta
|apakšdzimta    = Agapornithinae
|ģints          = Agapornis
|ģints_lv       = Zaļspārnīši
|kategorijas    = nē
}}
'''Zaļspārnīši''' (''Agapornis'') ir [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo]] kārtas [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieskaita deviņas [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Madagaskara|Madagaskarā]] mītošas sugas.

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''Multipurpose Internet Mail Extensions''' ([[angļu valoda|angļu valodā]] "interneta pasta vairākmērķu paplašinājumi") jeb '''MIME''' ir [[interneta standarts]], kas paplašina [[E-pasta vēstules formāts|e-pasta vēstules formātu]]. Galvenie paplašinājumi:
* teksts iespējams [[simbolu kodējums|kodējumā]], kas atšķiras no [[ASCII|US-ASCII]];
* vēstulei var pievienot ne teksta piesaistnes;
* vēstuli atļauts veidot no vairākiem ķermeņiem
* galvenes informācija iespējama no ASCII atšķirīga kodējuma.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dendera
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Dendre
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Dender
| attēls            = River_Dender.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kuģis Denderas upē starp Ālstu un Dendermoldi
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ata]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šelda]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=38 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=46 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=02 | iet_plat_s=42 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=05 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 65
| iztekas_augstums  = 40
| ietekas_augstums  = 4
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences:
[[File: 1mdt.jpg|thumb|300 px|Diphtheria toxin dimer, Corynephage beta.]]
'''Difterijas toksīns''' ('''DT''') ir [[polipeptīds]], kas sastāv no 535 [[Aminoskābes|aminoskābēm]] ar [[Molekulārā masa|molekulāro masu]] aptuveni 62000 [[Atommasas vienība|Da]]. Sastāv no diviem fragmentiem ([[Domēns|domēniem]]): A (DT-A domēns) un B (DT-B domēns).<ref name="Burkovski2014"/> To producē ''[[Corynebacterium diphtheriae]]''.

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hottonia palustris on dry ground.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hottonia palustris|Purva sermulīte}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| suga = H. palustris
| suga_lv = Purva sermulīte
| binomial = Hottonia palustris L.
| ģints_lv = Sermulītes
| ģints = Hottonia
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Salmonella enterica serovar typhimurium 01.jpg
| att_nosaukums = Salmonella enterica uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Proteobacteria
| tips_lv =Proteobaktērijas
| dzimta =Enterobacteriaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Salmonella
| ģints_lv =Salmonellas
| suga =Salmonella enterica
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Salmonella enterica''''' ir gramnegatīva fakultatīvi anaeroba kustīga baktērija.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Izraisa [[Salmoneloze|salmonelozi]]<ref name="PHAC"/> un ir intracelulārs parazīts.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Kalvarija]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Towns & People. The Jews in Latvia. |url=https://archive.org/details/nybc314247 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref>, [[Suvalku guberņa]] (tagad [[Lietuva]], {{Lietuva}})
| m_gads = 1947
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{Izraēla}}
| pilsonība =
| tautība = [[ebrejs|ebrejs]]
| vecāki = Hiršs Soboļevičs
| brāļi = Todris Soboļevičs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Geņa Soboļeviča dz. Bohorha
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
| attēls = Abrams Sobolevics Latvia Rīga Immigration records (S).png
| att_nosaukums =
| att_izmērs = 220 px
}}
'''Ābrams Elias Soboļevičs''' citviet Ābrahams Soboļevičs (dzimis {{Dat|1867|8|16|L}}, <ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32888. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FBR?i=21 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32889. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FY8?i=1 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> miris {{Dat|1947|||L}}). Viņa tēvs bija Hiršs Soboļevičs, taču brālis Todris (citviet Todres vai Teodors) Soboļevičs (dzimis {{Dat|1877|2|10|L}}).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32896. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NDS?i=19 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32895. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NZL?i=3 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> Daudzviet nepareizi norādīta Ābrama dzimšanas vieta kā Vidzemes<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Bobe |first1=Mendels |title=Ebreji Latvijā. Cilvēki un viņu darbi. V daļa. |date=2006 |location=Rīga, Latvija |page=380 |accessdate={{dat|2020|1|18||bez}}}}</ref> vai Vitebskas guberņa. Dzīves laikā veiksmīgi nodarbojies ar dažādu vietēju un starptautisku rūpniecības uzņēmumu vadīšanu, kā arī bijis filantrops – ieguldījis līdzekļus sabiedrībai svarīgu infrastruktūru būvēšanai un atjaunošanai.

sentences:
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=Škoda 16Ev|Attēls=Škoda 16Ev.jpg|Paraksts=Škoda 16Ev elektrovilciens 2022. gada 15. decembrī|Ražotājs=[[Škoda Transportation]]|Vagoni sastāvā=4|Pasažieru vietu skaits=436 sēdvietas, 454 stāvvietas|Ražošanas periods=no 2022|Platums=3430 mm|Augstums=4575 mm|Sliežu platums=1520 mm|Maksimālais ātrums=160 km/h|Spriegums=3 kV|Izejošā jauda=6x500 kW|Uzbūvēti sastāvi=20/32|Ekspluatācijas periods=no 2023}}
'''Škoda 16Ev''' ir zemās grīdas [[elektrovilciens]], kuru ražo [[Čehija]]s uzņēmums "[[Škoda Transportation]]". Tas kursē Latvijas pārvadātāja AS "[[Pasažieru vilciens]]" elektrificētajos maršrutos. Vilciens ir izstrādāts, balstoties uz sērijā iepriekš ražotajiem [[Škoda 7Ev|7Ev]] un [[Škoda RegioPanter|RegioPanter]] vilcieniem, kas sākotnēji 2012. gadā tika piegādāti Čehijas dzelzceļa operatoram "České dráhy" un 2020. gadā [[Slovēnija]]s operatoram "Železničná spoločnosť Slovensko".

sentences:
{{cita nozīme|augu ģinti|augļiem|ķirbis}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 26em
|        nosaukums = Ķirbji
|         binomial = Cucurbita
|           attēls = Cucurbita 2011 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Ķirbju augļi ir dažādas formas un krāsas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences:
'''Bērs''' var būt:
* bērs jeb bēris — [[zirga krāsa]];
* [[Bērs (lagūna)|Bērs]] — lagūna Francijā

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =
Kodeīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-57-3
|ķīmiskā formula       = C18H21NO3
|molmasa               = 299,364
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 |  name   =
 |  logo   = Stena line logo.svg|250px
 |  type   = [[Privāts uzņēmums]]
 |  company_slogan = ''Veidojot labāku dienu<br />Ikviens ir pelnījis atpūtu''
 |  foundation     = 1962. gads
 |  location       = {{karogs|Zviedrija}}, [[Gēteborga]]
 |  key_people     = ''Dan Sten Olsson'', dibinātājs un īpašnieks
 |  num_employees  = 5000 (2015)
 |  industry       = [[Transports]] Prāmji
 |  products       = Prāmji, kravas, pasažieri, ceļošana
 |  passengers     = 7,000,000 (2015)
 |  vehicles       = 1,500,000 (2015)
 |  freight units  = 2,000,000 (2015)
 |  revenue        = [[Image:Green Arrow Up.svg|12px]] 12,0 miljardi [[Zviedrijas krona|SEK]] (2015)
 |  result         = [[Image:Green Arrow Up.svg|12px]] 540 million [[Swedish krona|SEK]] (2006)
 |  homepage       = [https://www.stenaline.com/ stenaline.com]
}}

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Pārvietot|Suņi-bruņinieki}}
'''Suņi bruņinieki'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621061&q=su%C5%86i%20bru%C5%86inieki&cid=905776&&g=2|title=penirüütel|website=letonika.lv|access-date=16.02.2022}}</ref> ('''suņi-bruņinieki'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vēsture vidusskolai|last=Klišāns|first=Valdis|year=2011|isbn=978-9934-0-0770-5|pages=5|volume=II daļa|edition=otrais, papildinātais|publisher=Zvaigzne ABC}}</ref>) ir [[vēsture]]s [[Literatūra|literatūrā]] sastopams vārdu salikums, kas dažviet ([[Padomju Savienība|padomju]] un [[Krievija]]s literatūrā, [[Aleksandrs Ņevskis (filma)|filmā "Aleksandrs Ņevskis"]]) ieguvis [[Epitets|epiteta]] nozīmi un ar kuru apdēvēti [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] bruņinieki. Šis vārdu salikums ir padomju vēsturnieku kļūdains [[vācu valoda]]s [[Saliktenis|salikteņa]] ''Reitershunde'' tulkojums [[Krievu valoda|krievu valodā]] (''Псы-рыцари''). Šo salikteni vāciski izmantojis [[Kārlis Markss]] savā [[Aleksandrs Ņevskis|Aleksandra Ņevska]] un Vācu ordeņa bruņinieku karam veltītajā manuskriptā. ''Reitershunde'' (''Reiters'' — 'bruņinieku, jātnieku', ''Hunde'' — 'suņi') varētu tikt tulkots kā bruņinieku vai jātnieku bars vai varza (pēc līdzības ar suņu baru).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences: '''Svārsts''' ir ķermenis, kas nostiprināts iekarē un var brīvi šūpoties ap horizontālu asi, kas ir līdzsvara stāvoklis. Kad svārsts tiek atvirzīts no līdzsvara stāvokļa, tas [[smaguma spēks|smaguma spēka]] iedarbībā atgriežas [[Mehāniskais līdzsvars|līdzsvara stāvoklī]]. Smaguma spēks un ķermeņa [[masa]]s [[inerce]] nodrošina [[svārstības]] ap līdzsvara stāvokli. Laiku, kurā svārsts veic vienu pilnu svārstību, sauc par [[periods|periodu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dricāni
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = 15423 Drycański kościół parafialny pod wezwaniem śś. Ap. Szymona i Judy. 1859..jpg
| image_caption = [[Dricānu Svētā Sīmaņa un Svētā Jūdas Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Dricānu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1568}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
 nosaukumi
| seat = {{val-ru|Драцаны}}
 ''Dricēni'' (līdz [[1992]]. g.)
| area_total_km2 =
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62434&p_back=100016132*4*3 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 282
| population_density_km2 =
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 08
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 11
| longs = 02
| longEW = E
| elevation_m = 145
| website =
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4615 Dricāni
| footnotes =
}}

sentences: '''Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' (''Durrell Wildlife Conservation Trust'') ir starptautiska dabas aizsardzības organizācija, kuras mērķis ir savvaļā dzīvojošo [[suga|sugu]] un pasugu aizsardzība un saglabāšana.  1963. gadā ar nosaukumu '''Džērsijas savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' dibināja [[Džeralds Darels]]. Tika pārdēvēts 1999. gada 26. martā. Atrodas [[Džērsija]]s salā senas [[muiža]]s teritorijā, kur 1959. gadā Darels izveidoja [[Darela savvaļas parks|Džersijas zooloģisko dārzu]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Salpenkette.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Thaliacea
| klase_lv =Salpu klase
| sinonīmi =
''Salpae''
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pyrosomida|Pirosomas}}
* {{TaksoSaite|Salpida|Salpas}}
* {{TaksoSaite|Doliolida|Muciņsalpas}}
| kategorijas =nē
}}
'''Salpas''' (''Thaliacea'', ''Salpae'') - [[Tunikāti|tunikātu]] brīvi peldošu [[jūra]]s organismu klase. Dzīvo pārsvarā okeāna virsējos slāņos (līdz dažiem simtiem metru dziļumā). Ķermenis cilindrisks, garumā no dažiem milimetriem līdz 33 cm, klāts ar caurspīdīgu [[tunika|tuniku]], kurai cauri redzamas gredzenveida muskuļu lentes un [[zarnu trakts]]. Ķermeņa pretējos galos izvietotas sifonu atveres: [[mute]]s atvere, kas ved uz plašu [[rīkle|rīkli]], un [[anālā atvere]]. [[Sirds]] atrodas vēdera (ventrālajā) pusē. Salpām ir atvērtā [[asinsrites sistēma]]. [[Nervu sistēma|Nervu sistēmu]] veido virsrīkles [[ganglijs]] ar atejošem no tā [[nervi]]em. Virs tā atrodas gaismasjutīgais orgāns (actiņa).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šivelučs
| Nosaukums2       = ''Шивелуч''
| Photo            = Shiveluch - 10 July 2007 - iss015e16913 edit.jpg
| Paraksts         = Šivelučs 2007. gada jūlijā
| Augstums         = 3283
| Relatīvais_augstums = 3168
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 39 |lats=13 |latNS= N
| longd= 161 |longm= 21 |longs=47 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      = [[Austrumu grēda]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
}}

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences: '''Plejotropija''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''pleio'' 'daudzas' ''tropo'' 'izmaiņas') ir viena [[gēns|gēna]] spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas [[fenotips|fenotipiskās]] pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas [[Organisms|organisma]] pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos [[Bioķīmija|bioķīmiskos]] ciklos vai tikt nogādāts dažādās [[Šūna|šūnās]]. Viens no plejotropijas piemēriem ir [[fenilketonūrija]] — iedzimta [[slimība]], kas ietekmē [[fenilalanīns|fenilalanīna]] daudzumu organismā.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hipatija
|          vārds_orig = Υπατία
|              attēls = Hypatia Sanzio.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hipatija [[Rafaēls|Rafaēla]] [[freska|freskā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 370
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 415
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = Aleksandrija, Romas impērija
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Neoplatonisms]]
|           intereses = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vladimirs Gitiss
| vārds_orig = Владимир Михайлович Гиттис
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Vladimirs Gitiss
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{Vieta|Krievija|Pēterburga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]], tagad {{RUS}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = krievs
| nodarbošanās = militārais darbinieks
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO2) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Lavanila
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Aldabrachelys gigantea La Vanille Mauritius.JPG
|image_width         = 250px
|image_caption       = [[Aldabras milzu bruņurupucis|Aldabras milzu bruņurupuči]] atklātā brīvdabas aviārijā
|map_type            = Maurīcija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd=20|latm=29|lats=7|latNS=S
|longd=57|longm=33|longs=3|longEW=E
|coordinates_type    =
|coordinate_region   =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1985
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Maurīcija|Rivjēra de Angija}}
|area                = 3,5 ha
|num_animals         =
|num_species         =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             ={{url|http://www.lavanille-reserve.com}}
}}
'''Lavanilas Maskarēnu rezervāts''' ({{val|fr|La Vanille Réserve des Mascareignes}}) ir [[dabas parks]] [[Maurīcija]]s dienvidos, līdzās [[Rivjēra de Angija|Rivjēras de Angijas]] ciemam. Līdztekus dzīvnieku kolekcijām plaši pārstāvēta gan vietējā, gan citzemju [[tropi|tropiskā]] augu valsts, kā arī aplūkojami vairāki muzeji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Stulbs un vēl stulbāks
| attēls = dumbanddumber.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dumb and Dumber''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Farelijs]]
| producents = * [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Steiblers]]
* [[Ārons Meijersons]]
| scenārija autors = * [[Bobijs Farelijs]]
* Pīters Farelijs
* [[Benets Jelins]]
| galvenajās lomās = * [[Džims Kerijs]]
* [[Džefs Denjelss]]
| mūzika = [[Tods Rundgrēns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Katja Motion Picture Corporation]]''
* ''[[Krevoy/Stabler/Wessler Production]]''
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1994|12|16||bez}}
| ilgums = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-dumber-1994|title=Dumb and Dumber|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202105118/http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-dumber-1994}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dumbanddumber.htm|title=Dumb and Dumber (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|247,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā = [[Stulbs un vēl stulbāks 2]]
| imdb =
}}
'''"Stulbs un vēl stulbāks"''' ({{val|en|Dumb and Dumber}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]] un [[Džefs Denjelss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|16||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca prīkvels "[[Stulbs un vēl stulbāks: Kā Harijs satika Loidu]]", bet 2014. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Stulbs un vēl stulbāks 2]]".

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|vielām, kas piešķir krāsu|gaismas noteiktiem viļņa garumiem|krāsa}}
s krāsas]]
'''Krāsas''' ir šķidri vai viegli sašķidrināmi  [[ķīmiska viela|vielu]] [[maisījums|maisījumi]], kuras uzklāj uz virsmas vai piesūcina to, lai tā dotu noteiktas [[krāsa]]s gaismu, kā arī aizsargātu virsmu no apkārtējās vides iedarbības. Parasti tas ir [[pigments|pigmentēts]] šķidrums ar attiecīgajām [[krāsvielas|krāsvielām]]. Ir dažāda veida krāsas, piemēram, [[akvareļa krāsas]], [[eļļas krāsas]], [[guaša]] un [[līmes krāsas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Romāns Reslers
| image         = Vilhelms Reslers.png
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1879|12|27}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = 1949
| deathplace    = [[Ramštate]], {{DEU}}
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Kuwait Institute for Scientific Research''
|sponsors              = ''Ministry of Communications''
|domātais-pielietojums = Ar [[Kuveita|Kuveitu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Kuveitā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.kw/ www.kw]
}}

sentences:
(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristaps Heinrihs fon Līvens
|     vārds_orig = ''Christoph Heinrich von Lieven''
|         attēls = Portrait of Christopher A von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, Šarlote Margareta (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kārlis Kristaps fon Līvens|Kārlis Kristaps]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = [[Doroteja fon Līvena|Doroteja]] (dzimusi Benkendorfa, 1797-1859)
|          bērni = Magdalēna (1804—1805), Aleksandrs (1805—1885), Pauls (1806—1866), Konstantīns (1807—1838), Georgs (1819—1835), Artūrs (1825—1835)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Kristaps Heinrihs fon Līvens''' ({{val|de|Christoph Heinrich von Lieven}}, 1774-1839) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālleitnants, sūtnis Berlīnē un Londonā (1812–1834). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Likumpaklausīgs pilsonis
| operators =
| attēls = Law abiding citizen ver5.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džerards Batlers]]
* [[Brūss Makgils]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Maikls Irbijs]]
* [[Redžina Hola]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Law Abiding Citizen''
| studija = * ''The Film Department''
* ''Warp Films''
* ''Evil Twins''
| montāža =
| izplatītājs = ''Overture Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|16}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|127,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3948905985/|title=Law Abiding Citizen |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Likumpaklausīgs pilsonis"''' ({{Val|en|Law Abiding Citizen}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Džerards Batlers]], [[Brūss Makgils]], [[Kolms Mīnijs]], [[Leslija Biba]], [[Maikls Irbijs]], [[Redžina Hola]] un [[Vaiola Deivisa]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AS Tallinna Sadam''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[ostas pakalpojumi]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.portoftallinn.com/ portoftallinn.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
'''Keidžs''' var būt:
* [[Džons Keidžs]] (''John Cage''), amerikāņu komponists (1912—1992);
* [[Nikolass Keidžs]] (''Nicolas Cage''), amerikāņu aktieris, producents un režisors (1964).

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta    = Algonkini
| skaits   = 11 000
| vieta    = [[Kvebeka]], [[Ontārio]]
| valoda   = [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda|angļu]], algonkinu
| reliģija = kristietība, animisms
| radi     = abenaki, ini, anišinabi (nipisingi, [[odžibvi]], misisaugi, otavi, potavatomi)
}}

sentences:
s [[Nacionālā darba konfederācija|Nacionālās darba konfederācijas]] karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
'''Anarhosindikālisms''' (arī '''revolucionārais sindikālisms''') ir [[anarhisms|anarhisma]] novirziens, [[ideoloģija]], kas atbalsta [[arodbiedrība|arodbiedrību]] un [[sindikālisms|sindikālisma]] izmantošanu, lai [[proletariāts|strādnieki]] [[kapitālisms|kapitālistiskā sabiedrībā]] iegūtu kontroli pār [[ekonomika|ekonomiku]] un tā varētu izmainīt sabiedrību.
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par [[strādnieku kooperatīvs|strādnieku kooperatīviem]] un [[darbavietas demokrātija|darbavietas demokrātiju]]. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir [[solidaritāte]], [[tiešā demokrātija]] un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par [[algu verdzība|algu verdzību]]. Anarhosindikālisms ir daļa no [[strādnieku kustība]]s.

sentences:
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Gājēju iela
|attēls           =
|attēla paraksts  =
|pilsēta lokatīvā = Rēzeknē
|karte            =
|kartes paraksts  =
|pilsēta          = Rēzekne
|priekšpilsēta    =
|apkaime          = Centrs
|ielas garums     =
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = Bruģis
|ievēr celtnes    = Komunistiskā terora upuru piemiņas vieta
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   =  The Tenenbaums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Royal Tenenbaums''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Daniels Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|10|5|Ņujorkas filmu festivāls|2001|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/royal-tenenbaums-2001|title=The Royal Tenenbaums|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=royaltenenbaums.htm|title=The Royal Tenenbaums (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karaliskie Tenenbaumi"''' ({{val|en|The Royal Tenenbaums}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Daniels Glovers]], [[Džīns Hekmens]], [[Andželika Hjūstone]], [[Bills Marijs]], [[Bens Stillers]], [[Lūks Vilsons]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|5||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences: '''Atomu emisijas spektroskopija''' (AES) ir [[atomu spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir [[elementanalīze]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Roderihs fon Bistrams
|     vārds_orig = ''Roderich von Bistram''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Panevēžas apriņķis|Grenctāle|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Šlēzviga-Holšteina|Neiminstere}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedrisks darbinieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roderihs Eigens Gothards fon Bistrams''' ({{val|de|Roderich Eugen Gotthard von Bistram}}; dzimis {{dat|1886|6|27}}, miris {{dat|1968|3|23}}) bija [[Grenctāle|Grenctālē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks, sabiedrisks darbinieks, žurnālists un nacionālists.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = ķimeņu siers
|valsts = [[Latvija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[govs]]
|pasterizēšana  =
|tekstūra     = mīksta, saistīta, nedaudz graudaina, viendabīga visā masā<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis">{{Tīmekļa atsauce |title= Produkta specifikācija garantētu tradicionālo īpatnību gadījumā. Jāņu siers |date=2015. gada 20. jūnijs |publisher= [[Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis]] |url= https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015XC0620(01) |accessdate= 2016. gada 22. oktobrī}}</ref>
|tauki      = >30%<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/>
|olbaltumvielas     =
|izmērs    = 4—6 cm augsts cilindrs 8—30 cm diametrā<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/>
|svars     =
|nogatavināšana    = vismaz 1—2 stundas<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/>
|sertifikācija     = [[Traditional Speciality Guaranteed|TSG]] 2015
}}
'''Jāņu siers''' ir nenogatavināts latviešu [[skābpiena siers]], ko tradicionāli gatavo uz [[Jāņi]]em.<ref name="ES Oficiālais Vēstnesis"/> Tā kā raksturīga siera sastāvdaļa ir [[ķimenes]], to dažkārt sauc arī par '''ķimeņu sieru'''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Jāņu siers |author=Linda Dumpe, Anna Šmite, Aija Golde |year=2004 |publisher=[[Sabiedriska organizācija|SO]] „Siera klubs” |location=Rīga |isbn=9984-976-20-3 |page= |pages=204}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Hāgemeisters
|     vārds_orig = ''Ludwig von Hagemeister''<br />''Леонтий Андрианович Гагемейстер''
|         attēls = Gagemester.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drusti|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus cicer sl7.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus cicer
| suga_lv = Dedestiņu tragantzirnis
| binomial = Astragalus cicer
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Dedestiņu tragantzirnis''' (''Astragalus cicer'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču tas ir izplatījies arī [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kur uzskatāms par adventīvu augu. Latvijas teritorijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir novērotas nezālienēs un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-cicer-l/|title=dedestiņu tragantzirnis - Astragalus cicer L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-17}}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Jaunturku revolūcija
| partof            = [[Osmaņu impērijas gals|Osmaņu impērijas gala]]
| image             =
| caption           = Revolūcijas vadoņi, 1908. gadā
| date              = 1908. gada jūlijs
| place             = [[Osmaņu impērija]]
| territory         =
| result            = [[Jaunturku]] uzvara
* [[Osmaņu impērijas otrās konstitūcijas laikmets|Osmaņu impērijas otrās konstitūcijas laikmeta]] sākums
* [[Osmaņu impērijas konstitūcijas]] pārpublicēšana
* Atjaunots Osmaņu impērijas parlaments
* notiek 1908. gada Osmaņu impērijas vispārējās vēlēšanas
| status            =
| combatants_header =
| combatant1        = {{flagicon image|Flag of the Young Turk Revolution.svg}} [[Jaunturki]]
* {{flagicon image|İttihat ve Terakki amblemi.jpg|size=22px}} [[Vienotības un progresa partija]]
{{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu armija]]
*{{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērijas Trešā armija|Trešā armija]]
*{{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērijas Otrā armija|Otrā armija]]
*{{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērijas Pirmā armija|Pirmā armija]]
| combatant2        = {{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērijas valdība]]
| commander1        = {{flagicon image|Flag of the Young Turk Revolution.svg}} [[Envers Pašā]]
{{flagicon image|Flag of the Young Turk Revolution.svg}} [[Ahmeds Nijazi bejs]]
{{flagicon image|Flag of the Young Turk Revolution.svg}} [[Redžeps Pašā Mati]]
{{flagicon image|Flag of the Young Turk Revolution.svg}} [[Eijubs Sabri]]
{{flagicon image|Flag of the Young Turk Revolution.svg}} [[Mahmuds Ševkeds Pašā]]
| commander2        = {{nowrap|{{Flagicon image|Imperial standard of the Ottoman Sultan.svg}} [[Abdulhamids II]]}}
{{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Mehmeds Ferids Pašā]]
{{Flagicon|Ottoman Empire}} [[Šemsi Pašā]]{{KIA}}
| units1            =
| units2            =
| strength1         =
| strength2         =
| casualties1       =
| casualties2       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Varaji
|attēls          =
|image_caption   = Varaju studenti [[Vikipēdija]]s editatonā [[Taklobana]]s koledžā
|native_name     = ''Waray''
|skaits          = 4 106 539 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[varaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[visaji]]
}}
'''Varaji''' (''Waray'', ''Waray-Waray'')) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[visaji]]em. Apdzīvo [[Visajas|Visaju]] arhipelāga austrumdaļu, [[Samara (sala)|Samaras]], [[Leite]]s un [[Bilirana]]s salas. Kopskaits tiek lēsts ap 4,1 miljonu (3,8 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[visaji|visaju]] tautām. Lielākā daļa varaju mīt [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģiona [[Austrumsamara]]s (463 647 cilvēki; 97,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Ziemeļsamara]]s (604 372; 94,9 %), [[Samara (province)|Samaras]] (739 438; 93,5 %), [[Leite (province)|Leites]] (799 064; 45,1 %), [[Bilirana (province)|Biliranas]] (66 316; 37,1 %) provincēs un [[Taklobana]]s (233 215; 93,5 %) pilsētā, kā arī valsts galvaspilsētā [[Valsts galvaspilsētas reģions|Manilā]] (562 573; 4,2 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Samaras salā dzīvojošos varajus dēvē par '''samariešiem''' (''Samareños, Samarnons''), bet Leites salā — par '''leitiešiem''' (''Leyteños'').<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/waray/ Ethnic Groups of the Philippines. Waray]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ |title=Peoples of the Philippines: Waray |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|09|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220926165610/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ }}</ref> Runā [[varaju valoda|varaju valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]], bet oficiālajā saziņā — [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas. Pēc konfesionālās piederības lielākoties [[katoļi]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti|Planzu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Stefansons''' var būt:

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Alojas lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       =
|lat_deg=57|lat_min=46|lat_sec=29|lat_dir=N
|lon_deg=24|lon_min=53|lon_sec=11|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidlauka atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = SIA "Tēraudiņi"
| atrasanas_vieta            = [[Aloja]], [[Limbažu novads]]
| elevation-f                = 259
| elevation-m                = 79
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 01/19
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 600
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Alojas lidlauks''' ir nesertificēts [[lidlauks]], kas atrodas ziemeļos no [[Aloja]]s, 165 metri no lidlauka atrodas Alojas pilsētā, un 435 metri no lidlauka atrodas [[Alojas pagasts|Alojas pagastā]]. Lidlauks tika izveidots [[PSRS]] laikos un tika izmantots kā lauksaimniecības lidlauks. Šobrīd lidlauks ir neoficiāls un nav sertificēts. Tomēr tas tiek izmantots kā [[Asfaltbetons|asfalta]] ceļš, kas ir 600 metrus garš un 20 metrus plats.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.aviofoto.lv/?c=bilde&id=29061|title=Aviofoto.lv}}</ref> Lidlauku teorētiski var izmantot [[vieglais lidaparāts|vieglās lidmašīnas]], nodrošinot alternatīvu ceļa posmu šajā reģionā.

sentences:
'''Džonta''' var būt:
* [[Braiens Džonta]] (''Brian Gionta''; 1979) — amerikāņu hokejists;
* [[Stīvens Džonta]] (''Stephen Gionta''; 1983) — amerikāņu hokejists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gambīts
| attēls = Gambit Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gambit''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Maikls Hofmans]]
| producents = * [[Maiks Lobels]]
* [[Robs Pariss]]
* [[Ādams Rips]]
| scenārija autors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| galvenajās lomās = * [[Kolins Fērts]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Elans Rikmens]]
* [[Stenlijs Tuči]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[CBS Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2012|11|7|Pirmizrāde|2012|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gambit-2012-0|title=Gambit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328180505/http://www.bbfc.co.uk/releases/gambit-2012-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.the-numbers.com/movie/Gambit#tab=international|title=Gambit (2012)|publisher=[[The-Numbers]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Gambīts"''' ({{val|en|Gambit}}) ir 2012. gada komēdija, kas veidota kā rīmeiks 1966. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kolins Fērts]], [[Kemerone Diasa]], [[Elans Rikmens]] un [[Stenlijs Tuči]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|7||bez}}.

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences: standartos noteiktais apzīmējums [[indīgums|indīgām]] vielām]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Rētijas dzelzceļš Albulā / Bernīnas ainavas
| image       = RhB_ABe_4-4_III_mit_Bernina-Express_am_Lago_Bianco.jpg
| imagesize   =
| image2 = Berninabahn.png
| caption     = ''Bernina Express'' [[Bernīna]]s pārejā
| Country     = {{vieta|Šveice}}, {{vieta|Itālija}}
| Location    =
| Type        = kultūra
| Criteria    = ii, iv
| ID          = 1276
| Link        = http://whc.unesco.org/en/list/1276
| Region      =
| Year        = 2008
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Šveice#Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_label         = Bernīnas dzelzceļš
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 46.408889
| longd = 10.019722
}}
'''Bernīnas dzelzceļš''' ({{val|de|Berninalinie}}, {{val|rm|Lingia dal Bernina}}, {{val|it|Linea del Bernina}}) ir 1000 mm platuma viensliežu [[dzelzceļa līnija]], kas savieno [[Sanktmorica|Sanktmoricu]], [[Šveice|Šveicē]] ar [[Tirāno]] [[Sondrio province|Sondrio provincē]] [[Itālija|Itālijā]]. 60,69 kilometrus garā dzelzceļa līnija tika atklāta 1908. gadā. Tā šķērso 2328 metrus augsto [[Bernīna]]s pāreju, kas ir augstākā pāreja Eiropā, caur kuru ierīkota dzelzceļa līnija. 2008. gadā Bernīnas dzelzceļš kopā ar [[Albulas dzelzceļš|Albulas dzelzceļu]] tika iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipoksija''' ({{val-la|hypoxia}}; no {{val-grc|ὑπό}} — 'zem', 'apakš', un {{val-gr|οξογόνο}} — 'skābeklis') ir stāvoklis, kas attīstās, kad [[Organisms|organisma]] [[audi]] tiek pārāk maz apgādāti ar [[skābeklis|skābekli]] un/vai tajos ir skābekļa apguves traucējumi [[Bioloģija|bioloģiskās]] [[oksidācija]]s laikā.<ref name="Litvickiy2003"/> Dzīvībai svarīgos [[Orgāns|orgānos]] hipoksija izraisa neatgriezeniskas pārmaiņas.

sentences: '''Korona''' (no {{val|la|corona}} — 'vainags') var būt:

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Rūjiena}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Rūjiena
| tips = stacija
| attēls = Rūjienas šaursliežu stacija.JPG
| attēla_apraksts = Šaursliežu stacijas atrašanās vieta 2011. gadā
| karte =
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena (—Ipiķi)|Rīga—Ipiķi]]
| atvērta = 1896
| slēgta = 1996
| citi_nosaukumi = Rujene
| stacijas_tips = pasažieru
| arhitekts =
| platformas = 2
| platformu_tips = sānu
| sliežu_ceļi = 3
| adrese =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| tuvākās_stacijas = [[Mazsalaca (stacija)|Mazsalaca]] (19 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Virķēni (stacija)|Virķēni]] (6 km) [[Idus (stacija)|Idus]] (12 km) [[Ipiķi (stacija)|Ipiķi]] (19 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 148
}}

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bārbeles pagasts
| karte             = Bārbeles_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Bārbeles pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Bārbeles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Bārbele
| platība           = 97,6
| iedzīvotāji       = 822<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 822 / 97.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Postmodernisms''' ({{val-la|post}} - pēc ''modo'' - nupat) ir visaptveroša [[humanitārās zinātnes|humanitāro zinātņu]] kustība, kam galvenokārt raksturīga [[objektivitāte|objektīvās]] [[patiesība]]s un [[metanaratīvs|metanaratīva]] noliegšana. Tas ir vispārīgs apzīmējums 20. gadsimta beigu pārmaiņām [[Rietumu pasaule|Rietumu kultūras]] un filozofiskajā apziņā, kurām raksturīgs [[Modernisms|modernitātes]] vērtību noliegums.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=3112794|title= Postmodernisms|accessdate=2016-01-16 |work= |publisher= tilde.lv|date= }}</ref> "Mūsu pašreizējā kultūra ir cinisms un ironija - jebkas dzīvotspējīgs, katrā ziņā jebkurš mēģinājums paust kādu ideālu novīst to spozmē", tā postmodernismu apraksta Svens Birkerts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.diena.lv/arhivs/intelekts-11227396|title= Intelekts|accessdate=2016-01-16 |last= Misiņa|first= Māra|coauthors= |date= 2002-01-25|work= |publisher= Diena(Laikraksts)}}</ref>

sentences: '''Historisms''' ir [[vecvārds]], kuram ir novecojuši un zuduši apzīmētie jēdzieni.<ref name="lvr">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> Daudzi no historismiem ir kļuvuši par vēstures terminiem.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
{{Uzņēmuma infokaste v2|name=''Freimans''|logo=|type=Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|traded_as=|foundation={{dat|2010|5|31|N|bez}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://company.lursoft.lv/woodcon/41203036961?l=LV|title=lursoft.lv dati|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>|location_country=Latvija|locations=|area_served=Eiropa|key_people={{nowrap|[[Raitis Freimanis]] (priekšsēdētājs)}}|industry=Jumta konstrukciju ražošana un projektēšana|products={{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Produktu saraksts
|1=''[[Koka Kopnes]]''
|2=''[[Jumta Konstrukcijas]]''
|3=''[[Karkass]]''
}}|services={{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Pakalpojumi
|1=''[[Jumta Konstrukciju Projektēšana]]''
}}|net_income={{Palielinājās}} EUR {{0|0}}62,252  (2017) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.firmas.lv/profile/freimans-timber-constructions-sia/120303696|title=Firmas.lv dati|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>|num_employees=9 (2017)|subsid=|homepage={{URL|freimans.com}}}}
'''''Freimans Timber Constructions''''' ir Latvijā vadošais koka kopņu ražotājs, kurš Raita Freimaņa vadībā tirgū darbojas jau 12 gadus. Uzņēmums ir ieguvis tiesības marķēt savu produkciju ar CE zīmi, kas ir apliecinājums ražotā produkta atbilstībai tirgū un būvniecībā. Tas uzņēmumam dod tiesības sertificēt savu produkciju atbilstoši Eiropas standartiem un prasībām (EN 14250:2010).<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://freimans.com/lv/par-mums/|title=Par Mums - Freimans|work=Freimans|access-date=2018-09-17|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Blontu pagasts
| karte             = Blontu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Blontu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Blontu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Blonti
| platība           = 96,6
| iedzīvotāji       = 412<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:412 / 96.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Užavas pagasts
| karte             = Užavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Užavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Užavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Užavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Užava
| platība           = 125,5
| iedzīvotāji       = 566<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 566 / 125.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: {{ambox|text=Šie noteikumi attiecas uz ikvienu Wikimedia fonda projektu, kas skaidri norāda uz saikni ar fondu lapas apakšmalā un izmaiņu lapā}}

sentences: s krasta biocenoze pēc [[bēgums|bēguma]], kurā redzamas [[jūras zvaigzne]]s, [[jūras anemones]] un [[sūkļi]]]]

sentences:
[[Kategorija: Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Nīderlande]]
[[Kategorija:Nīderlande]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta near Kuldīga - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie [[Kuldīga]]s
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1 |  lats = 13 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 57 | longs = 1 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2513}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
'''Heringtons''' var būt:
* [[Dens Heringtons]] (''Dan Harrington'') — ASV profesionāls pokera spēlētājs (dzimis 1945.);
* [[Maiks Heringtons]] (''Mike Harrington'') — ASV datorspēļu izstrādes uzņēmuma ''Valve Corporation'' līdzdibinātājs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Statusis atgiris - Huperza selago.jpg
| att_nosaukums = [[Apdzira]] (''Huperza selago'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņi
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| rinda_r = Staipekņi
| binomial = Lycopodiopsida
| kategorijas = nē
| iedalījums =
}}
'''Staipekņu klases''' augi, '''staipekņi''',({{val|la|Lycopodiopsida}}) pieder [[paparžaugi|paparžaugu]] (''Pteridophytes'') [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumam]] (''Lycopodiophyta''). Ar terminu ''staipekņi'' apzīmē gan [[staipekņu dzimta]]s, gan [[apdziru dzimta]]s augus, kas pieder staipekņu rindai (''Lycopodiales'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Navarro''' var būt:

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Mūsdienu tautas mūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = goldenrod
| stila_izcelsme         = [[tradicionālā tautas mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 20. gadsimta beigās (Latvijā), 20. gadsimta sākumā (citur pasaulē)
| instrumenti            = jebkuri tradicionālie instrumenti
| popularitāte           = [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās, tagad subkultūras žanrs.
| atvasinātās_formas     = [[populārā mūzika]], [[blūzs]], [[džezs]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             = [[balādes]], [[bērnu dziesmas]], [[protesta dziesmas]] u.c.
| jauktie_žanri          = [[elektrofolks]], [[folkmetāls]], [[folkroks]], [[neofolks]], ''[[space music]]''
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Auļi]], [[Daba San]], [[Dārdi]], [[Iļģi]], [[Rikši]], [[Zāle (grupa)|Zāle]], [[Zari (grupa)|Zari]]
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts Virens
| vārds_orig = ''Роберт Вирен''
| attēls = Портрет к статье «Вирен, Роберт Николаевич». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1857
| dz_mēnesis = 01
| dz_diena = 06
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Novgoroda}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 14
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kronštate|Petrograda}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| nodarbošanās = [[militārpersona]]
}}

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Sasmakas Elku liepa
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Valdemārpils Elku liepa - kulta vieta.jpg
|           attēls2= 2013 10 Valdemarpils (10).jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57 | plat_m  = 22 | plat_s =  43.9 | plat_NS = N
| gar_d  = 22 | gar_m   = 36 | gar_s  = 1.6 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Talsu novads]]
* [[Valdemārpils]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastā liepa]]
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 25 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 8,65 m (0,3 m augstumā)<ref name="Eniņš"/>
|          vainags = 320 m²<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sasmakas.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Sasmakas Elku liepa |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304191406/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Sasmakas.htm }}</ref>
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Sasmakas Elku liepa''' ir [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Valdemārpils]] [[Dižliepas|Sasmakas muižas]] parkā augoša dižliepa, [[parastā liepa]] (''Tilia cordata''). Pēc stumbra apkārtmēra resnākā liepa [[Baltijas valstis|Baltijā]].<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Latvijas Avīze|Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=270.—273}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 51
 | lv  = Piecdesmit viens
}}

sentences: '''Dzimumvairošanās''' ir [[vairošanās]] veids, kad organisma [[pēcnācēji|pēcnācēju]] radīšanai ir vajadzīgas divas [[gameta]]s — [[olšūna]] un [[spermatozoīds]]. [[Anizogāmija|Anizogāmijā]] atšķirīgas dzimumšūnas nodrošina divi [[dzimums|dzimumi]] — [[mātīte]] un [[tēviņš]] (par cilvēkiem saka [[sieviete]] un [[vīrietis]]). Otrs dzimumvairošanās veids ir [[izogāmija]], kad abas dzimumšūnas nodrošina viens un tas pats organisms. Pretējais dzimumvairošanās procesam ir [[bezdzimumvairošanās]]. Dzimumvairošanās sniedz ģenētisko dažādību, kas organismam ļauj vieglāk pielāgoties vides mainībai. Dažādi organismi izmanto dažādas dzimumvairošanās stratēģijas, kas ir pielāgotas viņu vides un dzīves veidam.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Madeira
| official_name           = ''Madeira''
| other_name              =
| type                    =
| image_skyline           = Madeira 19 2014.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Medeiras galvaspilsēta [[Funšala]]
| image_flag              = Flag_of_Madeira.svg
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            = Coat of arms of Madeira.svg
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Funšala]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = EU-Portugal with Madeira circled.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Portugāle}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 801
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 289000
| population_as_of        = 2016
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = WET
| utc_offset              = 0
| website                 = {{url|http://www.madeira.gov.pt/}}
| footnotes               =
}}
'''Madeira''' ir vulkāniska salu grupa [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] okeānā pie [[Āfrika]]s krastiem ap 400 km uz ziemeļiem no [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], aptuveni 1000 km uz dienvidrietumiem no [[Lisabona]]s, ap 700 km uz rietumiem no [[Maroka]]s krasta. Attālums no Rīgas līdz Funšalai ir ap 4113 km.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences: '''Gada esperantists''' ''(Esperantisto de la Jaro)'' ir goda nosaukums, ko katru gadu piešķir [[esperanto valoda]]s ikmēneša izdevuma ''[[La Ondo de Esperanto]]'' redaktori. Balvas saņēmēju izvēlas starptautiska žūrija, kuru vada žurnāla krievu izdevēja [[Haļina Gorecka]]. Gada esperantista balva tika izveidota 1998. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences: '''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences: '''Aktīna diedziņi''', jeb '''mikrofilamenti''' ir kūlīšos vai tīklveidā novietotas [[aktīns|aktīna]] [[šķiedra]]s. Tās ir garas, ļoti tievas, apmēram 7 [[nanometrs|nm]] platas. Aktīna diedziņš ir veidots no divām spirālē savītām globulārā aktīna [[monomērs|monomēru]] ķēdēm. Aktīna diedziņi zem plazmatiskās [[Šūnas membrāna|membrānas]] veido blīvu tīklu, kas ir piestiprināts pie plazmatiskās membrānas ar [[Olbaltumvielas|proteīniem]]. Aktīna diedziņi atrodas arī [[Zarnas|zarnās]], to mikrobārkstiņās, un nodrošina spēju sarauties un izplesties. [[Augu šūna|Augu šūnās]] tie veido virkni, pa kuru vienā virzienā pārvietojas [[Hloroplasts|hloroplasti]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils baptistu draudzes baznīca.
2010. gada 15.septembris.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Barts
|     vārds_orig = ''Heinrich Barth''
|         attēls = Barth Unterschrift.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hamburga]], [[Vācu konfederācija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Polarbērpasas pētniecības bāze
| oriģinālnosaukums    = ''Polar Bear Pass Research Facility''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = Polarbērpasa
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}
| latd=75| latm=43| lats=48| latNS=N
| longd=98| longm=25| longs=29| longEW=W
| novietojums          = [[Batērsta sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1968
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Sulukvaut ACMC''
| pers_vasara          = 4-5
| pers_ziema           =
| augstums             = 67
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            =
}}
'''Polarbērpasas pētniecības bāze''' ({{val|en|Polar Bear Pass Research Facility}}) ir [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://cnnro.ca/wp-content/uploads/2015/03/Polar-Bear-Pass-Research-Facility.pdf |title=Polar Bear Pass Research Facility |access-date={{dat|2022|06|22||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201025131037/http://cnnro.ca/wp-content/uploads/2015/03/Polar-Bear-Pass-Research-Facility.pdf }}</ref> Izvietojusies [[Batērsta sala|Batērsta salā]] [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Stacija piederēja Sulukvautas apgabala koppārvaldības komitejai, kas administrē Nanuititilingas Nacionālo dabas rezervātu, kura teritorijā stacija izvietojusies.<ref>[https://nunavutacmc.com/sulukvait/ Sulukvaut Area Co-Management Committee]</ref>

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
'''''Livingston''''' var būt:
* [[Deivids Livingstons]] — skotu ceļotājs un ārsts;
* [[Livingstona (polārstacija)|Livingstona]] — polārstacija Antarktikā;
* [[Livingstona sala]] — sala Antarktikā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Grillparcers
|     vārds_orig = ''Franz Grillparzer''
|         attēls = Die Gartenlaube (1860) b 293.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skrīveru pagasts
| karte             = Skrīveru pagasts location Latvia.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Skriveru pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Skrīveru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Skrīveri
| platība           = 105,4
| iedzīvotāji       = 4 066<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4066 / 105.4 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| mājaslapa         = www.skriveri.lv
}}
'''Skrīveru pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām, [[Vidzeme]]s dienvidos, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojās ar [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Jaunjelgava]]s pilsētu, [[Aizkraukles pagasts|Aizkraukles]] un [[Jaunjelgavas pagasts|Jaunjelgavas]] pagastiem, kā arī  [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Jumpravas pagasts|Jumpravas]], [[Krapes pagasts|Krapes]] un [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes]] pagastiem. Pagastsa centrs atradās [[Skrīveri|Skrīveros]].

sentences: '''Makaroni''' (no {{val|it|maccheroni}}) ir dažāda izmēra un formas [[kaltēšana|kaltēti]] [[milti|miltu]] izstrādājumi, ko parasti gatavo no [[raudzēšana|neraudzētas]] [[kvieši|kviešu]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Vispiemērotākie milti makaroniem ir augstāka labuma un 1. šķiras speciāla maluma makaronu milti no [[cietie kvieši|cietajiem kviešiem]] vai stiklainiem [[mīkstie kvieši|mīkstajiem kviešiem]], kuru [[lipeklis|lipekļa]] daudzums ir vismaz 28%, tomēr tos var arī gatavot no [[auzas|auzu]], [[mieži|miežu]] un [[rudzi|rudzu]] miltiem.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-45-156-5 |page=59}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Boriss Švānebahs
|     vārds_orig = ''Борис Антонович Шванебах''
|         attēls = Schwanebach, Boris.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Antons Švānebahs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = neprecējies
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Amadeiusa ezers
|attēls=Lake amadeus.jpg
|paraksts=Amadiesa ezers no kosmosa, 1994. gads
|map = Austrālija#Ziemeļu teritorija
| plat_d=24 | plat_m=44 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=130 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=880—8700
|garums=125
|Vid_dziļums=0-0,2
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=204
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Amadeiusa ezers''' ({{val|en|Lake Amadeus}}) ir liels [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļu teritorija|Ziemeļu teritorijā]]. Atrodas netālu ziemeļos no [[Uluru]] (Eiersa klints), [[Kata Ķurta]]s (Olgas kalniem), [[Konnera kalns|Konnera kalna]]. Ezers pēc lietusgāzēm var kļūt ļoti liels, pat {{nobr|160 km}} garš, taču tas ātri izžūst.

sentences: '''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

sentences:
'''Ķiģelis''' var būt:
* [[Ēriks Ķiģelis]] — latviešu muzikants, ģitārists ([[1955]]—[[1985]])
* [[Fēlikss Ķiģelis]] — latviešu dziedātājs, dziesmu autors, Ērika Ķiģeļa dēls ([[1976]])

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences: '''Rase''' ir [[populācija]], kas [[ģenētiskā atšķirība|ģenētiski]] relatīvi nedaudz atšķiras no citām populācijām, kuras pieder tai pašai sugai. Katrai rasei ir relatīvi mazas morfoloģiskās un ģenētiskās atšķirības no kādas citas rases. Procesu, kurā notiek šo atšķirību rašanās, var saukt par [[mutācija|mutāciju]].

sentences: '''Kokarde''' ({{val-fr|cocarde}}) ir formas tērpa galvassegas atšķirības zīme.

sentences: '''Kaitīgs ieradums''' jeb '''atkarība''' ir atkārtota darbības veikšana, neskatoties uz nelabvēlīgajām sekām, vai arī neiroloģiski traucējumi, kas noved pie šādas uzvedības. Pie kaitīgajiem ieradumiem pieskaita [[narkomānija|narkomāniju]], atkarību no pārtikas, datoratkarību un [[Azartspēļu atkarība|atkarību no azartspēlēm]]. Klasiska atkarības iezīme ir kontroles samazināšanās pār vielu vai uzvedību, ilgstoša lietošana, neskatoties uz sekām, noliegums, kā arī tas, ka [[persona]]s galvenās rūpes ir saistītas ar attiecīgo vielu vai uzvedību.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| autors         = [[Alexandre Henri Gabriel de Cassini|Cass.]]
| binomial       =
| attēls         = Conservatoire botanique national de Brest-Cylindrocline commersonnii-15 07 04 Philweb-02 (19419195111).jpg
| att_nosaukums  = ''Cylindrocline commersonii'' [[botāniskais dārzs|botāniskajā dārzā]] [[Bresta (Francija)|Brestā]], [[Francija|Francijā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Asterales
| rinda_lv       = Kurvjziežu rinda
| dzimta         = Asteraceae
| dzimta_lv      = Kurvjziežu dzimta
| ģints          = Cylindrocline
| ģints_lv       = Cilindroklīnes
| suga           = Cylindrocline commersonii
| suga_lv        =
| kategorijas = nē
}}
'''''Cylindrocline commersonii''''' ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Tā ir viena no divām [[cilindroklīnes|cilindroklīņu]] sugām, kuru nelielajām populācijām ir ierobežoti [[areāls|areāli]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/gcc-16988 |title=The Plant List. A working list of all plant species: ''Cylindrocline commersonii'' Cass. |access-date={{dat|2016|09|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200216165307/http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/gcc-16988 }}</ref><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser/wwwtax.cgi?lin=s&p=has_linkout&id=81508 National Center for Biotechnology Information (NCBI). Taxonomy Browser: Cylindrocline commersonii]</ref><ref>[http://www.tropicos.org/Name/100401441 Tropicos: ''Cylindrocline commersonii'' Cass. Missouri Botanical Garden.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Cylindrocline/species/commersonii/match/1/match/1 |title=Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 26th August 2016. ''Cylindrocline commersonii'' Cass. |access-date={{dat|2016|09|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160311003856/http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Cylindrocline/species/commersonii/match/1/match/1 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neprātīgais vakars
| attēls                   = Date night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Date Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               =
* [[Toms Maknaltijs]]
* Šons Levijs
| scenārija autors         = [[Džošs Klausners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Tīna Feja]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Bills Burs]]
* [[Gela Gedota]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
* ''[[Media Magik Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|4|6|Ņujorkas pirmizrāde|2010|4|9|ASV|}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/date-night-2010|title=Date Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019040923/http://bbfc.co.uk/releases/date-night-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=datenight.htm|title=Date Night (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neprātīgais vakars"''' ({{val|en|Date Night}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Šons Levijs]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Tīna Feja]], [[Marks Volbergs]], [[Bills Burs]] un [[Gela Gedota]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|6||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}

sentences:
{{Citas nozīmes|gada mēnesi|augusts (nozīmju atdalīšana)|augusts}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Rudzu jeb suņu mēnesis”]]
'''Augusts''' ({{val|la|Augustus}}) ir [[gads|gada]] astotais mēnesis, un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 diena. Sākotnēji seno romiešu kalendārā mēnesis tika saukts par ''Sextilis'' (sestais), un bija gada sestais mēnesis. Ap 700. gadu p.m.ē. kalendārs tika papildināts ar janvāri un februāri, un ''Sextilis'' kļuva par astoto mēnesi. 8. gadā p.m.ē. mēnesis tika pārdēvēts par godu pirmajam [[Romas impērija|Romas]] imperatoram [[Oktaviāns|Augustam]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''suņu''', '''rudzu''' vai '''sēju mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''rugpiūtis'' vai ''dėgesis'', bet mūsdienās — ''rugpiūtis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Augusts Latvijā ir pēdējais vasaras mēnesis, bet [[Īrija|Īrijā]] pirmais rudens mēnesis.

sentences: '''Topoloģiska telpa''' ir [[matemātiska struktūra]], kurā iespējams formāli definēt tādus jēdzienus kā [[konverģence]], [[sakarīga telpa|sakarīgums]] un [[nepārtraukta funkcija|nepārtrauktība]]. Topoloģiskas telpas jēdziens caurvij gandrīz katru mūsdienu [[matemātika]]s nozari. It īpaši tās tiek pētītas matemātikas nozarē, ko sauc par [[topoloģija|topoloģiju]]. Topoloģiska telpa ir ļoti vispārīgs un abstrakts jēdziens — to apraksta tikai trīs [[aksioma]]s. Gandrīz visas matemātikā lietotās telpas, piemēram, [[Hilberta telpa]], ir topoloģiskas telpas speciāls gadījums.<ref>{{Atsauce | first1=Teodors | last1=Cīrulis | first2=Dace | last2=Cīrule | title=Funkcionālanalīze | url=http://rex.izm.gov.lv/liis/prog/macmat.nsf/10d216d8b8f0cb4dc22565820056266e/a68f70207b9ee0c6c2256af8003e248e!OpenDocument }}{{Novecojusi saite}}, liis.lv.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gandrīz slaveni
| attēls = Almost famous poster1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Almost Famous''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Īans Braiss]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Keita Hadsone]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Anna Pakina]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2000|9|8|Toronto kinofestivāls|2000|9|13|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000|title=Almost Famous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925040138/https://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=almostfamous.htm|title=Almost Famous (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Gandrīz slaveni"''' ({{val|en|Almost Famous}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Billijs Krudups]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeisons Lī]], [[Patriks Fudžits]] un [[Anna Pakina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|9|8||bez}}.

sentences: '''Francijas koloniālā impērija''' ([[Franču valoda|franču]]: ''Empire colonial français'') apvienoja teritorijas, kas atradās Francijas Karalistes, Francijas Impērijas un Francijas Republikas koloniālajā pakļautībā no 16. līdz 20. gadsimtam. Impēriju veidoja galvenokārt ar militāro spēku iegūtas zemes un valstis, kam bija koloniju, protektorātu un mandātteritoriju statuss.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/French+Colonial+Empire French Colonial Empire]</ref>

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences:
s statuja meditē [[lotosa poza|lotosa pozā]]]]
'''Joga''' ({{val|sa|योग}}, ''yóga'') ir [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]], [[prāts|prāta]] un [[dvēsele]]s vadīšanas un pilnveidošanas prakse un teorija, kas radusies [[Indijas vēsture|Senajā Indijā]]. Joga ir viena no sešām [[hinduisma filozofija|hinduisma filozofisko]] tradīciju ortodoksālajām skolām.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bibelesbiedriba.lv/religiju-enciklopedija/hinduisms.html | title= Hinduisms | publisher= Reliģiju Enciklopēdija | accessdate= 2019. gada 18. februārī | archive-date= 2019. gada 21. Februāris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190221220828/http://www.bibelesbiedriba.lv/religiju-enciklopedija/hinduisms.html }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | author= Jessica Frazier | title= The Bloomsbury Companion to Hindu Studies | url= https://books.google.com/books?id=AdZBAgAAQBAJ | year= 2014 | publisher= A&C Black | isbn= 978-1-4725-6716-1 | pages= 25–}}</ref> [[Hinduisms|Hinduismā]], [[budisms|budismā]] un [[džainisms|džainismā]] pastāv plašs jogas skolu, formu un mērķu loks. [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] bieži ar terminu ‘joga’ saprot [[hatha joga|hatha jogu]], kur tiek uzsvērta fiziskā attīstība, izpildot dažādus [[fizisks vingrinājums|vingrinājumus]], sauktus par [[āsana|āsanām]]. Jogs ir cilvēks, kurš praktizē jogu un ir jogas piekritējs.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Cesvaines pagasts}}

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences:
'''Laga''' ([[Angļu valoda|angliski]] — ''chip log'', [[Krievu valoda|krieviski]] - ''Лаг'') ir navigācijas instruments, kuru jūrnieki izmanto, lai noteiktu kuģa ātrumu attiecībā pret ūdeni.
Laikā gaitā lagas uzbūve un darbības princips ir mainījies.

Senākos laikos, kā arī mūsdienās uz nelieliem peldlīdzekļiem, izmantoja koka dēlīti, kurš bija piesiets pie līnes, kurā, savukārt, bija noteiktos attālumos iesieti mezgli. Dēlīti pārmeta pār [[Borts|bortu]] un līnei ļāva ritināties noteiktu laiku, skaitot mezglus. Pēc mezglu daudzuma noteica ātrumu. Tādējādi radās ātruma noteikšana [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezglos]]. 1 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezgls]] atbilst 1 [[jūras jūdze]]i stundā.

sentences:
{{catmore|Ģimnāzija}}
{{Commonscat|High schools and secondary schools}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences: '''Dzirdes aparāts''' ir elektroniska skaņu pastiprinoša ierīce, kuru var pielietot [[cilvēki]] ar [[dzirde]]s traucējumiem, tādējādi uzlabojot iespējas sadzirdēt runātos tekstus u.c. [[skaņa]]s. Mūsdienu dzirdes aparāti ir elektroniskas ierīces, kas sastāv no [[Mikrofons|mikrofona]], pastiprinātāja — pārveidotāja un telefona ([[skaļrunis|skaļruņa]]). Aparātu ir nepieciešams noregulēt speciālistam — [[surdologs|surdologam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akrilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=СН2=СН–СООН
|molmasa=72,06
|blīvums=1051
|kušanas temperatūra=285 K (12 °C)
|viršanas temperatūra=412 K (139 °C)
}}
'''Akrilskābe''' jeb '''propēnskābe''' (СН2=СН–СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā [[karbonskābe]]. Tā normālos apstākļos ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Akrilskābe šķīst ūdenī un polāros organiskajos šķīdinātājos. Akrilskābes esterus un sāļus sauc par '''akrilātiem'''. Akrilskābi un tās esterus lieto par monomēriem. Aizvietojot akrilskābes molekulā vienīgo ūdeņradi pie otrā oglekļa atoma, iegūst [[metakrilskābe|metakrilskābi]].

sentences: '''4. marts''' ir gada 63. diena (64. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 302 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Goldfish3.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Carassius
|      ģints_lv = Karūsas
|          suga = Carassius auratus
|       suga_lv = Zelta karūsa
|      binomial = Carassius auratus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zelta karūsa'''<ref>[http://rigazoo.lv/public/29765.html RīgasZoo: Karūsa zelta]{{Novecojusi saite}}</ref> jeb '''zelta zivtiņa''' (''Carassius auratus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprininae'') saldūdens [[zivs]], kas savvaļā sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]]: [[Japāna|Japānā]], [[Korejas pussala|Korejā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Honkonga|Honkongā]] un [[Taivāna (sala)|Taivānā]], sākot ar [[Amūra]]s upes baseinu un beidzot ar [[Hona]]s baseinu.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/166083/0 IUCN: Carassius auratus]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/271 FishBase: Carassius auratus  (Linnaeus, 1758) Goldfish]</ref> Zinātniskais nosaukums ''Carassius auratus'' atvasināts no [[latīņu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "karūsa" (''Carassius'') un "zelts", "zeltains" (''auratus'').<ref name=fish/><ref>[https://books.google.lv/books?id=mTDMAQAAQBAJ&pg=PT441&lpg=PT441&dq=Carassius+auratus+latin+means&source=bl&ots=8lB9r-2KRo&sig=Vqp5g9YIfvU9ozCVe-BbQcEAnP4&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwiGz9K-y8zSAhUI3CwKHVBNBugQ6AEIUjAI#v=onepage&q=Carassius%20auratus%20latin%20means&f=false Wildlife and Natural Resource Management: Land management, Land management]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls =Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =[[Pļavas čipste]] (''Anthus pratensis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 |      binomial = Anthus <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1805)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Komiķi]]
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Komiķi]]

sentences: '''Vecmāte''' jeb '''akušiere''' (no {{val|fr|accoucher}} — 'palīdzēt dzemdībās') ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas nodrošina [[dzemdības|dzemdību]] palīdzību.

sentences:
'''Epstaina–Bāras vīruss''' ('''EBV'''), ko sauc arī par '''cilvēka herpesvīrusu 4''' ('''HHV-4'''), ir viens no astoņiem zināmajiem herpesvīrusu grupas [[Vīruss|vīrusiem]] un viens no visbiežāk sastopamajiem cilvēku vīrusiem.
Vīruss nosaukts pēc britu patologa un akadēmiķa [[Entonijs Epstains|Entonija Epstaina]] (''Anthony Epstein'', 1921–2024) un īru virusoloģes [[Ivona Bāra|Ivonas Bāras]] (''Yvonne Barr'', 1932–2016), kuri kopīgi šo vīrusu atklāja un informāciju par to publicēja 1964. gadā.

sentences:
[[File:Human gallstones 2015 G1.jpg|thumb|300px|Žultsakmeņi]]
'''Žultsakmens''' ir akmens, kas veidojas [[Žultspūslis|žultspūslī]] no [[žults]] sastāvdaļām. Žultsakmeņu veidošanos žultspūslī sauc par [[holelitiāze|holelitiāzi]] jeb žultsakmeņu slimību. Žultsakmeņi var pārvietoties zemāk pa žultsvadiem un iznākt [[Divpadsmitpirkstu zarna|divpadsmitpirkstu zarnā]]. Pārvietošanās laikā tie var bojāt žultsvadu sieniņas un izraisīt [[sāpes]] un [[Iekaisums|iekaisumu]]. Atsevišķos gadījumos žultsakmeņi var nosprostot žultsvadus, tādējādi izraisot žults plūsmas traucējumus, žultsvadu iekaisumus, [[holangīts|holangītu]], [[pankreatīts|pankreatītu]]. Pēdējie divi ir bīstami dzīvībai un ir nepieciešama steidzama medicīniskā palīdzība. Žultsakmeņi paaugstina risku iegūt akūtu [[holecistīts|holecistītu]] jeb žultspūšļa iekaisumu [[Infekcija|infekciju]] rezultātā. To bieži izraisa [[zarnas|zarnu]] mikroflora — ''[[Zarnu nūjiņa|E. coli]]'', [[klebsiella]]s un [[enterobaktērijas]].

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Dong Hoi Airport
| nosaukums_originalvaloda   = Donhojas lidosta
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             = 200
| paraksts                   =
| attels2                    = DHAirport13.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = VDH
| ICAO                       = ?
|lat_deg=17|lat_min=30|lat_sec=54|lat_dir=N
|lon_deg=106|lon_min=35|lon_sec=26|lon_dir=E
| karte                      = Vietnam
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Vjetnamā
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Vjetnama]]
| atrasanas_vieta            = [[Donghoja]], [[Quang Binh]]
| elevation-f                = 34
| elevation-m                = 10
| majas_lapa                 = [http://www.nacopr.gov.vn nacorp.gov.vn]
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = ?
| r1-length-f                = 7823
| r1-length-m                = 2400
| r1-surface                 = Betona
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Donhojas lidosta''' ({{val|vi|Sân bay Đồng Hới}}) ir [[lidosta]], kas atrodas 6 kilometru attālumā no [[Donhoja]]s centra [[Kuanbiņa]]s provincē [[Vjetnama]]s ziemeļos, ap 600 km no [[Hanoja]]s. Lidostai ir viens [[skrejceļš]] un 1 terminālis. Lidostu apkalpo [[Vietnam Airlines]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vnanet.vn/Home/EN/tabid/119/itemid/249772/Default.aspx|title=Dong Hoi airport put into use|publisher=Vietnam News|date=2008-5-19}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais peļu detektīvs
| attēls                   = Mousedetectposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Mouse Detective''
| žanrs                    = animācijas filma, mistērija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Bērnijs Matinsons]]
* [[Deivs Mičeners]]
* [[Džons Maskers]]
| producents               = Bērnijs Matinsons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Berijs Inghems]]
* [[Vals Betins]]
* [[Sjūzana Polatšeka]]
* [[Kendija Kandido]]
* [[Daiena Česnija]]
* [[Īva Brenere]]
* [[Alans Jangs]]
| mūzika                   = [[Henrijs Mansīni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners II]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|7|2||bez}}
| ilgums                   = 72 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986|title=Basil the Great Mouse Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190408050610/http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]14 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatmousedetective.htm|title=The Great Mouse Detective|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]38,6 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Terres australes et antarctiques françaises
|    pilnais_valsts_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes
|            valsts_nosaukums = French Southern and Antarctic Lands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_French_Southern_and_Antarctic_Lands.svg
|            karoga_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju karogs
|              ģerboņa_attēls = Francuskie terytoria południowe godlo2.png
|           ģerboņa_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|La Marseillaise]]''
|               kartes_attēls = TAAF-fr.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Portofransē]]
| latd=49 | latm=21 | latNS=S | longd=70 | longm=13 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[Franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Prefekts
|               valsts_galva2 = Sesils Poco di Borgo
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Francijas aizjūras teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1955]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 439 781
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = nav patstāvīgi iedzīvotāji
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4 ([[Krozē salas]], [[Izklaidus salas]])
[[UTC]]+5 ([[Kergelēna arhipelāgs]],
[[Amsterdama (sala)|Amsterdama]], [[Sentpola (sala)|Sentpola]])
[[UTC]]+10 ([[Adelijas Zeme]])
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .tf
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 260
|              iso_kods_alfa2 = TF
|              iso_kods_alfa3 = ATF
}}
'''Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes''' ({{val|fr|Terres australes et antarctiques françaises}}, saīsināti ''TAAF'') ir [[Francija]]s aizjūras teritorija [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienviddaļā un [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Teritorija bieži tiek saukta arī par '''Francijas Dienvidjūru Zemēm''' ({{val|fr|Terres australes françaises}}), lai izslēgtu starptautiskās sabiedrības neatzītās Francijas pretenzijas Antarktīdas [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemē]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
— [[Senā Ēģipte|seno ēģiptiešu]] [[granīts|granīta]] plāksne, kurā ar [[ēģiptiešu hieroglifi]]em un [[dēmotiskā rakstība|dēmotiskajā rakstībā]] iegravēts teksts [[ēģiptiešu valoda|ēģiptiešu valodā]], kā arī tā tulkojums [[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]]]]
'''Tulkošana''' ir vienā [[valoda|valodā]] rakstītu tekstu vai mutvārdu pārnešana, atveidošana un/vai skaidrošana citā valodā.

sentences:
{{Ārsta infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Galēns
|          vārds_orig = ''Γαληνός'', ''Galēnos''
''Galenus''
|              attēls = Galen detail.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[129]]. gada septembrī
|            dz_vieta = [[Pergama|Pergamā]], [[Mēzija|Mēzijā]], [[Anatolija|Anatolijā]]
(mūsdienās [[Bergama]], [[Turcija]])
|           m_dat_alt = laika posmā no [[199]]. līdz [[217]]. gadam
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[grieķi]]s
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|                joma =  [[anatomija]], [[fizioloģija]], [[patoloģija]], [[farmakoloģija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences: '''Arendoles muiža''' atrodas [[Latgale|Latgalē]], [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu pagasta]] [[Arendole|Arendolē]]. Celta [[1895]]. gadā kā medību un atpūtas [[muiža]] un līdz mūsdienām saglabājusies, salīdzinoši, ļoti labā stāvoklī.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pilis.lv/a_pnm/view.php?id=3031&prop_id=210 |title=pilis.lv Arendoles muiža |access-date={{dat|2012|08|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151119040658/http://www.pilis.lv/a_pnm/view.php?id=3031&prop_id=210 |archivedate={{dat|2015|11|19||bez}} }}</ref> [[2004]]. gadā muižas kungu māja tika iekļauta Valsts nozīmes kultūras pieminekļu sarakstā.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&KS=OK&PROD=8547&prod_sect=9 VKPAI. Arendoles muižas kungu māja]</ref>

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Larian Studios''
| native_name      =
| logo             = Larian_Studios_Logo_2012.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gente]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = datorspēles
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 250+ (2020)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://larian.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pekanbaru
 | official_name            = ''Kota Pekanbaru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Pekanbaru 2019.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Siak IV Bridge - Pekanbaru, RI (28 June 2021) (2).jpg
| photo2b      = Pekanbaru pada tanggal 18 November 2011.JPG
| photo3a      = Red Lanterns Pekanbaru.jpg
| photo3b      = Anjung Seni Idrus Tintin.JPG
| photo3c      =
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Pekanbaru City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Pekanbaru coa.GIF
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Riau]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1784
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 632.26
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1074989
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIB]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 0 | latm = 31 | lats =  | latNS = N
 | longd = 101 | longm = 27 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  = {{url|http://www.pekanbaru.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences: '''Finanšu pratība''' ir spēja izprast un efektīvi pārvaldīt [[finanses]]. Šis termins aptver plašu zināšanu klāstu, tostarp [[Budžets|budžeta]] plānošanu, [[Kapitālieguldījumi|ieguldīšanu]], izpratni par [[Kredīts|kredītiem]] un [[Pensija|pensiju]] plānošanu.

sentences: '''Dreiliņi''' jeb '''Dreilingi''' ({{val|de|von, Dreiling}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un muižnieku dzimta.

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = Knuts Skujenieks 2012.jpg
| vārds = Knuts Skujenieks
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 25
| m_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = kopš 1950
| žanri = dzeja, atdzeja, kritika
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas Balva literatūrā|Baltijas Asamblejas Balva]] (2008)
}}

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 69
 | lv  = Sešdesmit deviņi
}}

sentences: '''Slēpņošana'''<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/notikumi/387623-geokesings_jeb_slepnosana_tepat_pie_mums "Ģeokešings" jeb slēpņošana tepat pie mums]</ref> ({{val|en|Geocaching}}) ir nodarbe brīvā dabā ar [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] vai citiem [[navigācija]]s paņēmieniem, kuras mērķis ir visā pasaulē izvietot un meklēt konteinerus — ģeoslēpņus ({{val|en|geocache, cache}}). Tipisks ģeoslēpnis ir neliels ūdensnecaurlaidīgs konteiners (parasti sviestmaižu kārba vai munīcijas kaste ar zīmuli un ierakstu žurnālu. Lielākos konteineros mēdz atrasties arī dažādi maiņas priekšmeti, parasti rotaļlietas vai kādi mazvērtīgi nieciņi. Slēpņošanu mēdz aprakstīt kā "augsto tehnoloģiju paslēpes". Tai ir daudz kopīgu iezīmju ar [[Orientēšanās sports|orientēšanos]], [[bagātību medības (spēle)|bagātību medībām]], ''[[letterboxing]]'' un ''[[waymarking]]'', kas ir līdzīgas spēles bez fiziskiem konteineriem.

sentences:
[[Kategorija:Rokoko]]
[[Kategorija:Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marka Pīsa pieredze
| attēls                   = Marc pease experience.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Marc Pease Experience''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tods Luiso]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Bruna Papandreja]]
* [[Deivids Rubins]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* Tods Luiso
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Ebons Moss-Bahrahs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|8|21||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marc-pease-experience-2009|title=The Marc Pease Experience|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|390,584}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marcpeaseexperience.htm|title=The Marc Pease Experience (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marka Pīsa pieredze"''' ({{val|en|The Marc Pease Experience}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Luiso]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Bens Stillers]], [[Anna Kendrika]] un [[Ebons Moss-Bahrahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|21||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seklais kaps
| operators =
| attēls = Shallow Grave 1994 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = [[Endrū Makdonalds (producents)|Endrū Makdonalds]]
| scenārijs = [[Džons Hodžs]]
| aktieri = * [[Kerija Foksa]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Jūens Makgregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shallow Grave''
| studija = * ''PolyGram Filmed Entertainment''
* ''Channel 4 Films''
* ''Glasgow Film Fund''
* ''Figment Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Rank Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]|1995|1|6|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4001|title=SHALLOW GRAVE (1995) |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seklais kaps"''' ({{Val|en|Shallow Grave}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Foksa]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Jūens Makgregors]]. "Seklais kaps" ir Boila pirmā režisētā filma.

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences: '''Armēņu kalendārs''' ir tradicionālais [[kalendārs]] [[Armēnija|Armēnijā]]. Tas ir [[Saule]]s kalendārs, kurā, tāpat kā [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] kalendārā ir nemainīgs [[Diena|dienu]] skaits gadā — 365 dienas (nav [[Garais gads|garā gada]]), tādējādi atšķirība starp Armēņu kalendāru un [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāru]] visu laiku pieaug.

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = width: 20em; text-align: left; font-size: 90%;

sentences: '''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas laiks''' ('''WET''', [[UTC±00:00]]) ir [[laika josla]], ko izmanto [[Eiropa]]s rietumu un ziemeļrietumu daļā. Šīs valstis un reģioni ziemas mēnešos izmanto Rietumeiropas laiku.
*[[Kanāriju Salas]], kopš 1946. gada (pārējā Spānija lieto [[Centrāleiropas laiks|CET]], [[UTC+1]])
*[[Fēru Salas]], kopš 1908. gada
* [[Grenlande]]s ziemeļaustrumu daļa ([[Danmarkshavna]] un apkārtējais reģions)
*[[Islande]], kopš 1968. gada
*[[Portugāle]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem (izņemot [[Azoras]], [[UTC−1]])<ref name="Time Zones of Portugal">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.statoids.com/tpt.html|title=Time Zones of Portugal|publisher=Statoids|accessdate=18 October 2011}}</ref>
*[[Madeira]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem<ref name="Time Zones of Portugal"/>
*[[Īrija]], kopš 1916. gada (oficiāli kā [[Griničas laiks]]) ar pārtraukumu starp 1968. un 1971. gadu
*[[Apvienotā Karaliste]] un [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Kroņa īpašumi]], kopš 1847. gada [[Anglija]], [[Skotija]], [[Velsa]], [[Normandijas salas]] un [[Menas Sala]], kopš 1916. gada [[Ziemeļīrija]] (oficiāli kā [[Griničas laiks]]), ar pārtraukumiem<ref>{{ziņu atsauce |url= http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |title= Lighter nights would keep youngsters fitter and safer, say doctors |newspaper= Western Mail |location= Cardiff |date= 27 June 2005 |access-date= {{dat|2017|01|15||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20191215115120/http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |archivedate= {{dat|2019|12|15||bez}} }}</ref><ref>David Ennals [http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords "British Standard Times Bill [Lords]",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121225124601/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords |date={{dat|2012|12|25||bez}} }} ''Hansard'', House of Commons Debate, 23 January 1968, vol 757 cc290-366, 290–92</ref><ref>[http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 "British Standard Time",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210625101333/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 |date={{dat|2021|06|25||bez}} }} ''Hansard'' (HC), 2 December 1970, vol 807 cc1331-422</ref>
*[[Maroka]], kopš 2008. gada

sentences:
{{Mēneši}}
'''Septembris''' ({{val|la|September}} — no {{val|la|septem}} — 'septiņi') ir [[gads|gada]] devītais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''silu''', '''veselo''' vai '''Miķeļa mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''šilinis'' vai ''rudens mėnuo'', bet mūsdienās — ''rugsėjis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>  Septembris ir pirmais [[rudens]] mēnesis. Septembrī ir rudens [[ekvinokcija]], kad [[diena]] izlīdzinās ar [[nakts|nakti]] un tās ir vienāda garuma. [[Latvija|Latvijā]] septembris ir pirmais skolas mēnesis.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Oleksandrs Staruhs
| vārds_orģ = ''Олександр Старух''
| attēls = GOVERNOR_OF_ZAPORIZHZHIA_OLEKSANDR_STARUKH.jpg
| att_izm =
| apraksts =
| amats = [[Zaporižjas apgabals|Zaporižjas apgabala]] [[gubernators]]
| term_sākums = {{dat|2020|12|18}}
| term_beigas = {{dat|2023|1|24}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis = [[Vitālijs Bohovins]]
| pēctecis = [[Jurijs Malaško]]
| term_sākums2 = {{dat|2008|05|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2010|03|18|N}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 = [[Viktors Juščenko]]
[[Viktors Janukovičs]]
| premjers2 = [[Jūlija Timošenko]]
[[Mikola Azarovs]]
| priekštecis2 = [[Valērijs Čerkaska]] (''p.i.'')
| pēctecis2 = [[Boriss Petrovs]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1973|4|28}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižjas apgabals|Zaporižja|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = [[Visukrainas apvienība "Tēvzeme"]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = [[vēsturnieks]], [[politiķis]]
| alma_mater = Zaporižjas nacionālā universitāte
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Oleksandrs Staruhs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Олександр Васильович Старух''; dzimis [[1973. gads|1973.]] gada [[28. aprīlis|28. aprīlī]] [[Zaporižja|Zaporižjā]])<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.chesno.org/politician/19766/|title=Старух Олександр Васильович — Біографія, Балотування, Фракції, Політична Агітація {{!}} ПолітХаб|website=www.chesno.org|access-date=2022-09-22|language=uk}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[vēsturnieks]] un [[politiķis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.interfax.com.ua/news/economic/12170.html|title=EuroCape Ukraine I to build wind-driven plant worth EUR 600 m in Zaporizhia region|website=Interfax-Ukraine|access-date=2022-09-22|language=en}}</ref> [[2020. gads|2020.]] gada [[18. decembris|18. decembrī]] viņš tika iecelts par [[Zaporižjas apgabals|Zaporižjas apgabala]] [[Gubernators|gubernatoru]], 2023. gada 24. janvārī atbrīvots no amata.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ukrinform.net/rubric-polytics/3157366-zelensky-appoints-new-head-of-zaporizhzhia-regon.html|title=Zelensky appoints new head of Zaporizhzhia region|website=www.ukrinform.net|access-date=2022-09-22|language=en}}</ref><ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/live/2023/jan/24/russia-ukraine-war-live-zelenskiy-flags-more-changes-in-corruption-purge-german-defence-group-offers-to-send-tanks-if-needed|title=Russia-Ukraine war live: multiple Ukraine officials resign amid corruption claims; Nato ‘confident’ of German tanks solution soon|website=the Guardian|access-date=2023-01-24|date=2023-01-24|language=en}}</ref> Amatā viņš iepriekš atradās no [[2008. gads|2008.]] līdz [[2010. gads|2010.]] gadam.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://dovidka.com.ua/user/?code=427349|title=Довідка: Старух Олександр Васильович|website=dovidka.com.ua|access-date=2022-09-22}}</ref><ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.kyivpost.com/article/content/ukraine-politics/yanukovych-sacking-regional-governors-appointed-by-62047.html|title=Yanukovych sacking regional governors appointed by Yushchenko - Mar. 18, 2010|last=Interfax-Ukraine|website=Kyiv Post|access-date=2022-09-22|date=2010-03-18}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|paraksts = Dolganu briežkopis
|tauta={{Unicode|долган, һака}}
|skaits=8000 (2002)
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[dolganu valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi=[[jakuti]], [[evenki]]
}}
'''Dolgani''' (pašnosaukums: ''долган, һака'') ir viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]]. Apdzīvo [[Taimira]]s pussalu [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] ziemeļos un [[Jakutija]]s ziemeļrietumus. 2010. gada Krievijas tautskaitē par dolganiem sevi atzina 7885 cilvēki.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Landsbergas cietums
| native_name         =''Justizvollzugsanstalt Landsberg''
| former_names        = Kara noziedznieku cietums Nr.1
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Cietuma parādes puse
| altitude            =
| building_type       = cietums
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Bavārijas Tieslietu Ministrija
| current_tenants     =
| location            = [[Landsberga pie Lehas]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| latd  = 48|03|15 | latNS  = N
| longd = 10|52|00  | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1910. gadā
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Disepšenailenda
| oriģinālnosaukums    = Deception Island Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = Deception Island.jpg
| paraksts             = Stacijas krāsmatas
| karte                = Dienvidšetlendas salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=62| latm=59| lats=00| latNS= S
| longd=60| longm= 34| longs= 00| longEW=W
| novietojums          = [[Dienvidšetlendas salas]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1944
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1969
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Britu Antarktiskais dienests|BAS]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Disepšenailenda''' ({{val|en|Deception Island Station}}) vai '''Bāze B''' (''Base B'') ir bijusī [[Lielbritānija|britu]] polārstacija [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota [[Disepšena]]s salā [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salu]] arhipelāgā un bija pirmā pastāvīgi apdzīvotā cilvēku apmetne Antarktikā.

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2527''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2527''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 756
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|6|16|SK}} 21:46 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2522]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2529]]''
}}
'''''Kosmos-2527''''' (''Космос-2527'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2018. gada jūnijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 756. ''Kosmos-2527'' plānots izvietot ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.

sentences: '''Petroloģija''' ({{val|grc|πέτρος}}, ''pétros'' — ‘[[akmens]]’; {{gree|-λογία}} — ‘mācība’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[magmatiskie ieži|magmatiskos iežus]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]].<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/petrolo%C4%A3ija:1 | title= Petroloģija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vispārīgi petroloģija pēta arī [[nogulumieži|nogulumiežus]], tas ir, pēta visus [[ieži|iežus]]. Lielāka uzmanība nogulumiežu veidošanās procesam tiek pievērsta [[sedimentoloģija|sedimentoloģijā]] un [[stratigrāfija|stratigrāfijā]]. Iežu sastāvu, uzbūvi un izcelsmi pēta [[petrogrāfija]]. Jēdziens ‘petrogrāfija’ tiek lietots arī kā sinonīms vārdam ‘petroloģija’.<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Brazīlijā|Sanpaulu (nozīmju atdalīšana)|Sanpaulu}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanpaulu
 | native_name              = ''São Paulo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 = ''Terra da Garoa and Sampa''
 | motto                    = ''Non ducor, duco'' (latīņu valodā)
 | image_skyline            = Montagem SP.png
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandeira da cidade de São Paulo.svg
 | flag_size                = 100px
 | flag_link                =
 | image_seal               = Brasão da cidade de São Paulo.svg
 | seal_size                = 100px
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | shield_link              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | mapsize                  =
 | pushpin_map              = Brazil
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 23 | latm  = 33 | lats  = | latNS  = S
 | longd = 46 | longm = 38 | longs = | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Brazīlija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidaustrumu reģions (Brazīlija)|Dienvidaustrumu]]
 | subdivision_type2        = Štats
 | subdivision_name2        =  [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1554]].g.
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | founder                  =
 | named_for                =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | government_type          = Pilsētas dome
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ricardo Nunes
 | area_footnotes           =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1522.986
 | area_total_sq_mi         = 588.028
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 772
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 12396372
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|1|SK|bez}}
 | population_rank          = 1.
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 12396372
 | population_metro         = 20820093
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[BRT]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = [[BRST]]
 | utc_offset_DST           = -2
 | website                  = {{URL|http://www.saopaulo.sp.gov.br}}
 | footnotes                =
}}
'''Sanpaulu''' (arī '''Sanpaula'''<ref name=":0" /><ref>Ķīvītis J., Rudzītis Laimonis, [http://newspapers.lib.sfu.ca/lat-21064/page-5 "18. novembris Sanpaulā"]; Laikraksts "Latvija Amerikā", Toronto, 17-12-1966</ref>; {{val|pt|São Paulo}}) ir pilsēta [[Brazīlija]]s dienvidos pie [[Tjete]]s upes. [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]] štata administratīvais centrs un Brazīlijas lielākā pilsēta. Veidojusies kā daudzkultūru metropole un arī mūsdienās pilsētā redzama [[itāļi|itāļu]] (mūsdienās 60% Sanpaulu iedzīvotāju ir pilnībā vai daļēji itāļu izcelsmes), [[portugāļi|portugāļu]], [[vācieši|vācu]], [[arābi|arābu]] un [[japāņi|japāņu]] [[kultūra|kultūru]] ietekme.

sentences: '''Galēji labējā politika''', '''galēji labējais''' vai '''labējais ekstrēmisms''' ir [[politika]], kas atrodas tālāk [[Politiskais spektrs|politiskā spektra]] labajā pusē nekā [[labēja politika]], jo īpaši attiecībā uz to, ka tā ir [[Antikomunisms|antikomunistiska]], [[Autoritārisms|autoritāra]], [[Ultranacionālisms|ultranacionālistiska]], un tai ir [[Natīvisms|natīvistu]] [[ideoloģija]]s un tendences.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" | '''Simeons Bekbulatovičs'''
'''''Симеóн Бекбулáтович'''''
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" |
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" | Cars Simeons
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Pie varas'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1575 - 1576
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Kronēšana'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1575
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Priekšgājējs'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |  [[Ivans IV]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Pēctecis'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Ivans IV]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Dinastija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Čingishans|Čingishana]] dzimta
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Tēvs'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Bekbulats]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Dzimis'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | pēc 1540
[[Astrahaņa|Astrahaņā]]?
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Miris'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | {{dat|1616|01|05}}
[[Maskava|Maskavā]]
|}
'''Simeons Bekbulatovičs''' ({{val|ru|Симеóн Бекбулáтович}}) jeb '''hans Sainbulats''' ({{val|ru|Саин-Булат хан}}, {{val|tt|ساین بولاط}}, miris 1616. gadā) bija [[Krievijas cariste|Krievijas cara]] [[Ivans IV|Ivana IV]] vasalis, [[Kasimovas hani|Kasimovas hans]] (1567—1573) no [[Čingishans|Čingishana]] dzimtas. Viens no [[Krievija]]s karaspēka pavēlniekiem [[Livonijas karš|Livonijas kara]] trešajā posmā (1571-1573). Uz neilgu laiku kronēts par Visas Krievzemes lielkņazu un caru (1575-1576), pēc tam [[Tveras kņazi|Tveras lielkņazs]] (1576-1585).

sentences: '''Latviešu ornamenti''' jeb '''latviešu raksti''' ir vēstures gaitā pārmainījušās [[Latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiskās]] un piederības zīmes, kas pamazām zaudējušas savu sākotnējo nozīmi un saglabājušās kā rotājumu vai [[Latviešu tautastērpi|latviešu tautas tērpu]] elementi. [[Dainas|Tautas dziesmās]] ornamenta veidošanu sauc par rakstīšanu vai rotāšanu.  Latviešu tautastērpu elementu (jostu, kreklu, sagšu u.c.) izmantotie ornamenti pieskaitāmi pie ģeometrisko ornamentu grupas. Ieskaitot rotaslietās izmantotos, var izdalīt vairākus desmitus patstāvīgu ornamentālu zīmju, kuras tautastērpu un aksesuāru rotājumos tikušas dažādi kombinētas, ar laiku veidojot neatkārtojamas, tikai latviešu tautastērpiem raksturīgas ornamentālās kombinācijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: 1910. gadā [[impresionisms|impresionisma]] stilā ar [[eļļas glezniecība|eļļas krāsām]] uz audekla gleznotais darbs "Ziema"]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bridžitas Džonsas mazulis
| attēls                   = Bridget Jones's Baby poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridget Jones's Baby''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Šārona Magvaira]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorfas]]
| scenārija autors         =
* [[Emma Tompsone]]
* [[Dens Meizers]]
* [[Helēna Fīldinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džemma Džonsa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Miramax]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|5|Londonas pirmizrāde|2016|9|18|Apvienotā Karaliste un ASV|2016|10|5|Francija|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-baby-2016|title=Bridget Jones's Baby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2019|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191116130728/https://bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-baby-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetjonessbaby.htm|title=Bridget Jones's Baby (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|212 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bridžitas Džonsas mazulis"''' ({{val|en|Bridget Jones's Baby}}) ir 2016. gada romantiska komēdija, kuras režisore ir [[Šārona Magvaira]]. Galvenās lomas atveido [[Renē Zelvēgere]], [[Patriks Dempsijs]], [[Kolins Fērts]], [[Džims Brodbents]], [[Džemma Džonsa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|5||bez}} Londonā. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Bridžitas Džonsas dienasgrāmata]]" un 2004. gada filmai "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     =
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Manchot Adelie - Adelie Penguin.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Sphenisciformes
|    kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|      dzimta = Spheniscidae
|   dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|       ģints = Pygoscelis
|    ģints_lv = Otas astes pingvīni
|        suga = Pygoscelis adeliae
|     suga_lv =  Adeles pingvīns
|    binomial = Pygoscelis adeliae
 ([[Hombron]] & [[Jacquinot]], 1841)
| kategorijas = nē
}}
'''Adeles pingvīns''' jeb '''Adelijas pingvīns''' (''Pygoscelis adeliae'') ir vidēja lieluma [[pingvīnu dzimta]]s putns, kas pieder [[otas astes pingvīni|otas astes pingvīnu ģintij]] (''Pygoscelis''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s22p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un
fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: {{Commonscat|Battles of the Byzantine Empire|Kaujas ar Bizantijas piedalīšanos}}

sentences:
[[Kategorija:Empīrisms]]
[[Kategorija:Filozofi pēc skolas un virziena]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Snail.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| klase = Gastropoda
| klase_lv = Gliemeži
| kategorijas = nē
}}
Par '''gliemezi''' parasti tiek saukts ikviens uz [[sauszeme]]s vai [[Ūdenstilpe|ūdenī]] dzīvojošs [[gliemeži|gliemežu]] jeb vēderkāju klases (''Gastropoda'') [[gliemji|gliemis]] ar spirālveida čaulu, kas ir pietiekami liela, lai tās saimnieks spētu tajā pilnībā paslēpties. Ja čaula ir rudimentāra vai tās nav pilnībā, to sauc par [[kailgliemezis|kailgliemezi]]. Tā kā lielākā daļa vēderkāju klases sugu ir gliemeži ar čaulu, tad ļoti bieži visas [[suga]]s, kas ietilpst šajā [[Klase (bioloģija)|klasē]], tiek sauktas par gliemežiem, uz ko norāda arī otrs vēderkāju klases nosaukums [[latviešu valoda|latviešu valodā]] — [[gliemeži|gliemežu klase]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Šepings
|     vārds_orig = ''Otto Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk/Отто Дмитриевич Шеппинг''
|         attēls = Shepping.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Šepings ap 1860. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]], [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], māte - Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Konstantīns Čerņenko
| vārds_orģ = ''Константин Устинович Черненко''
| attēls = Černěnko.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Konstantīns Čerņenko
| amats = [[PSKP CK ģenerālsekretārs]]
| term_sākums = {{dat|1984|02|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1985|03|10|N}}
| priekštecis = [[Jurijs Andropovs]]
| pēctecis = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1911|09|24}}|{{dat||9|11}}}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jeņisejas guberņa|td=Krievija}}
| mir_dati = {{mdv|1985|03|10|1911|09|24}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[PSKP]]
| dzīvesb = Faina Čerņenko <br />Anna Čerņenko
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts = Chernenko signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Oleksijs Arestovičs
 |       vārds_orģ = ''Олексій Миколайович Арестович''
 |          attēls = Oleksiy Arestovych (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Arestovičs 2022. gadā

 |           amats = [[Ukrainas prezidenta birojs|Ukrainas prezidenta biroja]] vadītāja padomnieks
 |     term_sākums = {{dat|2020|12|1}}
 |     term_beigas = {{dat|2023|1|17}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |           amats2 = Ukrainas pārstāvis [[Trīspusējā kontaktgrupa par Ukrainu|Trīspusējā kontaktgrupā]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2020|10|28}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2022|2|22}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 =
 |     priekštecis2 =
 |        pēctecis2 =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|8|3}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Citelckaro|td=Gruzija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = militārais eksperts, [[blogeris]], aktieris, politiskais komentētājs
 |      alma_mater = Svētā Akvīnas Toma teoloģijas zinātņu institūts
[[Odesas Militārā akadēmija]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1994—2005, 2018—2019
|          valsts =  [[Ukraina]]
|       struktūra =  [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 1)  [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)|Ukrainas Aizsardzības ministrijas Galvenā izlūkošanas pārvalde]];
2)  72. atsevišķā mehanizētā brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = '''[[Krievijas—Ukrainas karš]]''':
* [[Karš Donbasā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''E-LAB (arī ELAB, E-L@b)''' ir elektroniskās mākslas un mediju centrs. Centrs tika dibināts 1996. gadā, un tā dibinātāji ir [[Rasa Šmite]], [[Raitis Šmits]], [[Jānis Garančs]], [[Alise Tīfentāle]] un citi domubiedri. Vēlāk, 2000. gadā uz E-LAB biedrības bāzes dibināts jauno mediju kultūras centrs [[RIXC]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=DEVIŅDESMITIE. Laikmetīgā māksla Latvijā|last=Astahovska|first=Ieva|publisher=Latvijas Laikmetīgās mākslas centrs|year=2010|isbn=978-9934-8078-3-1|location=Rīga|pages=}}</ref> “90. gadu otrajā pusē, kad uzsākām E-LAB, tiecāmies izbēgt no jebkādas formāli vai strukturāli definējamas (plauktiņā ierindojamas) darbības. Tomēr nolūks bija — radīt atvērtu un nedefinētu telpu. Taču tas nebija ne pašmērķis, ne māksliniecisks koncepts. Mēs internetu lietojām, lai to pieredzētu. Vienkārši lai apmainītos ar informāciju, komunicētu un kopā ar domubiedriem globālajā tīklā pētītu jauno teritoriju un pašradītu telpu, ko piepildīt ar saturu — mākslu, skaņām, radio, tekstiem...“<ref name=":0" />

sentences: '''Mongoļu impērija''' bija [[Eirāzija]]s lielākajā daļā pēc [[mongoļi|mongoļu]] cilšu karagājieniem radusies [[impērija]]. Sava uzplaukuma laikā tā aizņēma vairāk nekā 33 miljonus km² Eirāzijas teritorijas, tā kļūstot par lielāko valsti cilvēces vēsturē.

sentences: Šī ir latviešu dziedātāja '''[[Normunds Rutulis|Normunda Rutuļa]] diskogrāfija'''. Viņš ierakstījis un izdevis 15 [[studijas albumus]],  no tiem 10 solo albumu, 1 [[izlasi]], 1 remiksu albumu, 1 [[koncertierakstu]] un 81 [[radio singli|radio singlu]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marsels Moss''' (''Marcel Mauss'', dzimis {{dat|1872|5|10}}, miris {{dat|1950|2|10}}) bija [[Francija|franču]] [[socioloģija|sociologs]], kas galvenokārt pazīstams ar savu darbu, nostiprinot un attīstot sava tēvoča [[Emīls Dirkems|Emīla Dirkema]] un žurnāla ''[[Année Sociologique]]'' atstāto mantojumu. Viņa slavenākais darbs ir grāmata ''[[Dāvana (grāmata)|Dāvana]]'', kurā Moss raksta par savstarpējo apmaiņu (reciprocitāti) un dāvanu ekonomiku "necivilizētās sabiedrībās".

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas apkaimi|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecdaugava
|attels             =
|paraksts           = Vecdaugava (skats no Skanstinieku puses).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Skanstnieki]]
|platiba            = 3,066 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 101 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecdaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Medema purvs
| attēls          = Stunīšu ezers- aero photo - panoramio.jpg
| attēla apraksts = [[Stūnīšu ezers]] un Medema purvs
| citi nosaukumi  =
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]], [[zemais purvs]]
| platība = 3400 ha
| lat_d             = 56.86667
| long_d            = 24.03333
| augi = [[sfagni]], [[grīšļi]], [[parastais baltmeldrs]], [[rasenes]], [[purva šeihcērijas]], [[polijlapu andromedas]], [[trejlapu puplakši]], [[purva cūkauši]]<ref name="rekreativais turisms">[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2016/03/Medema_purva_Petijums_2015.pdf Rekreatīvā tūrisma attīstības iespēju izvērtēšana Medema purvā un tam pieguļošajās meža teritorijās], Juris Smaļinskis, 2015. Atjaunināts: {{Dat|2017|04|19}}.</ref>
| dzīvnieki = [[staltbrieži]], [[alnis|aļņi]], [[stirnas]], [[lapsas]], [[zaķi]], [[bebri]]<ref>[http://www.marupe.lv/objects/medema-purvs-un-mezs/ Medema purvs un mežs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170817071248/http://www.marupe.lv/objects/medema-purvs-un-mezs/ |date={{dat|2017|08|17||bez}} }}, marupe.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|04|19}}.</ref>
| ezeri =
| akači =
}}
'''Medema purvs''' ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidu daļā [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimē, [[Mārupes novads|Mārupes novada]] austrumu daļā, [[Olaines novads|Olaines novada]] ziemeļu daļā un [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] ziemeļrietumu daļā starp [[Jaunmārupe|Jaunmārupi]] un [[Baloži]]em. Purva vidusdaļā atrodas [[Autoceļš A8 (Latvija)|autoceļš A8]], [[Stūnīši]] un [[Medemciems]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = The Breadwinner
| attēls                   = The Breadwinner (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma
| režisors                 = [[Nora Tvomija]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|11|17|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/breadwinner-2017|title=The Breadwinner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 17, 2018|archive-date={{dat|2018|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180824082043/http://www.bbfc.co.uk/releases/breadwinner-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{IRL}}
* {{LUX}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thebreadwinner.htm|title=The Breadwinner (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Breadwinner''''' ir 2017. gada [[Kanāda]]s, [[Īrija]]s un [[Luksemburga]]s animācijas filma, kuras režisore ir [[Nora Tvomija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|ģenerāli|Apinis|Apinis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Apinis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Apinis.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas armijas]] formas tērpā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drabešu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jevgeņija (dzimusi Pušakova)
|          bērni = Nikolajs, Jānis un Olga
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[ģenerālis]]
|  dienesta_laiks =
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{LAT}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Vladimira ordenis (ar šķēpiem; IV šķiras), Staņislava ordenis (II un III šķiras (abi ar šķēpiem)), Annas ordenis (II un III šķiras (abi ar šķēpiem)), [[Lāčplēša Kara ordenis]] (III šķiras)
|      cits_darbs = Lāčplēša Kara ordeņa domes biedrs
}}
}}
'''Jānis Apinis''' ({{dat|1867|01|12|N}} — {{dat|1925|07|25|N}}) bija [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas armijas]] ģenerālis, [[Lāčplēša Kara ordenis|Lāčplēša Kara ordeņa]] kavalieris.

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''dabiskā kārtība''' ir [[Morāle|morālais]] avots, no kura dabiskie likumi cenšas iegūt savu autoritāti. Dabiskā kārtība ietver būtņu dabisko mijiedarbību vienai ar otru, [[Tieslietas|likuma]] neesamības gadījumā, kuru dabiskie likumi mēģina nostiprināt. Tas ir saistīts ar [[Darma|darmu]].

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Eduards Napjerskis
|          vārds_orig =
|              attēls = Kārlis Eduards Napjerskis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1793
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1864
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 14
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = [[Jakobs Gotlībs Leonhards Napjerskis]]
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''"Cūkas driķos"''' arī '''"Cūkas griķos", "Bejas Cūkdriķis"''' ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb [[dancis]], kas [[Latvija|Latvijā]] pierakstīts [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Latvijā, [[Lietuva|Lietuvā]] un [[Igaunija|Igaunijā]] mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts [[Lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Asares pagasts
| karte             = Asares pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Asares pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Asares pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Asare
| platība           = 83,8
| iedzīvotāji       = 557<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 557 / 83.8 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Apsūdzības lieciniece
| operators =
| attēls = Movie poster for Witness for the Prosecution .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tairons Pauers]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Čārlzs Lotons]]
* [[Elza Lančestera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Witness for the Prosecution''
| studija = ''[[Edward Small Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|12|17|ASV}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety208-1957-11/page/n269/mode/1up?q=%22edward+small%22|title=Variety (November 1957) |publisher=|accessdate=}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Apsūdzības lieciniece"''' ({{Val|en|Witness for the Prosecution}}) ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tairons Pauers]], [[Marlēna Dītriha]], [[Čārlzs Lotons]] un [[Elza Lančestera]]. Filma ir balstīta uz 1953. gada [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] lugas ar [[Apsūdzības lieciniece (luga)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
[[Kategorija:Liepāja]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie uzņēmumi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Maija Silmale
|          vārds_orig =
|              attēls = Maija Silmale.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1924
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1973
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 22
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = RATAN-600
|image           = RATAN 600.jpg
|caption         = RATAN-600
|organization    = [[KZA Speciālā astrofiziskā observatorija]]
|code            =
|location        = {{vieta|Krievija|Karačaja-Čerkesija|Zalenčukskas rajons|Zalenčukska}}
| map = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Kaukāzs#Eiropa
| latd=43.8258|latNS=N
| longd=41.5864|longEW=E
|altitude        = 970 m v.j.l.
|weather         =
|established     = 1968–1977
|website         = https://www.sao.ru/ratan/
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI ūdenī (H2O)
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = (57% šķīdums) 1700
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 127 °C (57% šķīdums)
}}

sentences: '''3. februāris''' ir gada 34. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 331 diena (332 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Atmosfēras uzbūve}}s troposfēra pa [[lidmašīna]]s logu.]]
'''Troposfēra''' ir zemākais un vislabāk izpētītais [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kura vidējais augstums ir 11 km (8—10 km virs polārajiem apgabaliem, 10—12 km mērenajos platumos un 16—18 km virs [[tropi|tropu]] rajoniem). Troposfērā atrodas vairāk nekā 80% no visas atmosfēras gaisa masas, bieži notiek [[turbulence]] un [[konvekcija]], šeit koncentrēta lielākā daļa ūdens tvaiku, rodas daudz [[mākoņi|mākoņu]] un [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]], [[ciklons|ciklonu]] un [[anticiklons|anticiklonu]], kā arī notiek daudzi citi procesu, kuri ietekmē [[laikapstākļi|laikapstākļus]] un [[klimats|klimatu]]. Troposfērā ik pēc katriem 100 metriem gaisa [[temperatūra]] pazeminās vidēji par 0,65 °C, un sasniedz −53 °C augšējā daļā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Skream''' (īstajā vārdā Ollie Jones) ir [[dubstep]] mūzikas žanra producents no [[Londona]]s, [[Kroidona]]s. Viņa pazīstamākais skaņdarbs ir "[[Mindight Request Line]]", ko 2005. gadā izdeva ierakstu kompānija "[[Tempa]]", un kas 2006. gadā tika iekļauts viņa debijas albumā "[[Skreamizm]]".

sentences: '''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

sentences:
<pre>
{{Infokaste operētājsistēma
| nosaukums                =
| logo                     =
| attēls                   =
| att_nosaukums            =
| mājaslapa                =
| izstrādātājs             =
| saime                    =
| statuss                  =
| pirmkoda_modelis         =
| pirmais izlaidums        =
| pārtraukts               =
| pēdējā_izlaiduma_versija =
| pēdējā_izlaiduma_datums  =
| pēdējā_pirmskata_versija =
| pēdējā_pirmskata_datums  =
| pēdējā_testa_versija     =
| pēdējā_testa_datums      =
| bieži_atjaunots          =
| tirgus_mēŗķis            =
| valoda                   =
| prog_valoda              =
| kodola_tips              =
| lietotāja_telpa          =
| lietotāja_saskarne       =
| licence                  =
| atbalstītas_platformas   =
| atjaunošanas_metode      =
| pakotnes_pārvaldnieks    =
| iepriekseja              =
| nakama                   =
}}
</pre>
<includeonly>[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Vilhelms Nerlings
|     vārds_orig = ''Arnold Wilhelm Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Muhu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Sāremā apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Табасаранар''
| attēls =
| population = 155 000
| regions = {{RUS}} 151 466 (2021)
no tiem 126 319 [[Dagestāna|Dagestānā]]
{{flag|Kanāda}} 1245 (2019)
{{LAT}} 6 (2010)

| reliģija = [[sunnītu islāms]]
| map = Расселение табасаран в ЮФО и СКФО по городским и сельским поселениям, в %.png
| valoda = [[Tabasaranu valoda|tabasaranu]], [[krievu valoda|krievu]]
}}
s [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu]] un [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] federālajos apgabalos]]
'''Tabasarani''' (pašnosaukums — ''Табасаранар'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām.<ref>{{PZT|679}}</ref> Apdzīvo [[Dagestāna]]s dienvidu daļu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/humanities/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/tabasarans|title=Tabasarans {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2023-04-01}}</ref> galvenokārt [[Tabasaranu rajons|Tabasaranu rajonu]], kur to īpatsvars ir 79% no iedzīvotāju kopskaita. Izplatītākā reliģija ir [[sunnītu islāms]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Bezmiegs''' ({{val-la|Insomnia}}) - viens no [[Miegs|miega]] traucējumu veidiem. Bezmiegs saistīts ar pārmaiņām miega ilgumā, [[Ritms|ritmā]] un dziļumā. Pilnīgs bezmiegs sastopams reti. Visbiežāk ir grūtības iemigt (tajā pašā laikā jūtams [[nemiers]], [[Domāšana|domas]] par iepriekšējās [[Diena|dienas]] notikumiem, [[Nemiers|bažas]] par nākamo dienu). [[Nakts|Naktī]] miegs var būt ar pārtraukumiem, vairākkārt jāmostas (ar skaidru galvu, bieži vien ar satraukuma sajūtu pēc nepatīkamiem [[sapņi]]em). Miega ilgums var samazināties arī tādējādi, ka regulāri [[Rīts|rītos]] agri jāmostas. Bezmiega gadījumā saīsinās dziļa miega stadija. Reizēm sastopami stāvokļi, kad trūkst miega sajūtas ([[cilvēks]] īstenībā aizmieg, bet no rīta ir pārliecināts, ka naktī nav gulējis). Bezmiega [[Cēloņi un sekas|cēloņi]] var būt [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] [[slimība]]s, dažas [[Infekcijas slimība|infekcijas slimības]], bojājumi [[smadzenes|galvas smadzenēs]] u.c. Ar bezmiegu sākas akūtas [[psihoze]]s (alkohola [[delīrijs]] u.c), [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], vairākas psih. slimības. Veseliem cilvēkiem bezmiegs var rasties pēc fiziskās un garīgas pārslodzes, spēcīgiem pārdzīvojumiem. u.tml.

sentences:
skafandrā uz [[Mēness]]]]
'''Skafandrs''' (no {{val|el|σκάφος, skapfē}} "laivas korpuss" + ''ανήρ'', ''anēr'' (no ''ανδρός'', ''andros'') "cilvēks") ir īpašs tērps un aprīkojums, kas paredzēts cilvēka izolēšanai no apkārtējās vides ar necaurlaidīgu (vai vairākiem) slāni. Tajā cilvēkam tiek saglabāta iespēja patstāvīgi kustēties. Dažādām vidēm paredzēti dažādi skafandri. Biežāk izmantotie ir [[ūdenslīdēju skafands|ūdenslīdēju]], aviācijas, [[kosmiskais skafandrs|kosmiskie]]. Atkarībā no veicamajiem darbiem un tehniskajām iespējām skafandri var būt pilnībā vai daļēji autonomi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Sailor Moon''
| show_name_2          = 美少女戦士セーラームーン
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Sailor Moon Japanese stylized.png
| caption              = logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 200
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1992|3|7|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|1997|2|8|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          = ''[[Sailor Moon Crystal]]''
| related              =
| website              = http://sailormoon-official.com/
| production_website   =
}}
'''''Sailor Moon''''' ({{val|ja|美少女戦士セーラームーン Bishōjo senshi Sērā Mūn}}, ''Daiļā cīnītāja Sailor Mūna'') ir 1992. gada [[anime]], [[manga]] un [[datorspēle|datorspēļu]] franšīze ko izveidoja japāņu māksliniece [[Naoko Takeuči]]. 2014. gadā animei iznāca turpinājums ''[[Sailor Moon Crystal]]''.

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Rihards Aleksandrs Georgs Vīners
|     vārds_orig = ''Richard Alexander Georg Wühner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Tarvastas pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
(angļu valodā)]]
'''Menstruācija''' ({{val-la|menstruus}} — ‘ikmēneša’)<ref name="PME"/> jeb '''mēnešreize''' ir dabiska, periodiska [[dzemde]]s [[gļotāda]]s funkcionālā slāņa ([[endometrijs|endometrija]]) atdalīšanās un izvade no dzemdes kopā ar [[asinis|asinīm]]. Ar menstruāciju sākas [[menstruālais cikls]]. [[Sieviete|Sievietēm]] menstruālais cikls ilgst vidēji 28 [[diena]]s. Asiņošana var ilgt 2 līdz 8 dienas. Menstruācijas pirmo reizi ir [[pubertāte]]s vecumā (12—14 gadu vecumā)<ref name="PME"/>, kad tiek sasniegts [[dzimumgatavība]]s posms, un beidzas, kad iestājas [[menopauze]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Malo Sa'oloto Tuto'atasi o Sāmoa
Independent State of Samoa
|    pilnais_valsts_nosaukums = Samoa Neatkarīgā Valsts
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_Samoa.svg
|            karoga_nosaukums = Samoas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Samoa.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Samoas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto = ''"Fa'avae i le Atua Samoa"''
(Samoa ir Dieva dibināta)
|                valsts_himna = ''The Banner of Freedom''
|               kartes_attēls = Samoa_on_the_globe_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Apija]]
| latd=13 | latm=50 | latNS=S | longd=171 | longm=45 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[samoāņu valoda|samoāņu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[O le Ao o le Malo|Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Tuimalealiifano Va'aletoa Sualauvi II]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Samoa premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Naomi Mata'afa]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Jaunzēlande]]s
|          neatkarības_datums = [[1962]].g. [[1. janvāris]]
|                 platība_km2 = 2831
|               platība_rangs = 174
|              procenti_ūdens = 0,3
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 202,506
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 176
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 65
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 126
|                     IKP_PPP = $1,218 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 166
|          IKP_PPP_per_capita = $6344
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 94
|                         HDI = {{palielinājās}}0,785
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 77
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Samoas tala]]
|                valūtas_kods = WST
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .ws
|              tālsarunu_kods = 685
|                iso_kods_num = 882
|              iso_kods_alfa2 = WS
|              iso_kods_alfa3 = WSM
}}

sentences: '''Cilvēkresursu pārvaldība''' ({{val|en|human resource management}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=human%20resource%20management |title= Akadēmiskā terminu datubāze — human resource management |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ietver personāla politikas un sistēmas izstrādi un īstenošanu.

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences: '''Gluons''' (no {{val|en|glue}} — 'līme') ir [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņa]], kura pārnes [[stiprā mijiedarbība|stipro spēku]] no viena [[kvarki|kvarka]] uz otru un liek [[atoma kodols|atomu kodolos]] kvarkiem turēties kopā [[protons|protonos]] un [[neitrons|neitronos]]. Gluoni mijiedarbojas savā starpā.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| image             = Mūrmuižas kauja (Johans Kristofs Broce; 1705).jpg
| image_size        = 300
| caption           = Mūrmuižas kaujas attēls no [[Broce]]s kolekcijas
| conflict          = Mūrmuižas kauja
Battle of Gemauerthof
| colour_scheme     = background:#cccccc
| partof            = [[Lielais Ziemeļu karš]]
| date              = 1705. gada 15. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1705. gada 16. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1705. gada 26. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])<ref>Peter Ullgren, Det stora nordiska kriget 1700-1721 (2008) Stockholm, Prisma. p. 128. {{ISBN|978-91-518-5107-5}}</ref>
| place             = Gemauerthofa, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], (tagad Mūrmuiža, [[Vilces pagasts]], [[Jelgavas novads]], [[Latvija]])
| result            = Zviedru uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas impērija]]
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Ādams Lēvenhaupts]]
| commander2        = {{flagicon|Russia}} [[Boriss Šeremetjevs]]
| strength1         = 7 000:<ref name="NorthernWars"/>

4 000 kājnieku,
 3 000 kavaleristu,
 17 pulka lielgabali
| strength2         = 13 000<ref name="NorthernWars"/> or 20 000:<ref name="Gordon">Gordon A. The History of Peter the Great, Emperor of Russia: To which is Prefixed a Short General History of the Country from the Rise of that Monarchy: and an Account of the Author's Life, Volume 1. Aberdeen. 1755. pp. 197–202</ref>

3 600 kājnieku,
 8 000–14 000 dragūnu,
 2 000 partizānu,
 16 lielgabalu
| casualties1       = 1 900:<ref name="NorthernWars"/>

900 nogalināti,
 1 000 ievainoti
| casualties2       = 5 000:<ref name="NorthernWars">The Battle of Gemäuerthof, 16 July 1705, H.E. Uddgren. "Karolinska Förbundets Årsbok 1913" (Translated by Dan Schorr)</ref><ref name="Gordon"/>

2 000 nogalināti,
 2 000–3 000 ievainoti,
 400 sagūstīti
| campaignbox       =
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Burkina Faso|Sports Burkinafaso}}

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences: '''Sājūdens''' jeb '''iesāļūdens''' ir [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[saldūdens]], tomēr mazāku nekā jūras [[sāļūdens]]. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram [[Estuārs|estuāros]]. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās [[jūra]]s, kurās ieplūst liels [[Upe|upju]] saldūdens apjoms (piemēram, [[Baltijas jūra]]<ref>[http://raksti.daba.lv/referaati/2005/GEverts/zooplanktonafaili/baltijas2.html Baltijas jūras raksturojums]</ref>).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name = FEMEN
Фемен
| Non-profit_logo =
| Non-profit_type = Protestu grupa
| founded_date = {{dat|2008|4|10|N|bez}}<ref name=FEMEN/>
| founder = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
| location =
{{vieta|Francija|Parīze}}<ref name="spiegel.de">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.spiegel.de/international/europe/naked-march-in-paris-to-open-new-office-of-femen-feminist-group-a-856780.html |title=Naked March in Paris to Open New Office of Femen Feminist Group – SPIEGEL ONLINE |work=Der Spiegel |accessdate=2012-11-19}}</ref> {{small|(galvenā mītne)<ref name=IP29713NH>[http://www.france24.com/en/20130729-tunisia-femen-activist-amina-acquitted-contempt-defamation-charges Tunisian Femen activist ‘acquitted’ of defamation], [[France 24]] (29 July 2013)
[http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm Court dismisses 1 charge against Tunisian feminist] {{Webarchive|url=https://archive.today/20130730154531/http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm |date={{dat|2013|07|30||bez}} }}, [[TimesDaily]] (29 July 2013)
[http://www.voanews.com/content/tunisian-femen-activist-acquitted-of-defamation-unrest-grows/1712301.html Tunisian Activist Acquitted Amid Growing Unrest], [[Voice of America]] (29 July 2013)</ref>}}
{{vieta|Ukraina|Kijiva}}<ref name=History/>
| key_people = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
[[Oksana Šačko]]<ref name=Atlantic>[http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/01/femen-in-paris-ukraines-topless-warriors-move-west/266755/ Femen in Paris: Ukraine's Topless Warriors Move West], [[The Atlantic]] (2 January 2013)</ref>
[[Aleksandra Ševčenko]]<ref name="femen1">{{tīmekļa atsauce |url=http://femen.org/en/news/id/216 |title=FEMEN |publisher=FEMEN |date=2013-01-24 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130509142453/http://femen.org/en/news/id/216 |archivedate=2013-05-09 }}</ref>
[[Inna Ševčenko]]<ref name=Atlantic/>
| homepage = [http://femen.org/ femen.org]
}}
'''FEMEN''' ({{val|uk|Фемен}}) ir [[Ukraina]]s [[feminisms|feministu]] protesta grupa, kas tika dibināta 2008. gadā. Organizācija kļuva pazīstama ar organizētajām strīdīgajām<ref name="movements1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen/ |title=Ukraine’s Ladies Of Femen |publisher=Movements.org |date=2011-08-16 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120414005441/http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen |archivedate=2012-04-14 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|author=Jeffrey Tayler |url=http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/03/the-woman-behind-femens-topless-protest-movement/273970/ |title=The Woman Behind Femen's Topless Protest Movement - Jeffrey Tayler |publisher=The Atlantic |date= |accessdate=2013-04-22}}</ref> protesta akcijām, uz kurām sievietes parasti ierodas protestēt ar kailu ķermeņa augšdaļu. Tiek protestēts pret [[sekss|seksa]] tūrismu, reliģiskām iestādēm, starptautiskām precību aģentūrām, seksismu un citiem sociāliem, nacionāliem un starptautiskiem tematiem.<ref name=FEMEN>[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/65379/ Femen wants to move from public exposure to political power], ''[[Kyiv Post]]'' (28 April 2010)</ref><ref name="movements1"/><ref name=BBCobservOct12/><ref name=UNIANFOTO>[http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 Keywords:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100247/http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>[http://www.kyivpost.com/news/nation/detail/57724/ High voter turnout in snow, cold shows triumph of democracy], ''[[Kyiv Post]]'' (21 January 2010)</ref><ref name=BBC>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-12618784 Ukraine protest over NZ 'win a wife' competition prize], [[BBC News]] (2 March 2011)</ref><ref>[http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data/international/2011/March/international_March40.xml&section=international Ukraine feminists protest ‘Win a Wife’ competition] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141016113249/http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data%2Finternational%2F2011%2FMarch%2Finternational_March40.xml&section=international |date={{dat|2014|10|16||bez}} }}, [[Khaleej Times]] (1 March 2011)</ref><ref name=UNIANFOTO2>{{uk ikona}} [http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 Ключові слова:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100422/http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>{{uk ikona}} [http://www.unian.net/ukr/news/news-307118.html Активістка жіночого руху б'є тортом Олеся Бузину (фото)], [[UNIAN]] (23 March 2009)</ref> 2012. gada oktobrī organizācija apgalvoja, ka tās sastāvā ir 40 aktīvistes no Ukrainas, kā arī vēl 100 aktīvistes no citām valstīm.<ref name=BBCobservOct12>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-20028797 Ukraine's Femen:Topless protests 'help feminist cause'], [[BBC News]] (23 October 2012)</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47007925}}
'''2018. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. aprīlī. Tā bija 116. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 15. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls =
Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]
 infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18h 36m 56,3364s
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Elizabete Bousa-Laiona
| vārds_orģ           = ''Elizabeth Bowes-Lyon''
| attēls              =ElizabethBowes-Lyon.jpg
| amats               =karaliene-konsorte
| term_sākums         =	{{dat|1936|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1952|2|6|N}}
| priekštecis         =[[Tekas Marija]]
| pēctecis            =[[Princis Filips]]
| dzim_dati           ={{dat|1900|8|4}}
| dzim_vieta          =[[Londona]], {{GBR}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2002|3|30|1900|8|4}}
| mir_vieta           =[[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]], [[Bārkšīra]], {{GBR}}
| tēvs                =[[Klods Bouss-Laions]]
| māte                =[[Sesīlija Bousa-Laiona]]
| dinastija           =[[Vindzoras dinastija]] (laulībā)
| dzīvesb             =[[Džordžs VI Vindzors|Džordžs VI]]
| bērni               =[[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]], [[Margarēta Vindzora]]
| reliģija            =
| apglabāts           =[[Sendžordža kapela]], [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]], {{GBR}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hermanis Treijs
|          vārds_orig = ''Johannes Hermann Trey''
|              attēls = Hermanis Treijs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1829. gadā
|             dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1849
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = tēvs Johans Bruno Treijs (1750-1803), māte Helēna, dzimusi Meijere (1761-1808)
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Marianna, dzimusi fon Fromholde (1799-1865)
|               bērni = Ditmars Fromholds-Treijs (1827-1873), Johaness Fromholds-Treijs; Ditmars Kārlis Fromholds Fromholds-Treijs; Jozefs Fromholds-Treijs; Valters Fromholds-Treijs u.c.
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 54
 | lv  = Piecdesmit četri
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Rejs Evrijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Raymond "Ray" Clarence Ewry''
 |              attēls = Ray Ewry 1908b.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Reimonds "Rejs" Klerenss Evrijs
 |              dz_dat = {{dat|1873|10|14}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Indiāna|Lafajete}}
 |             mir_dat = {{dat|1937|9|29}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 1.85 m
 |               svars = 79 kg
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = augstlēkšana, tāllēkšana un trīssoļlēkšana no vietas
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]], [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]] un [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|''1906 (neof.)'']]
 |          os_medaļas = 8 zelta + ''2 zelta (1906 (neof.))''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[ASV Olimpiskā slavas zāle]] <br/> [[Nacionālā vieglatlētikas slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
s [[Eocēns|eocēna]].]]
'''Brekčija''' ({{val|it|breccia}} — 'laušana') ir [[iezis]], kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu [[šķembas|šķembām]] (virs 1 cm), kas iecementētas [[cements|cementa]] masā. Atšķirībā no [[konglomerāts (iezis)|konglomerāta]] brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala [[Nogulumieži|nogulumu]], [[Karsta process|karsta]], [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskajās]], [[Tektonika|tektoniskajās]] brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том первый: Брекчии. Москва, Недра. 1978; 86. lpp</ref>

sentences:
s lidostā.]]
'''Avārijas nosēšanās''' ir prioritāra [[nosēšanās]], ko veic [[gaisa kuģis]], reaģējot uz [[ārkārtas situācija|ārkārtas situāciju]], kad radušies tūlītēji vai pastāvīgi draudi gaisa kuģa drošībai un ekspluatācijai, vai arī pēkšņi nepieciešams [[pasažieris|pasažieri]] vai apkalpes locekli nogādāt uz zemes, lai tam sniegtu [[medicīna|medicīnisko]] palīdzību.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Nīderlandes polārstacija
| oriģinālnosaukums    = ''Nederlands Poolstation''
| attēls               = Ny-Aalesund IMG 6472 Ny London houses rk 139927.JPG
| paraksts             = «Londonas namiņi», kuros izvietojusies Nīderlandes polārstacija
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NED}}
| latd=78| latm=55| lats=32| latNS=N
| longd=11| longm=56| longs=02| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Groningenas universitāte]]
| pers_vasara          = 8
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Nīderlandes polārstacija''' ({{val|nl|Nederlands Poolstation}}) ir [[Nīderlande]]s vasaras [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.rug.nl/research/arctisch-centrum/collaboration/nlpolarstation/ Netherlands Polar Station]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Groningenas universitāte|Groningenas universitātei]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Remiz_pendulinus_3_(Martin_Mecnarowski).jpg
 | att_nosaukums = [[Somzīlīte]] (''Remiz pendulinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Remizidae
 |     dzimta_lv = Somzīlīšu dzimta
 |         ģints = Remiz
 |      ģints_lv = Somzīlītes
 |      binomial = Remiz <small>([[Feliks Paweł Jarocki|Jarocki]], 1819)
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Remiza''
*''Remizus''
}}
'''Somzīlītes, somzīlīšu ģints''' (''Remiz'') ir viena no [[somzīlīšu dzimta]]s (''Remizidae'') ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and allies, tits, penduline tits, 2018]</ref> Izplatītas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Lielākā sugu dažādība mājo Āzijā.<ref name=world/>

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas pēc-Vikimānijas sanāksme
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 27-08-2019 in Riga (1).jpg
| datums     = {{dat|2019|8|27}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = "Autentika"
| apraksts   = Kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Bruņinieku iela 2, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/?mlat=56.96113&mlon=24.12266#map=19/56.96113/24.12266&layers=N karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|silraks}}
# {{u|CaptSolo}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Rryikw}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Abhāzijas un Dienvidosetijas starptautiskā atzīšana''' notiek kopš 2008. gada 28. augusta, kad [[Krievijas Federācija]] kā 1. valsts atzina [[Abhāzija]]s un [[Dienvidosetija]]s neatkarību no [[Gruzija]]s.<ref>[http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=6233&Itemid=65 Why does South Ossetia want independence?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090815100342/http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=6233&Itemid=65 |date={{dat|2009|08|15||bez}} }}, georgiandaily.com {{angliski}}</ref> Abhāzijas neatkarību ir atzinušas tikai 10 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas, bet Dienvidosetijas neatkarību ir atzinušas tikai 9 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas. Pārējās valstis šīs teritorijas uzskata par Gruzijas neatņemamu sastāvdaļu. Savukārt, Gruzija neatzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, jo uzskata, ka abas neatzītās teritorijas ir [[Krievija]]s okupēta teritorija. Abhāzija un Dienvidosetija atzīst viena otras neatkarību.

sentences: '''Civiliedzīvotāji''' jeb '''mierīgie iedzīvotāji''' ir [[iedzīvotāji]], kas atrodas karojošo pušu [[Teritorija|teritorijā]], bet nepieder pie [[kaujinieki]]em, nekalpo nevienas karojošās puses regulārajos [[Bruņotie spēki|bruņotajos spēkos]] un tieši nepiedalās karadarbībā.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Talsu novadā|bijušo pagastu Tukuma apriņķī|Abavas pagasts (Tukuma apriņķis)}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Abavas pagasts
| karte             = Abavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = Abavas_pagasts.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Abavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Abavas pagasta ģerbonis <!-- Pirms ģerboņa norādīt pilsētu, kādai tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Sabile
| platība           = 160,5
| iedzīvotāji       = 1164<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1164 / 160.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.sabile.lv
| nos_vācu          = Walgalen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вальгаленская
| ref_krievu        =
}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Krakovas Jāņa Pāvila II starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Międzynarodowy Port Lotniczy im. Jana Pawła II Kraków-Balice''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = John_Paul_II_Airport_in_Balice-Kraków_night_november_2017(3).jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = KRK
| ICAO                       = EPKK
|lat_deg=50.077778|lat_dir=N
|lon_deg=19.784722|lon_dir=E
| karte                      = Polija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Krakovas starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila/militāra
| ipasnieks-operators        = ''John Paul II Krakow-Balice International Airport Ltd.''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{POL}}, [[Mazpolijas vojevodiste]], [[Krakovas apriņķis]], Balice
| apkalpo                    = [[Krakova]]
| elevation-f                =
| elevation-m                = 241
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 07/25
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2 550
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 07L/25R
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 2 550
| r2-surface                 = zāliens
| pasazieru_skaits           = 8 410 817 (2019)
| lidojumu_skaits            = 51 777 (2019)
}}

sentences: '''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terrapene carolina major.jpg
| att_nosaukums =[[Parastais kārbbruņrupucis]] (''Terrapene carolina')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Emydidae
| dzimta_lv = Purva bruņurupuču dzimta
| binomial =Emydidae ([[Rafinesque]], 1815)
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Emidania'' Rafinesque, 1815
*''Emydes'' Schmid, 1819
*''Emydidae'' Thomas Bell, 1825
*''Emydae'' Swainson, 1839
| iedalījums=
2 apakšdzimtas:
*[[Garkakla bruņurupuču apakšdzimta|Garkakla bruņurupuči]] (''Deirochelyinae'')
*[[Purva bruņurupuču apakšdzimta|Purva bruņurupuči]] (''Emydinae'')
}}
'''Purva bruņurupuču dzimta''' (''Emydidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām. Lielākā daļa sugu mājo [[saldūdens|saldūdenī]] ar lēnu straumi, bet tās visas ir veiklas arī uz [[sauszeme]]s.<ref name=adw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |title=ADW: Emydidae |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130928210110/http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |archivedate={{dat|2013|09|28||bez}} }}</ref> Šajā dzimtā ir 10 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar 35 sugām.<ref name=em>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |title=Family = Emydidae (Box and Water Turtles) |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160308233429/http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |archivedate={{dat|2016|03|08||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šajā dzimtā tika klasificētas arī dažas [[Āzija|Āzijā]] dzīvojošās sugas, kuras mūsdienās izdalītas atsevišķā dzimtā. Līdz ar to gandrīz visas purva bruņurupuču dzimtas ģintis, izņemot divas, savvaļā sastopamas tikai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=em/> Izņēmumu ģintis ir {{TaksoSaite|Emys|purva bruņurupuči}}, kuru sugas dzīvo arī [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], un {{TaksoSaite|Trachemys|saldūdens bruņurupuči}}, kuru sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=em/>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kilimandžāro
| Nosaukums2       = ''Kilimanjaro''
| Photo            = Mt. Kilimanjaro 12.2006.JPG
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 5895 (Kibo)
| karte            = Tanzānija
| latd= 3 |latm= 04 |lats= 33 |latNS= S
| longd= 37 |longm= 21 |longs= 12 |longEW= E
| paraksta_izvietojums = left
| reljefa_karte    = jā
| Atrašanās vieta  = {{TZA}}
| Kalnu grēda      =
| Last eruption    = pirms 150–200 tūkstošiem gadu<ref name="hal.univ-brest"/>
}}

sentences: '''Lietus slāņmākoņi''' ''Nimbostratus'' (Ns) ir vienlaidu blīvs tumši pelēku [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš pilnībā aizsedz [[Saule|Sauli]]. No tiem nepārtraukti līst [[lietus]], tāpēc dažreiz tos sauc vienkārši par lietusmākoņiem. Mākoņi visur ir praktiski vienādi, caur tiem nevar redzēt Sauli un nav arī vietu, kur nebūtu mākoņu. Šie mākoņi parasti atrodas [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]] tuvumā. Zem Ns bieži redzami ''[[Stratus fractus]]'', jeb saraustītie mākoņi, kuri ļoti ātri pārvietojas zem Ns slāņa. Bet tos var redzēt vienīgi tad, ja nav nokrišņu, vai arī, ja tie nav intensīvi. Stiprāki nokrišņi iznīcina ''Stratus fractus'' mākoņus. Ns var veidoties arī no izkliedētiem [[Gubu lietusmākoņi|Cb]] mākoņiem. Pamata augstums ir 100—1000 m, bet biezums — līdz dažiem kilometriem. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss ir 6—7 mikrometri.

sentences: '''Tranzē''', vēlāk arī '''Tranzē-Rozeneki''' ({{val|de|von Transehe-Roseneck}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimta vidū ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Trijādības iela
|attēls           = Trijādības iela.JPG
|attēla paraksts  = Trijādības iela pie [[Kuģu iela (Rīga)|Kuģu ielas]].
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Trijadibas iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 430 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   = Baznīcas iela
Trinitātes iela
Mazā Trijādības iela
Gorohovecas iela
|joslu skaits     = 2
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
{{cita nozīme|Livonijas karali|vācbaltiešu juristu|Edvins Magnuss}}
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Magnuss, dāņu princis
| vārds_orģ           = ''Prins Magnus/Magnus, Divine Gratia Rex Livonia Dominus Esthoniae et Littiae''
| attēls              =Livonijas ķēniņa Magnusa ģerbonis ar kroni 1580.jpg
| amats               =Livonijas Magnusa mazais ģerbonis ar karaļa kroni (1580)
| term_sākums         =	{{dat|1560|05|13|N}}
| term_beigas         = {{dat|1583|03|18|N}}
| kronēšana           =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2               =[[Livonijas karaliste|Livonijas karalis]]
| term_sākums2         = [[1570]]. gada augusts
| term_beigas2         = [[1578]]. gada augusts
| coronation2           = 1570. gada augusts, [[Maskava]], [[Krievijas cariste]]
| priekštecis2         =
| pēctecis2            =
| dzim_dati           = {{dat|1540|8|26}}
| dzim_vieta          =[[Kopenhāgena]], {{DEN}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1583|3|28|1540|8|26}}
| mir_vieta           =[[Piltene]], [[Kurzemes bīskapija]]<br />([[Ventspils novads]], {{LAT}})
| tēvs                =[[Kristiāns III]]
| māte                =[[Saksijas-Lauenburgas Doroteja]]
| dinastija           =[[Oldenburgas dinastija]]
| dzīvesb             =
*Staricas Marija
| bērni               =
*Oldenburgas Marija
*Oldenburgas Eidoksija
| reliģija            =[[luterticība]]
| apglabāts           =
*[[Piltenes baznīca]], [[Piltene]], {{LAT}}
*[[Roskildes katedrāle]], [[Roskilde]], {{DEN}} (no 1662. gada)
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Edins Džeko
| image =
| caption = Džeko 2015. gadā
| fullname =
| birth_date = {{birth date and age|1986|3|17}}
| birth_place = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
| height = 191<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739# | title = Edin Dzeko | publisher = ESPN FC | accessdate = 30 August 2012 | archive-date = {{dat|2013|01|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20130106220742/http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739 }}</ref>
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| currentclub = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| clubnumber = 9
| youthyears1 = 1996–2003
| youthclubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| years1 = 2003–2005
| years2 = 2005–2007
| years3 = 2005
| years4 = 2007–2011
| years5 = 2011–2016
| years6 = 2015–2016
| clubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| clubs2 = {{flaga|Čehija}} [[FK Teplice|Teplice]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Čehija}} [[FK Ústí nad Labem|Ústí nad Labem]]
| clubs4 = {{flaga|Vācija}} [[VfL Wolfsburg]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Manchester City F.C.|Manchester City]]
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| caps1 = 38
| goals1 = 3
| caps2 = 43
| goals2 = 16
| caps3 = 15
| goals3 = 6
| caps4 = 111
| goals4 = 66
| caps5 = 130
| goals5 = 50
| caps6 = 31
| goals6 = 8
| nationalyears1 = 2003–2004
| nationalyears2 = 2006–2007
| nationalyears3 = 2007–
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U19
| nationalteam2 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| nationalteam3 = {{fb|Bosnia and Herzegovina}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalgoals1 = 0
| nationalcaps2 = 5
| nationalgoals2 = 1
| nationalcaps3 = 133
| nationalgoals3 = 65
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| clubs7 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| years7 = 2016–2021
| caps7 = 168
| goals7 = 77
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]
| years8 = 2021–2023
| caps8 = 69
| goals8 = 22
| clubs9 = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| years9 = 2023–
| caps9 = 19
| goals9 = 16
}}
'''Edins Džeko''' ({{val|bs|Edin Džeko}}; dzimis {{dat|1986|3|17}}) ir bosniešu [[futbolists]], spēlē [[uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas izlases]] dalībnieks. Kopš 2023. gada Džeko pārstāv [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgas]] komandu [[Fenerbahçe S.K.|''Fenerbahçe'']].

sentences: '''Sindo-rjū''' ({{val|ja|真道流}}, ''Shindō-ryū'' — ‘patiesā ceļa skola’) ir viena no [[Okinava]]s cīņas mākslas [[tote]] stila [[Sjorin-rju]] skolām. Sindo-rju ir slēgtākā un stingrākā no vecokinvas [[karatē]] skolām. Augstākais skolas sasniegums ir "uri komi go" cīņa pēc vecokinaviešu noteikumiem. Darbība notiek pilnā kontaktā, aizsarglīdzekļi netiek izmantoti. Svara kategorijas nepastāv. Atļauta ir jebkura tehnika, aizliegti ir tikai sitieni pa acīm.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanādas Arktiskais arhipelāgs
|attēls              = Queen Elizabeth Islands 2009-08-27 (MODIS).jpg
|attēla paraksts     = [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Canadian Arctic Archipelago.svg
|mark                =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļu ledus okeāns]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=75|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=90|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 1 424 500
|garums              = 2400
|platums             = 1900
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Barbo kalns]]
|augstums            = 2616
|salu skaits         = 36 563
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{CA-NU}}<br />{{CA-NT}}
|iedzīvotāji         = 14 000
|blīvums             = 0,01
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ikaluita]]
|piezīme =
}}
'''Kanādas Arktiskais arhipelāgs''' ({{val|en|Canadian Arctic Archipelago}}) ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda]]s ziemeļos. Tas ir pasaulē lielākais arhipelāgs. Pie arhipelāga tiek pieskaitītas visas salas [[Nunavuta|Nunavutā]] un [[Ziemeļrietumu Teritorijas|Ziemeļrietumu Teritorijās]] uz ziemeļiem no Kanādas kontinentālās daļas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Starptautiskā riteņbraukšanas savienība<br>{{lang|fr|''Union Cycliste Internationale''}}
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = UCI Logo 2015.svg
|image_border =
|size         = 200px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = UCI
|motto        =
|formation    = 1900
|extinction   = <!-- date of extinction, optional -->
|type         = Sporta federācija
|status       = <!-- ad hoc, treaty, foundation, etc -->
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Eigle]], [[Šveice]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Pasaule
|membership   =
|language     = <!-- official languages -->
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|FRA}} [[Davids Lapartjēns]]
|main_organ   = Kongress
|parent_organization = <!-- if one -->
|affiliations = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://www.uci.org/ UCI.org]
|remarks      =
|}}

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences: '''Slovēnijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Slovēnija]]s teritorijā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kit fox tds.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes macrotis
| suga_lv =Ziemeļamerikas lapsa
| binomial =Vulpes macrotis <small>([[Merriam]], 1888)</small>
| izplatība=

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Mazmeldri|suga=Trichophorum alpinum|suga_lv=Alpu mazmeldrs|autors=(L.) Pers.|binomial=Trichophorum alpinum|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=ERIOPHORUM ALPINUM.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Trichophorum|sinonīmi=Baeothryon alpinum <i>(L.) T.V.Egorova</i>}}'''Alpu mazmeldrs''' ({{val-la|Trichophorum alpinum}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga, kas savvaļā ir sastopama [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]] tuvās teritorijās kalnu un ziemeļu apvidos, tostarp reti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā. Dažāda lieluma grupas aug pārejas un augstajos (sūnu) [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trichophorum-alpinum-l-pers/|title=Alpu mazmeldrs - Trichophorum alpinum (L.) Pers. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-30}}</ref>

sentences:
{{mazais burts}}
, kas demonstrē glrxgears darbībā, Linux komandrindā attēlots FPS mērījuma rezultāts]]
'''glxgears''' ir [[Linux]] [[OpenGL]] programma, kas ataino [[kadri sekundē|kadru sekundē]] (FPS, frames per second) mērījuma rezultātus. Tomēr tas ir ļoti ierobežots "tests" - pretēji daudzām mūsdienīgām 3D spēlēm, glxgears raksturo:

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences:
, [[kasiterīts]], [[Zelts|zelta]] rūda un [[volframīts]].]]
'''Konflikta resursi''' ir [[dabas resursi]], kas iegūti [[Karš|konflikta zonā]] un pārdoti, lai turpinātu cīņu.<ref>p.8, Conflict and Development: Peacebuilding and Post-conflict Resolution; Sixth Report of Session 2005–06, Great Britain: Parliament: House of Commons: International Development Committee, The Stationery Office, 2006</ref> Pastāv statistikas dati, kas apliecina, ka karojošās puses pieeja pie dārgakmeņu precēm var pagarināt konfliktus ("resursu lāsts").<ref>Philippe Le Billon, "Fuelling War: Natural Resources and Armed Conflicts", Adelphi Paper 373, IISS & Routledge, 2006.</ref><ref>Michael Ross,"How Do Natural Resources Influence Civil War? Evidence from Thirteen Cases", International Organization, 2004.</ref><ref>James Fearon and David Laitin, "Ethnicity, Insurgency, and Civil War" American Political Science Review, 2003.</ref> Visredzamākais mūsdienu piemērs ir [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] (KDR) austrumu provincēs, kur dažādas armijas, nemiernieku grupas un citas valstis ir guvušas labumu no kalnrūpniecības, vienlaikus veicinot šajā reģionā vardarbību un cilvēku izmantošanu kara laikā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus bergi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus bergi <small>(Obruchev, 1943)</small>
}}
'''''Psammosteus bergi''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1943. gadā kā ''Yoglinia bergi''. 1965. gadā Obručevs un [[Elga Mark-Kurika]] sugu ieskaitīja [[Psammosteji|psammosteju]] ģintī kā ''Psammosteus bergi''. Sugas [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]] no Eglinas upes ([[Želča]]s pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] ([[vidusdevons]], [[burtnieku svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus bergi'' nozīmē ''Berga'' [[Psammosteji|psammostejs]] (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam [[Ļevs Bergs|Ļevam Bergam]]). Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] ([[Igaunija|Igaunijā]] (pie [[Karksi-Nuija]]s), [[Latvija|Lavijā]] ([[Burtnieks|Burnieku ezera]] dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences: '''Spektroskopijas problēmu laboratorija''' bija viena no pirmajām patstāvīgajām [[Latvijas Universitāte]]s zinātniskajām fizikas laboratorijām, kas veica pētījumus [[optika]]s un [[spektroskopija]]s jomā. Izveidota 1967. gadā; pirmā vadītāja — prof. [[Elza Krauliņa]].

sentences: {{Commonscat|Religion in Denmark|Reliģija Dānijā}}

sentences: {{Commonscat|Military of Denmark|Militārisms Dānijā}}

sentences: {{citas nozīmes|rotaļlietu cilvēka izskatā|Lelle (nozīmju atdalīšana)|Lelle}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Kumiku deportācija''' bija [[Padomju Savienība]]s okupācijas iestāžu veikta [[Kumiki|kumiku]] tautības iedzīvotāju izvešana uz citiem PSRS apgabaliem [[1944. gads|1944]]. gada [[12. aprīlis|12. aprīlī]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences:
vecticībnieku baznīca [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]]]]
 vecticībnieku baznīca [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]]]

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences: '''Top40 valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumiem''' parāda 40 [[valstis]] ar lielāko militāro budžetu savu bruņoto spēku uzturēšanai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Madžuro
 | official_name            = ''Mãjro''<br />''Majuro''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Majuro Satellite.PNG
 | image_caption            = Madžuro lagūnas satelītuzņēmums
 | image_flag               = Majuro Atoll Flag.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Māršala Salas
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{MHL}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type1        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 9.71
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 27 797
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+12]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 04 | lats =  | latNS = N
 | longd = 171 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Coturnix coturnix (Warsaw zoo)-1.JPG
| att_nosaukums =[[Paipala]] (''Coturnix coturnix'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Perdicinae
| apakšdzimta_lv=Irbes
|         ģints = Coturnix
|      ģints_lv = Paipalas
|      binomial = Coturnix <small>([[François Alexandre Pierre de Garsault|Garsault]], 1764)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Paipalas''', '''paipalu ģints''' (''Coturnix'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno septiņas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences: {{nepilnīgs}}{{BioTakso infokaste|binomial=Papaver|attēls=Poppy2004.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Ranunculales|rinda_lv=Gundegu rinda|dzimta=Papaveraceae|dzimta_lv=Magoņu dzimta|ģints=Papaver|ģints_lv=Magones|kategorijas=nē}}'''Magones''' ({{val|la|Papaver}}) ir [[magoņu dzimta]]s (''Papaveraceae'') apakšģints (''Papaveroideae'') [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas sadalīti 70—100 sugās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Dow Chemical Company''
| native_name      =
| logo             = Dow Chemical Company logo.svg
| image            =
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1897]]. gads
| founder          = [[Hernerts Henrijs Dovs]]
| defunct          =
| location_city    = [[Midlenda]], [[Mičigana]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = globāla
| key_people       = Džims Fiterlings
| industry         = [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = [[Ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]], [[plastmasa]], [[Katalīze|katalizatori]], [[pārklājums|pārklājumi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Dow Inc.]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.dow.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Andrea Pizāno
''Andrea Pisano''
| image       = 011 le vite, andrea pisano.jpg
| birthdate     = {{dat|1270}}
| location      = netālu no [[Pontadera]]s
| deathdate     = {{mgv|1348|1270}}
| nationality   = [[Itālija|itālis]]
| deathplace    = {{flaga|Itālija}} [[Pontadera|Pontaderā]]
| field         = Tēlnieks, arhitekts
| movement      = [[Gotika|Gotiskā māksla]]
[[Renesanse|Protorenesanses māksla]]
}}
'''Andrea Pizāno''' ({{Val-it|Andrea Pisano}}; dzimis {{dat|1270}},<ref>http://www.nndb.com/people/913/000095628/</ref> miris  {{dat|1348|}}) bija itāļu [[tēlnieks]] un arhitekts vēlīnajos [[viduslaiki|viduslaikos]].

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences: '''Demokrātija''' ({{val-el|δημοκρατία}}, ''demokratía''; {{gree|δῆμος}}, ''dẽmos'' — ‘tauta’, {{gree|κράτος}}, ''krátos'' — ‘vara’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā [[vara|varu]] īsteno [[tauta]] ([[tiešā demokrātija]]) vai tās [[vēlēšanas|ievēlēti]] pārstāvji ([[pārstāvnieciskā demokrātija]]). Pārstāvnieciskā demokrātija bieži vien ir saistīta ar [[republika|republiku]]. Demokrātiskā valstī katram pilsonim ir tiesības piedalīties savas valsts pārvaldīšanā, un tas ir izdarāms balsojot [[vēlēšanas|vēlēšanās]]. Atsevišķu valstij svarīgu lēmumu vai likumu pieņemšanā vai grozīšanā iespējams arī visu pilsoņu balsojums ([[referendums]]). Mūsdienās pastāv galvenokārt [[pārstāvnieciskā demokrātija]], kad tauta ievēl pārstāvjus, kas gatavo un pieņem lēmumus tās vārdā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vera Linna
|      Vārds_orig = ''Vera Lynn''
|          Attēls = Dame Vera Lynn.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Vera Linna 2009. gada jūlijā, ''War and Peace'' šovā
|        Dz_vārds = Vera Mārgareta Velča<br>''Vera Margaret Welch''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1917|3|20|}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Londona]] (Īsthema), [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|           Miris = {{mdv|2020|6|18|1917|3|20|}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Austrumsaseksa}}
|           Vieta =
|           Žanrs = Tradicionālais pops
|    Nodarbošanās = [[Dziedātāja]], [[aktrise]]
|     Instrumenti = [[vokāls]]
|            Gadi = 1935—2020
|Izdevējkompānija = [[Decca Records|UK Decca]]/[[London Records|London]], [[HMV Records|HMV]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Filozofijas jēdzieni|Loģika]]
[[Kategorija:Jēdzieni|Loģika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        binomial = Allium ampeloprasum'' var. ''porrum
|          attēls = Leeks.JPG
|      att_izmērs = 200px
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. ampeloprasum
|         suga_lv = Savvaļas puravi
|          pasuga = A. ampeloprasum'' var. ''porrum
|       pasuga_lv = Puravi
| izcelsmes_vieta =
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name              = Berlīnes Humboltu universitāte
|native_name       = ''Humboldt-Universität zu Berlin''
|image             =
|caption           =
|motto             = ''Universitas litterarum''
|established       = 1810
|type              = Publiska
|budget            = 424 miljoni (izņemot ''[[Charité]]'')<ref name="hu-berlin.de">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts |title=Facts and Figures — Humboldt-Universität zu Berlin |publisher=Hu-berlin.de |date= |accessdate=2015-09-16 |archive-date=2015-05-11 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150511094844/http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts }}</ref>
|president         = Jans Hendriks Olbercs
|chancellor        = Marina Frosta
|students          = 33 540<ref name="hu-berlin.de"/>
|undergrad         = 19 942<ref name="lehre.hu-berlin.de">{{Tīmekļa atsauce |url=http://lehre.hu-berlin.de/cgi-bin/index.cgi?page=qualitaetssicherung_studierendenstatistik_detail |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131203021437/http://lehre.hu-berlin.de/cgi-bin/index.cgi?page=qualitaetssicherung_studierendenstatistik_detail |archivedate={{dat|2013|12|03||bez}} }}</ref>
|postgrad          = 10 857<ref name="lehre.hu-berlin.de"/>
|doctoral          = 2951<ref name="lehre.hu-berlin.de"/>
|staff             = 3330<ref name="ReferenceA">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts/standardseite#haushalt |title=Facts and Figures — Humboldt-Universität zu Berlin |publisher=Hu-berlin.de |date= |accessdate=2015-09-16 |archive-date=2015-02-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150208083043/http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts/standardseite#haushalt }}</ref>
|faculty           = 2441<ref name="ReferenceA"/>
|location          = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|colors            = Zila, balta
|affiliations      =
|website           = {{URL|https://www.hu-berlin.de/}}
|logo              =
}}
'''Berlīnes Humboltu universitāte''' ({{val|de|Humboldt-Universität zu Berlin}}) ir publiska universitāte [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Tajā ir 11 fakultātes.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Cepurītes salas apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.437814773814 | latNS  = N
|longd = 27.072674817894 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Alūksnes novads|Alūksne}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 159
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Suta''' var būt:

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lemesis (kauls) |
  Latin        = Vomer |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray854.png |
  Caption      = Lemesis (kreisajā pusē) un citi deguna starpsienu veidojošie kauli. |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Sudraba slidas''' ir amerikāņu rakstnieces [[Mērija Meipsa-Dodža|Mērijas Meipsas-Dodžas]] [[romāns]], kurš pirmoreiz ir publicēts [[1865]]. gadā. Romāna notikumi norisinās [[Holande|Holandē]] un tā parāda nīderlandiešu dzīvi 19. gadsimta sākumā. Stāsts ir par Nīderlandē dzīvojošajiem bērniem Grēteli, viņas brāli Hansu, viņu draugiem un nelabvēļiem. Grāmatā risinās notikumi, kas maina abu bērnu dzīves.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences:
. Daugavas svīta.]]
'''Daugavas svīta (D3dg)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta lielā valsts teritorijas daļā ([[Latvijas ieliece]]s centrālajā daļā un [[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]), izņemot Latvijas ziemeļus un dienvidaustrumus. Svītas ziemeļu robeža iet no [[Baltijas jūra]]s piekrastes uz dienvidiem no [[Pāvilosta]]s rietumos līdz [[Alūksne]]i austrumos. Dienvidu robežai ir sarežģīta konfigurācija, un tā izsekojama no [[Skaistkalne]]s uz ziemeļaustrumiem līdz [[Ludza]]i. Tālāk ārpus Latvijas teritorijas svīta turpinās [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], atsedzoties [[Veļikaja|Veļikajas upes]] krastos, kā arī [[Baltkrievija]]s teritorijā. Dienvidu virzienā Daugavas svīta iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur to [[Fācija|faciāli]] aizvieto apakšdaļā [[Ņamuneļa slāņi]], bet augšdaļā [[Istras svīta]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = No Sudden Move
| operators =
| attēls = No Sudden Move poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Eimija Saimeca]]
* [[Brendans Freizers]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Noā Džups]]
* [[Kreigs Grānts]]
* [[Džūlija Foksa]]
* [[Frenkija Šo]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bils Djūks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Sudden Move''
| studija = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|6|18}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''No Sudden Move''''' ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deivids Harbors]], [[Eimijs Saimeca]], [[Brendans Freizers]], [[Kīrans Kalkins]], [[Noā Džups]], [[Kreigs Grānts]], [[Džūlija Foksa]], [[Frenkija Šo]], [[Rejs Liota]] un [[Bils Djūks]].

sentences: {{Commonscat|Members of the National Socialist German Workers' Party}}

sentences:
{{coord|56.98088511600397|23.83874416351318|display=title|format=dms}}
'''Bulduru evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Bulduri|Bulduros]], [[Jūrmala|Jūrmalā]].

sentences: '''Migla''' ir sīku [[ūdens]] pilienu vai [[ledus]] kristālu uzkrāšanās [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] zemākajos slāņos, padarot [[gaiss|gaisu]] mazāk caurspīdīgu un apgrūtinot [[meteoroloģiskā redzamība|redzamību]]. Migla veidojas stabilās gaisa masās, kad nav novērojams [[vējš]] vai cita veida gaisa [[konvekcija]] un gaiss kļūst [[piesātināts tvaiks|piesātināts]] vai tuvojas šim stāvoklim. Praktiski migla ir [[aerosols]], bet meteoroloģijā to pieskaita [[hidrometeori]]em. Pēc būtības migla ir ļoti zemi [[slāņmākoņi]],<ref name="weather.gov">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.weather.gov/media/zhu/ZHU_Training_Page/fog_stuff/fog_guide/fog.pdf | title= Fog | publisher= National Weather Service (weather.gov) | language= en | accessdate= 2020. gada 10. augustā}}</ref> kas saskārušies ar zemi.

sentences: '''Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām''' ir 2006. gada 13. decembrī pieņemtā un 2008. g. 3. maijā spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Uzraudzību pār Konvencijas izpildi — valstu ziņojumu izvērtēšanu un vispārējo rekomendāciju izstrādi — veic Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā (kamēr Konvencijas dalībvalstu skaits nesasniedza 80, komitejas sastāvā bija 12 eksperti). Vienlaikus ar Konvenciju tika pieņemts un stājās spēkā tās fakultatīvais protokols, kurš tā dalībvalstīm paredz sūdzību par Konvencijas pārkāpumiem izskatīšanu Personu ar invaliditāti tiesību komitejā.

sentences: {{Commons category|Athletics competitors from the Philippines|Filipīnu vieglatlēti}}

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences:
<includeonly>{{Infobox3cols
| bodyclass =  vcard
| titleclass = fn
| title      = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| subheader  = {{{series|}}}{{#if:{{{race_no|}}}|, {{{race_no}}}. sacensības {{#if:{{{season_no|}}}| no {{{season_no}}}}}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=220px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption    = {{{image_caption|}}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
.]]
 — šim dārgakmenim raksturīgs pleohroisms.]]
{{atsauces+}}
'''Pleohroisms''' ir optiska vielas īpašība — krāsainā [[kristāls|kristālā]] notiek divkārša [[gaisma]]s [[laušanas koeficients|laušana]] un gaismas [[stars]] tiek sadalīts divos staros, kuri ir [[polarizācija|polarizēti]] 90° grādu leņķī viens pret otru. Tā kā sadalītie gaismas stari kristālā iet nedaudz atšķirīgu ceļu nedaudz atšķirīgos ātrumos, katram no tiem notiek nedaudz atšķirīga selektīvā [[absorbcija]]. Tajā brīdī, kad šie stari atstāj kristālu, tiem jau ir atšķirīgas [[krāsa]]s, kā rezultātā rodas iespaids, ka kristāls, to pagriežot dažādos virzienos, maina krāsu.

sentences: '''Elzasas padomju republika''' ([[Franču valoda|franču]]: ''République alsacienne des conseils'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Elsässische Räterepublik'') bija [[Padomju republikas|padomju republika]], kas tika proklamēta 1918. gada 10. novembrī [[Elzasa-Lotringa|Elzasas]] teritorijā (tagad [[Augšreina|Augšreinas]] un [[Lejasreina|Lejasreinas]] departamenti) un pastāvēja līdz [[Francijas Trešā republika|Francijas]] aneksijai.

sentences: '''Kaučuks''' ir elastīga lielmolekulāra [[viela]], ko iegūst no dažu augu [[piensula]]s vai arī sintētiski. Līdz ar to kaučuku iedala [[dabiskais kaučuks|dabiskajā kaučukā]] un [[sintētiskais kaučuks|sintētiskajā kaučukā]]. [[Vulkanizācija|Vulkanizējot]] kaučuku, iegūst [[gumija|gumiju]]. Dabiskais kaučuks ir trans-1,4-[[poliizoprēns]], ko iegūst no [[Brazīlijas heveja]]s vai [[kaučuka gumijkoks|gumijkoka]] piensulas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Augusts fon Štarks
|     vārds_orig = ''Johann August Freiherr von Starck''
|         attēls = Starck.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Johans Augusts Štarks luterāņu mācītāja tērpā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas - Šverīnes hercogiste]]
 (Tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]],{{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Darmštate]], [[Hesene]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Migels Anhels Asturjass
|         vārds_orig = ''Miguel Ángel Asturias''
|             attēls = MiguelAngelAsturias.JPG
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|Gvatemala|Gvatemala|2s=Gvatemala (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1974
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{vieta|Spānija|Madride}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Romānu autors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = Sirreālisms
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''[[El Señor Presidente]]'', ''Hombres de maíz''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1967)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Migels Anhels Asturjass''' ({{val|es|Miguel Ángel Asturias Rosales}}; dzimis {{dat|1899|10|19}}, miris {{dat|1974|6|9}}) bija gvatemaliešu dzejnieks, romānists, dramaturgs, žurnālists un diplomāts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tālu no debesīm
| attēls = Far from Heaven (2002 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Far from Heaven''
| žanrs = melodrāma
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Džodija Allena]]
* [[Kristīne Vačona]]
| scenārija autors = Tods Heinss
| galvenajās lomās = * [[Džūliana Mora]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Deniss Heisberts]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Killer Films]]''
* ''[[Consolidated Film Industries]]''
* ''[[TF1 Cinema]]''
* ''[[Section Eight]]''
* ''[[Vulcan Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2002|11|8|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Far from Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |title=Far from Heaven (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190830193620/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |archivedate={{dat|2019|08|30||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tālu no debesīm"''' ({{val|en|Far from Heaven}}) ir 2002. gada melodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Heinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūliana Mora]], [[Deniss Kveids]], [[Deniss Heisberts]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džeimss Rebhorns]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums =
|        attēls = Pileated Gibbon (Hylobates pileatus).jpg
| att_nosaukums = [[Melngalvas gibons]] (''Hylobates pileatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Primates
|      kārta_lv = Primāti
|    virsdzimta = Hominoidea
| virsdzimta_lv =Augstākie šaurdeguna pērtiķi un cilvēks
| dzimta = Hylobatidae
| dzimta_lv = Gibonu dzimta
| ģints = Hylobates
| ģints_lv = Giboni
|      binomial = Hylobates ([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1811)
|   kategorijas = nē
| izplatība =

{{legend|#71BC78|Baltroku gibons (''Hylobates lar'')}}
{{legend|#512888|Mazais gibons (''Hylobates klossii'')}}
{{legend|#FFB6C1|Melngalvas gibons (''Hylobates pileatus'')}}
{{legend|red|Melnroku gibons (''Hylobates agilis''),
Borneo salā Borneo baltbārdas gibons (''Hylobates albibarbis'')}}
{{legend|#DAA520|Millera gibons (''Hylobates muelleri'')}}
{{legend|#EFCC00|Sudrabainais gibons (''Hylobates moloch'')}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Džibutija]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas vēsture]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Viesturs Vecbaštiks
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Viesturs Vecbaštiks.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences: '''Dinastija''' ({{val|grc|δυναστεία}} ''(dunasteía)'' — 'vara', 'valdīšana') ir vienas [[dzimta]]s vairāku [[monarhs|monarhu]] kopa, kuriem troņa mantošanas kārtībā pieder vara pār [[valsts|valsti]], [[zeme (teritorija)|zemi]] vai [[teritorija|teritoriju]]. Dinastiju nosaukumi tiek veidots no dzimtas [[uzvārds|uzvārda]] (piemēram, [[Vāsu dinastija]]), vietas nosaukuma, kuru dinastija pārvalda ([[Hoencollernu dinastija]]), vai arī no dinastijas aizsācēja vārda ([[Karolingu dinastija]]).

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences: Raksti saistīti ar [[bērnu seksuāla izmantošana]] [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
darba interviju, 1940. gads.]]
'''Nemiers''', arī '''raizes''', '''bažas''' jeb '''trauksme''', ir psihisks stāvoklis, [[emocijas]], kam raksturīga vēlme darboties, it īpaši, ja ir nepatīkami apstākļi, kas jāpacieš vai jānovērš. Nemiers no [[bailes|bailēm]] atšķiras ar to, ka tas rodas, nezinot iespējamo apdraudējumu, bet bailes parasti rodas no zināmām lietām un procesiem. Ilgstošs nemiers var radīt kādu no [[fobijas|fobijām]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Efektīvs portfelis''' ({{val|en|Efficient Portfolio}}, dažkārt dēvē arī par "optimālo portfeli") ir [[finanšu portfelis]], kura struktūra ir veidota tā, lai varētu sasniegt noteiktu sagaidāmo [[peļņa|peļņu]]. Pastāv dažādas portfeļa strukturēšanas metodes, kas galvenokārt ir atkarīgas no [[risks|riska]] līmeņa, ko [https://capital.com/lv/iegulditajs-definicija ieguldītājs] uzskata par pieņemamu, pieņemot lēmumu iegādāties [[Vērtspapīrs|vērtspapīrus]]. Citiem vārdiem sakot, jebkurš ieguldītājs vēlas izvēlēties tos vērtspapīrus, kuru iegāde būs saistīta ar minimālu riska līmeni, kura pieņemšana ir nepieciešama, lai iegūtu vēlamo peļņu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Psetta maxima Luc Viatour.jpg
|        binomial = Scophthalmus maximus
|   att_nosaukums =
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|           kārta = Pleuronectiformes
|        kārta_lv = Plekstveidīgās
|          dzimta = Scophthalmidae
|       dzimta_lv = Akmeņplekstu dzimta
|           ģints = Scophthalmus
|        ģints_lv = Akmeņplekstes
|            suga = S. maximus
|         suga_lv = Akmeņplekste
|        sinonīmi = ''Psetta maxima''
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
pagatavotas homeopātiskas zāles ''Hepar sulph'' senlaicīgā iepakojumā|160px]]
'''Homeopātija''' ({{val|el|ὅμοιος}} (''hómoios'') — 'līdzīgs' un ''πάθος'' (''patos'') — 'ciešanas') ir [[alternatīvā medicīna|alternatīvās medicīnas]] veids, kuru [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās radījis vācu ārsts [[Zāmuels Hānemanis]], piedāvājot ārstēt pacientus ar ļoti atšķaidītiem preparātiem. Pamatojoties uz paša Hānemaņa izvirzītu [[aksioma|aksiomu]], homeopātijā tiek praktizēta "līdzīgā ārstēšana ar līdzīgo", noteiktu [[simptomi|simptomu]] ārstēšana ar zāļu vielām, kas veselos cilvēkos rada tieši tādus pašus simptomus.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rušonas pagasts
| karte             = Rušonas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Kastīre
| platība           = 205,8
| iedzīvotāji       = 1396<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           ={{#expr: 1396 / 205.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rušonas pagasts''' ir viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos, [[Rušons|Rušona]] ezera krastā, no kā tas ieguvis savu nosaukumu. Robežojas ar sava novada [[Aglonas pagasts|Aglonas]] [[Riebiņu pagasts|Riebiņu]] [[Pelēču pagasts|Pelēču]], [[Aizkalnes pagasts|Aizkalnes]], [[Preiļu pagasts|Preiļu]] un [[Silajāņu pagasts|Silajāņu]] pagastiem, [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Feimaņu pagasts|Feimaņu pagastu]], [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Kastuļinas pagasts|Kastuļinas pagastu]], kā arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Višķu pagasts|Višķu pagastu]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Sakura Haruno
| series = "[[Naruto]]"
| image =
| first = Manga: 1. sējuma 3. nodaļa <br> Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Chie Nakamura (japāņu)
| nickname = * Pierainā ({{val|ja|デコリーン}}, Dekorīn)
* Otrā Tsunade ({{val|ja|綱手二号}}, Tsunade Nigō)
* Sakura Učiha ({{val|ja|うちはサクラ}})
* Jaunā Kušina ({{val|ja|若いクシナ}}, Wakai Kushina)
| gender = sieviete
| occupation = Nindzja-mediķis
| title = *1. daļa: genins
*2. daļa: čunins
*Tukšais periods: džonins
| family = *Kizaši Haruno (tēvs)
*Mebuki Haruno (māte)
| spouse = [[Saske Učiha]]
| children = Sarada Učiha (meita)
| data21 = 28. marts
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = 0
| lbl23 = Vecums
| data23 = *1. daļa: 12-13
*2. daļa: 16-17
*Boruto: 32-33
| lbl24 = Augums
| data24 = *1. daļa: 148,5-150,1 cm
*2. daļa: 161 cm
*Tukšais periods: 165 cm
| data25 = *1. daļa: 35,4-35,9 kg
*2. daļa: 45,4 kg
| lbl25 = Svars
| data31 = *Komanda Nr.7
*Konoha 11 (tikai anime)
*Komanda 10 (tikai anime)
*Kazekage glābšanas komanda
*Astoņu cilvēku komanda
*Oročimaru meklēšanas komanda (tikai anime)
*Trešā divīzija
*Hanabi glābšanas komanda (tikai filmā)
*Ino-Saku-Sai (tikai novellā)
*Slēptās Lapas medicīnas korpuss (tikai anime)
| lbl31 = Komandas
}}'''Sakura Haruno''' ({{val|ja|春野 サクラ}}) — viena no galvenajām varonēm mangā un anime-seriālā "[[Naruto]]".<ref>''Naruto: First Official Data Book,'' 100-105</ref> Sakura ir attēlota kā kunoiči no Konohagakures ("Slēpto lapu ciemats") un daļa no 7. komandas, kuras sastāvā ir Sakura, [[Naruto Udzumaki]], [[Saske Učiha]] un viņu sensejs [[Kakaši Hatake]]. Sakura sākotnēji ir iemīlējusies Saskē, slavē viņu ik uz soļa un nicina Naruto kā mazāk pieredzējušo komandas biedru. Sērijai attīstoties, viņa sāk atbrīvoties no šīs apsēstības un kļūst pateicīgāka un pieņem Naruto. Ārpus galvenajām sērijām Sakura ir parādījusies vairākos citos Naruto sižetos, jo īpaši turpinājumos ''Naruto: The Seventh Hokage'' ''and the Scarlet Spring (2015)'' un ''Boruto: Naruto Next Generations (2016)'', kur viņa ir attēlota kā ārsts vārdā Sakura Učiha. ({{val|ja|うちは サクラ}}).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=18934|title=Boruto: Naruto Next Generations (TV) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-21}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences:
'''Tramps''' var būt:
* [[Donalds Tramps]] (''Donald John Trump''; 1946) — amerikāņu uzņēmējs un politiķis, 45. ASV prezidents;
* [[Džads Tramps]] (''Judd Trump''; 1989) — Anglijas snūkerists.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|image     =
|caption   =
|population = apmēram 150-200 miljoni<ref>Brigitte Moser, Michael Wilhelm Weithmann, Landeskunde Türkei: Geschichte, Gesellschaft und Kultur, Buske Publishing, 2008, p.173</ref><ref>Deutsches Orient-Institut, Orient, Vol. 41, Alfred Röper Publushing, 2000, p.611</ref>
|region1    = {{flag2|Turkey}}
|pop1       = 55 000 000<ref name="cia">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html |title=Turkey |publisher=The World Factbook |accessdate=9 February 2013 |archive-date={{dat|2017|07|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170702111626/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html }}</ref>
|region2    = {{flag2|Uzbekistan}}
|pop2       = 26 000 000<ref name="cia2">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html |title=Uzbekistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2016|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035649/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uz.html }}</ref>
|region3    = {{flag2|Iran}}
|pop3       = 14 000 000-15 000 000<ref name="cia3">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html |title=Iran |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2012|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120203093100/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html }}</ref>
|region4    = {{flag2|Russia}}
|pop4       = 12 009 969
|region5    = {{flag2|Kazakhstan}}
|pop5       = 12 000 000<ref name="cia4">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kz.html |title=Kazakhstan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2018|12|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181226010136/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kz.html%20 }}</ref>
|region6    = {{flag2|China}}
|pop6       = 11 647 000<ref name="cia5">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ch.html |title=China |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2016|10|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161013030611/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ch.html }}</ref>
|region7    = {{flag2|Azerbaijan}}
|pop7       = 9 047 000<ref name="cia6">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/aj.html |title=Azerbaijan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2016|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035525/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/aj.html }}</ref>
|region8    = {{flag2|European Union}}
|pop8       = 5 876 318
|region9    = {{flag2|Turkmenistan}}
|pop9       = 4 500 000<ref name="cia7">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ux.html |title=Turkmenistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
|region10   = {{flag2|Kyrgyzstan}}
|pop10      = 4 500 000<ref name="cia8">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html |title=Kyrgyzstan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2015|11|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151127011116/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html }}</ref>
|region11    = {{flag2|Afghanistan}}
|pop11       = 3 500 000<ref name="cia9">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html |title=Afganistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072213/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html }}</ref>
|region12    = {{flag2|Iraq}}
|pop12       = 1 500 000<ref name="cia10">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html |title=Iraq |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181224211125/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html }}</ref>
|region13    = {{flag2|Tajikistan}}
|pop13       = 1 200 000<ref name="cia11">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html |title=Tajikistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2001|03|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20010331101740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html }}</ref>
|region14    = {{flag2|United States}}
|pop14       = 1 000 000+<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://m.stlamerican.com/reader_interaction/letters_to_the_editor/article_a906f9d6-4a8f-11e0-9d87-001cc4c03286.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140905004354/http://m.stlamerican.com/reader_interaction/letters_to_the_editor/article_a906f9d6-4a8f-11e0-9d87-001cc4c03286.html }}</ref>
|region16    = {{flag2|Pakistan}}
|pop16       = 500 000<ref name="cia12">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/pk.html |title=Pakistan |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2015|07|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150703220143/https://www.cia.gov/Library/publications/the-world-factbook/geos/pk.html }}</ref>
|region17    = {{flag2|Ziemeļkipra}}
|pop17       = 298 862<ref name=census2006>{{tīmekļa atsauce|url=http://nufussayimi.devplan.org/Census%202006.pdf |title=Census.XLS |format=PDF |accessdate=2014-02-14}}</ref>
|region18    = {{flag2|Australia}}
|pop18       = 293 500
|region19    = {{flag2|Georgia}}
|pop19       = 284 761<ref name="cia13">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html |title=Georgia |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2015|10|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151016075816/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html }}</ref>
|region20  = {{flag2|Ukraina}}
|pop20     = 275 300<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality|title=Results / General results of the census / National composition of population|accessdate=2007-08-05|date=December 5, 2001|work=All-Ukrainian Census, 2001|archiveurl=https://web.archive.org/web/20041031064500/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality|archivedate=2004-10-31}}</ref>
|region21   = {{flag2|Saudi Arabia}}
|pop21      = 224 460
|region22   = {{flag2|Syria}}
|pop22      = 100 000-200 000<ref name="cia14">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/sy.html |title=Syria |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2017|12|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171229122345/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/sy.html }}</ref>
|region24   = {{flag2|Moldova}}
|pop24      = 158 300<ref name="cia15">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/md.html |title=Moldova |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2020|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200425182435/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/md.html }}</ref>
|region25   = {{flag2|Mongolia}}
|pop25      = 106 955<ref name="cia16">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mg.html |title=Mongolia |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2010|12|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20101229001357/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mg.html }}</ref>
|region26   = {{flag2|Maķedonija}}
|pop26      = 77 959<ref name="cia17">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mk.html |title=Macedonia |publisher=The World Factbook |accessdate=13 May 2014 |archive-date={{dat|2018|01|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180128152123/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/mk.html }}</ref>
|rels       =[[Ateisms]], [[agnosticisms]], [[budisms]],<ref>Budisti ir Sibīrijas gagausi un Ķīnas Gansu provinces dzeltenie uiguri.</ref> [[kristietība]],<ref>Kristieši ir Donavas deltas gagausi, Volgas baseina čuvaši un jakuti, kā arī mazākas tjurku grupas Sibīrijā.</ref> [[islāms]], [[jūdaisms]], [[šamanisms]] un [[tengriisms]]
| langs      = [[Tjurku valodas]]
}}
'''Tjurki''', arī '''tirki''' ({{val|ru|тюрки}}, {{val|tr|türk}}) ir valodas ziņā radniecīga tautu grupa, pie kuras pieder [[turki (tautība)|turki]], [[tatāri]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]] u.c.,<ref>Svešvārdu vārdnīca: Juris Baldunčiks, Kornēlija Pokrotniece. — Rīga: Apgāds „Jumava”, 2005. — 601. lpp.</ref> kas runā [[tjurku valodas|tjurku valodās]]. Tjurku tautas dzīvo [[Āzija]]s centrālajā, austrumu un ziemeļu daļā, nedaudz arī [[Eiropa|Eiropā]].

sentences: '''Logogrāfi''' ({{val|grc|λογογράφος}}, daudzsk. ''λογογράφοι'' no ''λόγος'', ''logos'' — vārds, prozas darbs un ''γράφω'', ''grapho'' — rakstu) [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] bija divas ļaužu grupas: [[vēsturnieki]] un runu sastādītāji. Logogrāfs — [[proza]]s sacerētājs.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences: '''Programminženierija''' ir nozare, kas nodarbojas ar [[datorprogramma|datorprogrammu]] veidošanu un uzturēšanu, praksē pielietojot atziņas no [[datorzinātne]]s, projektu un procesu vadības, un citām nozarēm.<ref name="ACM 2020">{{Tīmekļa atsauce |last=ACM |year=2007 |url=http://computingcareers.acm.org/?page_id=12|title=Computing Degrees & Careers |publisher=ACM |access-date=2010-11-23}}</ref><ref name="Laplante 2007">{{grāmatas atsauce |last=Laplante |first=Phillip |title=What Every Engineer Should Know about Software Engineering |publisher=CRC |location=Boca Raton |year=2007 |isbn=978-0-8493-7228-5 |url=https://books.google.com/books?id=pFHYk0KWAEgC&q=What%20Every%20Engineer%20Should%20Know%20about%20Software%20Engineering.&pg=PA1 |access-date=2011-01-21 }}</ref> Programminženieris ir [[persona]], kas izmanto inženiertehnisko projektēšanas procesu, lai izstrādātu, uzturētu, pārbaudītu un novērtētu datoru [[programmatūra|programmatūru]]. Dažkārt kā sinonīmu lieto terminu [[programmētājs]], taču tas var arī vairāk attiekties uz ieviešanu, nevis dizainu, kā arī var trūkt inženierzinātņu izglītības vai prasmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.theatlantic.com/technology/archive/2015/11/programmers-should-not-call-themselves-engineers/414271/ | title=Programmers: Stop Calling Yourselves Engineers | website=[[The Atlantic]] | date=5 November 2015 }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristians Lorencs
|Attēls           = RammsteinFlake.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' taustiņinstrumentālists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristians Flake Lorencs
|Dzimis           = {{ddv|1966|11|16}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Berlīne|1s=Vācijas Demokrātiskā Republika}}
|Instrumenti      = [[sintezators]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = taustiņinstrumentālists
|Gadi             = 1994—mūsdienas
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Feeling B]]''
|Mlapa            =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ansis Leitāns
|     vārds_orig =
|         attēls = Ansis Leitāns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Piņķu muiža]]
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = „Grāfa lielmātes Genovēvas” tulkojums<br />„Barons Bundulis”
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ansis Leitāns''' (1815—1874) bija viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. Viņš bija latviešu žurnāla „[[Mājas Viesis]]” dibinātājs (1856), redaktors un tulkotājs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Burkholderia pseudomallei 01.jpg
| att_nosaukums = Burkholderia pseudomallei uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Burkholderiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Burkholderia
| ģints_lv =
| suga =Burkholderia pseudomallei
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Burkholderia pseudomallei''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] aeroba kustīga baktērija. [[Baktēriju morfoloģija|Nūjiņveidīgas]] formas; neveido [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]] un [[Spora (mikrobioloģija)|sporas]]. Viegli aug parastās barotnēs, lai arī to izaugšanai nepieciešamas 72 stundas. Atšķirībā no ''[[Burkholderia mallei]]'', ''Burkholderia pseudomallei'' saglabā spējas dzīvot pēc izžūšanas, mēneša gaitā saglabājas [[Fēces|fēcēs]], [[Urīns|urīnā]] un [[Līķis|līķos]]. Līdz ar to ir diezgan jutīgs pret daudziem [[Dezinfektants|dezinfektantiem]]. Dabā izplatīts [[Augsne|augsnē]], [[Ūdens|ūdenī]], rīsu laukos, uz [[augļi]]em un [[dārzeņi]]em.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Ir patogēna [[Cilvēks|cilvēkiem]] un dažiem [[zīdītāji]]em; izraisa [[Melioidoze|melioidozi]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Čeļabinskas apgabalā, Krievijā|upi šajā pašā apvidū|Miasa (upe)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Miasa
 | official_name            = ''Миасс''
 | settlement_type          = pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = G. Miass, Chelyabinskaya oblast', Russia - panoramio (33).jpg
 | image_caption = Skats uz Miasu 2011. gada jūlijā
 | image_flag               = Flag of Miass (Chelyabinsk oblast).png
 | image_shield             = Coat of Arms of Miass (Chelyabinsk oblast) (2002).png
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Čeļabinskas apgabals#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Chelyabinsk Oblast.svg}} [[Čeļabinskas apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1926]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 111.9
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2009
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 167100
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 55 | latm = 00 | lats = 00 | latNS = N
 | longd = 60 | longm = 06 | longs = 00 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 341
 | website                  = {{URL|http://www.gorod.miass.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Western Balts|Rietumbalti}}
{{Pamatraksts|Rietumbalti}}

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitoideja ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|         binomial = Bolivinitoidea Cushman, 1927
|         sinonīmi = ''Buliminacae'' Jones. 1875
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bolivinitidae}}
* {{TaksoSaite|Tortoplectellidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitoidejas''' (''Bolivinitoidea'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] virsdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Virsdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitoidejas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences: '''Zilbiskums''' ir termins, ko parasti attiecina uz kāda līdzskaņa spēju veidot [[mora (valodniecība)|zilbes kodolu]] (t.i., būt '''zilbiskam''').<ref name="kodols" /> [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] zilbiskumu apzīmē ar vertikālu līniju zem zīmes, piemēram, {{IPA|[n̩]}}, ja zīmei ir apakšgarums, zilbiskuma diakritiskā zīme tiek norādīta virs tās, piemēram, {{IPA|[ŋ̍]}}.

sentences: '''Starptautiskais polārais gads''' ir īpašs laika periods polāro apgabalu pētīšanā. Pirmais tādu ieteica [[Austroungārija]]s flotes virsnieks [[Karls Veiprehts]] (''Karl Weyprecht''), kurš gan mira, pirms tika noorganizēts [[Pirmais Starptautiskais polārais gads]] [[1882]]. — [[1883]]. gadā. Pēc piecdesmit gadiem ([[1932]]. — [[1933]].) notika [[otrais Starptautiskais polārais gads]]. Iedvesmojoties no tā, [[1957]]. — [[1958]]. gadā tika organizēts [[Starptautiskais ģeofiziskais gads]].<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žilija Pajeta
|     vārds_orig = ''Julie Payette''
|         attēls = Julie Payette 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žilija Pajeta 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Monreāla]], {{CAN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CAN}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Billie Flynn''
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = Valsts amati
|       amats = Kanādas ģenerālgubernators
| term_sākums = 2017. gada 2. oktobris
| term_beigas = 2021. gada 21. janvāris
|    piezīmes =
}}
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Kanādas kosmiskā aģentūra|CSA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 25 d 11 h 58 min
| kos_iesaukums = 1992.
| kos_misija = 1. ''[[STS-96]]''<br />2. ''[[STS-127]]''
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]'', ''[[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]''
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = datorsistēmu inženierija
|   darba_vietas = [[IBM]]
|      izglītība = ''McGill University'', [[Toronto universitāte]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Žilija Pajeta''' (''Julie Payette'', dzimusi {{dat|1963|10|20}}) ir [[Kanāda]]s inženiere, zinātniece, uzņēmēja, bijusī [[Kanādas kosmiskā aģentūra|Kanādas kosmiskās aģentūras]] [[kosmonauts|kosmonaute]]. No 2017. līdz 2021. gadam viņa bija Kanādas ģenerālgubernatore.

sentences: '''Bioloģiskās daudzveidības karstie punkti''' ir apdraudēti bioģeogrāfiski reģioni ar ievērojamu [[Bioloģiskā daudzveidība|biodaudzveidību]]. [[Bioloģiskā daudzveidība|Biodaudzveidības]] karsto punktu idejas aizsācēji ir britu ekologs [[Normans Meijerss]] ''(Norman Myers)'' un [[Rasels Mitermeijers]] ''(Russell Mittermeier)''. Tā radīta [[1988]]. gadā, lai izdalītu apdraudētas teritorijas, kuru lielās biodaudzveidības aizsardzībai būtu jābūt primārai.

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Foldāts
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernesto Foldats Andins (1925-2003).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]],  [[Liepāja]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{VEN}}, [[Karakasa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Venecuēlas Centrālā Universitāte<br>[[Hārvarda Universitāte]]
|        zinātne = [[Bioloģija]], [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''Merkur Spiel-Arena''|logo_image=|image=ESPRIT arena in Duesseldorf-Stockum, von Sueden.jpg|map_type=Vācija|latNS=N|latd=51|latm=15|lats=42|longEW=E|longd=6|longm=43|longs=59|UEFA_rating=|location={{vieta|Vācija|Diseldorfa}}|broke_ground=|built=2002–2003|closed=|renovated=|opened=2004|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=54 600|tenants=[[Fortuna Düsseldorf]]|expanded=}}
'''''Merkur Spiel-Arena''''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Diseldorfa|Diseldorfā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 54 600 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas Bundeslīga]]s klubs ''[[Fortuna Düsseldorf]]''. Stadions ir atvērts 2004. gadā. Šeit notiks [[2024. gada Eiropas čempionāts futbolā]].

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fimbulheimens
|attēls                 = Drygalskiberge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Drigalska grēda]] [[Orvina kalni|Orvina kalnos]].
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =00 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =5 |lon_min =30 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 500
|platums                = 40-100
|kalns                  = [[Jēkulkirhja]]
|augstums               = 3148
|pilsētas               =
}}
'''Fimbulheimens''' ({{val|no|Fimbulheimen}}) ir ap 500 km gara un līdz 80 km plata kalnu sistēma [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Stiepjas no [[Jūtulstreumens|Jūtulstreumena]] [[glečers|glečera]] rietumos līdz [[Sērrondanes kalni]]em austrumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]] un [[Princeses Astridas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]], [[Nivlisens|Nivlisena]] un [[Lazareva šelfa ledājs|Lazareva]] [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]]. Augstākā virsotne ir [[Jēkulkirhja]]s kalns (3148 m).

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stoļerovas pagasts
| karte             = Stoļerovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Stoļerovas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Stoļerovas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Stoļerova
| platība           = 61,6
| iedzīvotāji       = 579<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 579 / 61.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.stolerova.lv
}}

sentences: '''Kaledonijas krokojums''' (''Caledonia'' — [[Skotija]]s latīniskais nosaukums) ir [[tektoģenēze]]s ēra, laikā no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Devons|devonam]], kad notika [[Zemes garoza]]s [[krokošanās]], kalnu (kaledonīdu) veidošanās, un [[granitizācija]]s cikls. Terminu 1887. gadā ieviesa franču ģeologs M. Bertrāns. Kaledonīdu raksturīgas īpatnības ir slāņu nesaderība [[Silūrs|silūra]] vai devona pamatnē, biezu kontinentālo sarkanīgu nogulumu uzkrāšanās (Britu devona [[senais sarkanais smilšakmens]] (''Old Red Sandstone'') un tā analogi, piemēram, [[Baltija]]s devona sarkanie smilšakmeņi).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2466''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2466''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2465]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada jūnijs
| Darbības_ilgums        = < 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2465]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2471]]''
}}
'''''Kosmos-2466''''' (''Космос-2466'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 738. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lopnūrs
|attēls=Desert Lop Nur 89.00E, 40.30N between Kuruktagh and Astintagh.jpg
|paraksts=Lopnūrs starp [[Kuruktags|Kuruktagu]] (pa kreisi) un [[Altintags|Altintagu]]
| map = Ķīna
| plat_d=40 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=90 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{CHN}}
|platība=
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=780
|izteka=beznoteces
|baseins=435 000
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Lopnūrs''' (arī '''Lobnors'''; {{val|ug|لوپنۇر}}, {{val|zh|罗布泊}} — ''Luóbù Pō'') ir izsīcis [[sālsezers]] [[Ķīna|Ķīnā]], veido nelielu sālsezeru un purvāju grupu. Atrodas starp [[Taklamakans|Taklamakana]] un Kumtaga tuksnešiem [[Siņdzjana|Šindžanas Uiguru autonomajā reģionā]]. Nosaukums cēlies no vienas no [[mongoļu valoda|mongoļu valodām]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Petro Porošenko
| vārds_orģ           = ''Петро Олексійович Порошенко''
| attēls              = EPP Congress Rotterdam - Day 1 (52113152023) (cropped).jpeg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Porošenko 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2014|6|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|2019|5|20|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Oleksandrs Turčinovs]]
| pēctecis            = [[Volodimirs Zelenskis]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas ekonomiskās attīstības un tirdzniecības ministrs
| term_sākums2        = {{dat|2012|3|23|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2012|12|24|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Ukrainas ārlietu ministrs
| term_sākums3        = {{dat|2009|10|9|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2010|3|11|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|26}}
| dzim_vieta          = [[Bolhrada]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Marina Porošenko
| bērni               = Oleksijs, Jevheņija, Oleksandra, Mihailo
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Petro Poroshenko Signature 2014.png
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Čatalhjujuka''' bija ciemats, kas atradās mūsdienu [[Turcija]]s teritorijā, dienvidaustrumu virzienā no šīs valsts [[galvaspilsēta]]s [[Ankara]]s. Šis ciemats uzplauka 6.-5. gadu tūkstotī p.m.ē. pateicoties savai atrašanās vietai — svarīgu tirdzniecības ceļu krustojumā. Čatalhjujuka aizņēma apmēram 13 ha lielu platību. Māju būvniecībā izmantoja saulē izkaltētus dubļu ķieģeļus un tās bija sabūvētas ļoti cieši viena pie otras un pat viena uz otras. Ieiet un iziet šajās mājās varēja, galvenokārt caur jumtu. Ciemata malējo māju ārējās sienas bija īpaši nostiprinātas, jo tās kalpoja arī kā ciemata aizsargsienas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Gecarcinus_quadratus_(Nosara).jpg
|    att_nosaukums = [[Sarkanais sauszemes krabis]] (''Gecarcinus quadratus'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| virsdzimta = Gecarcinucoidea
| virsdzimta_lv = Āzijas saldūdens krabju virsdzimta
| binomial=Gecarcinucoidea <small>([[Mary J. Rathbun|Rathbun]], 1904)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Āzijas saldūdens krabju virsdzimta''' (''Gecarcinucoidea'') ir viena no [[krabji|krabju]] virsdzimtām, kas pieder pie [[eibrahiuru sekcija]]s (''Eubrachyura''). Šajā virsdzimtā iekļauta viena saldūdens krabju dzimta.<ref name=itis/> Visas krabju sugas, kas pieder Āzijas saldūdens krabju virsdzimtai, mājo vai nu [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]], [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]] vai [[Austrālāzija|Austrālāzijā]].<ref>Meave G. Leakey,John Michael Harri, 2003, [https://books.google.lv/books?id=fgyKCnZD0R8C&pg=PA67&lpg=PA67&dq=Gecarcinucoidea+superfamily&source=bl&ots=uWV4Rofmgu&sig=0cJlPxSuu4JvUlX1EQhYchpiCOA&hl=lv&sa=X&ved=0CFMQ6AEwB2oVChMIjoeO4YCOyQIVoWtyCh3eZwO1#v=onepage&q=Gecarcinucoidea%20superfamily&f=false  Lothagam: The Dawn of Humanity in Eastern Africa]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais duelis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 153 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios]]''
| studija = * ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Pearl Street Films]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| operators = [[Darjušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''The Last Duel''
| mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| aktieri = * Mets Deimons
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džodija Komere]]
* Bens Afleks
| scenārijs = * Nikola Holofsenera
* Bens Afleks
* Mets Deimons
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Volšs]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Nikola Holofsenera]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Last Duel poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais duelis"''' ({{Val|en|The Last Duel}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Ādams Draivers]], [[Džodija Komere]] un [[Bens Afleks]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi
| attēls                   = Other woman poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Woman''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Kerola Kadija]]
* [[Marks E. Plets]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Līza Kudrova]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Lorēna Ambrouza]]
* [[Skots Koens]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Incentive Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|9|16|Toronto kinofestivāls|2011|2|4|ASV|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherwoman.htm|title=The Other Woman|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|452 191}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Paneiropas pikniks''' ({{val|de|Paneuropäisches Picknick}}; {{val|hu|Páneurópai piknik}}; {{val|sk|Paneurópsky piknik}}) bija miera demonstrācija, kas {{dat|1989|8|19||bez}} notika uz [[Austrija]]s un [[Ungārija]]s robežas netālu no [[Šoprona]]s, Ungārijā. Robežvārtu atvēršana starp Austriju un Ungāriju Paneiropas piknikā bija notikums ķēdes reakcijā, kuras beigās notika [[Vācijas atkalapvienošana|Vācija atkalapvienošanās]], sabruka [[dzelzs priekškars]] un izjuka [[Austrumu bloks]]. Pēc tam pārstāja darboties [[Varšavas pakts]], izbeidzot [[Aukstais karš|Auksto karu]] un veicinot [[Padomju Savienība]]s sabrukumu.<ref name="auto">Thomas Roser: DDR-Massenflucht: Ein Picknick hebt die Welt aus den Angeln (German — Mass exodus of the GDR: A picnic clears the world) in: Die Presse 16 August 2018.</ref><ref>Martin Nejezchleba "Als in Ungarn die Berliner Mauer fiel" In: Berliner Morgenpost, 19 September 2019.</ref><ref name="auto2">{{Ziņu atsauce|url=https://www.tagesspiegel.de/berlin/momper-ueber-schabowski-wir-sind-so-verblieben-dass-er-uns-rechtzeitig-bescheid-geben-wuerde/25190634.html|title="Wir sind so verblieben, dass er uns rechtzeitig Bescheid geben würde"|first=Gerd|last=Appenzeller|newspaper=Der Tagesspiegel Online|date=9 November 2019|via=Tagesspiegel}}</ref><ref>Oliver Moody "The picnic that opened the Iron Curtain" In: The Times, 17 August 2019.</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.faz.net/aktuell/politik/20-jahre-mauerfall/20-jahre-nach-dem-mauerfall-der-19-august-1989-war-ein-test-gorbatschows-1841524.html|title=20 Jahre nach dem Mauerfall: "Der 19. August 1989 war ein Test Gorbatschows"|newspaper=Faz.net|via=www.faz.net}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Integrētā mārketinga komunikācija''' (''IMK'') ir koncepcija, saskaņā ar kuru uzņēmums koordinē un integrē dažādos komunikācijas kanālus, lai sniegtu skaidru un neatvairāmu ziņu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tā [[Produkts|produktiem]].<ref>Котлер Ф. Маркетинг менеджмент. The millenium edition. Санkт- Петербург: Питер, 2000. 563 c.</ref> Lai veidotu efektīvu komunikāciju starp uzņēmumu un patērētāju un sasniegtu uzņēmuma izvirzītos mērķus, mūsdienu [[mārketings]] piedāvā integrēt [[mārketinga komunikācijas]] jeb izmantot integrētās mārketinga komunikācijas, kuras pielietojot uzņēmums iegūst efektīvāku komunikācijas līdzekli — rezultāts un atdeve ir ievērojami augstāka, jo kompleksa pieeja jautājumu risināšanā ir efektīvāka.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Matenadarans
| native_name         = ''Մատենադարան''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Erevāna#Armēnija#Āzija
| status              =
| image               = Matenadaran_(9).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Erevāna]], {{ARM}}
| latd  = 40.19207 | latNS  = N
| longd = 44.52113 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1959. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Marks Grigorjans]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = [https://matenadaran.am matenadaran.am]
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Matenadarans" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}
</mapframe>
'''Matenadarans''' ({{val|hy|Մատենադարան}}) jeb '''Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts''' ir [[manuskripts|manuskriptu]] krātuve, pētniecības institūts un muzejs [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tā ir lielākā seno [[armēņi|armēņu]] rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta [[armēņu alfabēts|armēņu alfabēta]] izgudrotāja [[Mesrops Maštocs|Mesropa Maštoca]] vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

sentences:
[[File:Venice iko 2001092.jpg|thumb|Lielais kanāls satelītuzņēmumā]]
'''Lielais kanāls''' ({{val|it|Canal Grande}}, {{val|vec|Canałasso}}) ir [[kanāls]] [[Venēcija|Venēcijā]], [[Itālija|Itālijā]]. Tas sadala pilsētu divās daļās.

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|rw|''Repubulika y'u Rwanda''}}
{{lang|fr|''République du Rwanda''}}
{{lang|en|''Republic of Rwanda''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ruandas Republika
|           valsts_nosaukums = Rwanda
|           karoga_nosaukums = Ruandas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Rwanda.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ruandas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Rwanda.svg
|                valsts_moto = ''Ubumwe, Umurimo, Gukunda Igihugu''
"Vienotība, darbs, patriotisms"
|              kartes_attēls = Location_Rwanda_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = "{{lang|rw|''[[Rwanda nziza]]''}}"
|             valsts_valodas = [[kiņaruanda]]
[[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Kigali]]
|latd=1 |latm=57 |latNS=S |longd=30 |longm=4 |longEW=E
|             valsts_iekārta =  [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Ruandas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ruandas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Pols Kagame]]
|              valsts_galva2 = [[Édouard Ngirente]]
|            lielākā_pilsēta = Kigali
|                platība_km2 = 26,338
|              platība_rangs = 149.
|             procenti_ūdens = 5,3
|         iedzīvotāju_skaits = 12 352 232<ref name="worldofmeters">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.worldometers.info/world-population/rwanda-population/|title=Rwanda Population|publisher=worldofmeters |accessdate={{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 77.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 495
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $24 612 miljardi<ref name="imf2">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2017/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=37&pr.y=9&sy=2015&ey=2022&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=714&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a=|title=Rwanda Overview|publisher=IMF |accessdate= {{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $2 081<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,498
|                  HDI_rangs = 159.
|             HDI_kategorija = zems
|                       Gini = 45,1
|                  Gini_gads = 2003
|            Gini_kategorija = vidējs
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no [[Beļģija]]s
|       neatkarības_notikums = Datums
|         neatkarības_datums = {{Dat|1962|7|1}}
|                     valūta = [[Ruandas franks]]
|               valūtas_kods = RWF
|                 laika_zona = [[Centrālāfrikas laiks|CAT]]
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST = ''neievēro''
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.rw]]
|               iso_kods_num = 646
|             iso_kods_alfa2 = RW
|             iso_kods_alfa3 = RWA
|             tālsarunu_kods = 250
|                   piezīmes = 1 Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences: '''Gungnirs''' ({{val-non|Gungnir}}) [[skandināvu mitoloģija|skandināvu mitoloģijā]] ir [[Odins|Odina]] šķēps, ko izkala [[rūķis]] Dvālins. Gungniru no rūķiem ieguva [[Loki]], lai atmaksātu par [[Siva]]s matu nozagšanu (kopā ar Gungniru rūķi izkala arī [[Freija]]s kuģi [[Skidbladnirs|Skidbladniru]] un Sivas zelta matus, kuri aug gluži kā īsti).

sentences: '''Pozitīvs skaitlis''' ir tāds [[reāls skaitlis]], kas lielāks par [[nulle|nulli]] (bet nav nulle). Mazākais un lielākais pozitīvais skaitlis neeksistē, respektīvi, pozitīvu skaitļu ir bezgalīgi daudz. Mazākais pozitīvais [[naturāls skaitlis|naturālais skaitlis]] ir 1. Dažreiz pozitīvus skaitļus apzīmē ar + zīmi, bet parasti pieņem, ka, ja skaitlim priekšā nav mīnusa zīmes, tad tas ir pozitīvs (nulle ir izņēmums, tai nav zīmes).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecais zēns
| attēls                   = Oldboy 2013 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Oldboy''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Rojs Lī]]
* [[Dags Deivisons]]
* [[Neitans Hehens]]
| scenārija autors         = [[Marks Protosēvičs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Raks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013|title=Oldboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323161232/http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldboy2013.htm|title=Oldboy (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecais zēns"''' ({{val|en|Oldboy}}) ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks [[Dienvidkoreja]]s 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Brolins]], [[Elizabete Olsena]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|27||bez}}.

sentences: '''Māršals''' ({{val|en|Marshall}}, {{izrunā|ˈmɑː.ʃəl}} (Apvienotajā Karalistē), {{IPA|[ˈmɑːr.ʃəl]}} (Amerikas Savienotajās Valstīs)) ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Francs Kafka
|         vārds_orig = ''Franz Kafka''
|             attēls = Kafka portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Francs Kafka 1906. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 3
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Bohēmija|Prāga}}
(pašreizējā [[Čehija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1924
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 3
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Klosterneiburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Austroungārija]]
[[Čehoslovākija]]
|            tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Hermanis Kafka
Jūlija Kafka (dzimusi Levija)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Franz Kafka's signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks
apdrošināšanas darbinieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|            periods =
|              žanri = romāns
īsie stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = "[[Pārvērtība]]" (''Die Verwandlung'')
"[[Process]]" (''Der Prozeß'')
"Pils" (''Das Schloß'')
|        ietekmējies = [[Frīdrihs Nīče]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Sērens Kirkegors]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Gistavs Flobērs]], [[Fjodors Dostojevskis]], [[Čārlzs Dikenss]]
|         ietekmējis = [[Horhe Luiss Borhess]], [[Albērs Kamī]], [[Eižens Jonesko]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Žans Pols Sartrs]], [[Žuze Saramagu]], [[Džeroms Deivids Selindžers]]
|         alma_mater = Vācu Kārļa Ferdinanda universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Francs Kafka''' ({{val|de|Franz Kafka}}; dzimis {{dat|1883|7|3}}, miris {{dat|1924|6|3}}) bija ebreju izcelsmes [[Austroungārija|Austroungārijā]] dzimis [[vācu valoda|vācvalodīgs]] rakstnieks. Viņa literārie darbi pārsvarā tika publicēti pēc viņa nāves. Tie pauž [[XX gadsimts|XX gadsimta]] cilvēka atsvešinātību no pasaules. Kafkas darbu tēmas ir [[dehumanizācija]], [[birokrātija|birokrātiski]] [[labirints|labirinti]], [[sabiedrība]] ar [[totalitārisms|totalitārisma]] iezīmēm; tiem raksturīga [[groteska]] un [[absurds]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Pireneji
 |attēls                 = Pyrenees topographic map-en.svg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Pireneju topogrāfiskā karte (Francijas un Spānijas robeža)
  |lat_dir = |lat_deg = |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = |lon_deg = |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Eirāzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{FRA}}, {{ESP}}, {{AND}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]
 |atdala_no              = [[Eiropa]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |kalns                  = [[Aneto smaile]]
 |augstums               = 3404
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{Infobox university
|name          = Jagaiļa Universitāte
|native_name   = ''Uniwersytet Jagielloński''
|image_name    = Jagiellonian_University_Collegium_Novum,_1882_designed_by_Feliks_Księżarski,_24_Gołębia_street,_Old_Town,_Krakow,_Poland.jpg
|image_size    =
|caption       = Universitātes Jaunā kolēģija (''Collegium Novum'')
|latin_name = Universitas Jagellonica Cracoviensis
|motto         = ''Plus ratio quam vis''
|established = 1364
|mottoeng      =
|type          = Publiska
|calendar      =
|endowment     =
| map_type            = Polija#Eiropa
| latd  = 50.060833 | latNS  = N
| longd = 19.932778 | longEW = E
|president     = Voicehs Novaks
|students      = 51 601
|undergrad     = 46 012
|postgrad      = 2 648
|staff         =
|faculty       =
|location      = {{vieta|Polija|Krakova}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        =
|free_label    =
|free          =
|nickname      =
|website       = {{URL|http://www.uj.edu.pl/}}
|logo          = Jagiellonian University (logo).png
}}

sentences:
{{cita nozīme|putnu dzimtu|citām nozīmēm|Sīgu dzimta (nozīmju atdalīšana)}}
{{BioTakso infokaste
 |     nosaukums = Sīgu dzimta
 |       platums = 240px
 |        attēls = Otis_tarda,_Hortobagy,_Hungary_1.jpg
 | att_nosaukums =[[Lielā sīga]] (''Otis tarda'')
 |        valsts = Animalia
 |    valsts_lv = Dzīvnieki
 |         tips = Chordata
 |      tips_lv = Hordaiņi
 |        klase = Aves
 |     klase_lv = Putni
 |   apakšklase = Neornithes
 |apakšklase_lv = Īstie putni
 |   infraklase = Neognathae
 |infraklase_lv = Neognati
 |    virskārta = Otidimorphae
 | virskārta_lv = Sīgveidīgo virskārta
 |        kārta = Otidiformes
 |     kārta_lv = Sīgveidīgie
 |      kārta_r = Sīgu dzimta
 |       dzimta = Otididae
 |    dzimta_lv = Sīgu dzimta
 |     binomial = Otididae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1815)</small>
 |  kategorijas = nē
 |   iedalījums =
*[[Apkakles sīgas]] (''Chlamydotis'')
*[[Āfrikas cekulainās sīgas]] (''Lophotis'')
*[[Āfrikas lielās sīgas]] (''Neotis'')
*[[Āfrikas mazās sīgas]] (''Eupodotis'')
*[[Bengālijas sīgas]] (''Houbaropsis'')
*[[Cekulainās sīgas]] (''Sypheotides'')
*[[Lielās sīgas]] (''Otis'')
*[[Mazās sīgas]] (''Tetrax'')
*[[Melnās sīgas]] (''Afrotis'')
*[[Melnvēdera sīgas]] (''Lissotis'')
*[[Milzu sīgas]] (''Ardeotis'')
| sinonīmi =
*''Otidae''
}}
'''Sīgu dzimta''' (''Otididae'') ir vienīgā '''sīgveidīgo putnu kārtas''' (''Otidiformes'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas apvieno 26 liela auguma, uz zemes dzīvojošas putnu sugas un kas tiek iedalītas 11 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bustards/ World Bird List: Bustards, mesites, Kagu, seriemas, flufftails & finfoots]</ref> Sīgas ir [[Vecā Pasaule|Vecās Pasaules]] putni, kas mājo sausās, zāļainās [[bioma|biomās]]: [[savanna|savannā]] un [[stepe|stepē]].<ref name=del>del Hoyo, J. Elliott, A. & Sargatal, J. (editors). (1996) Handbook of the Birds of the World. Volume 3: Hoatzin to Auks. Lynx Edicions. {{ISBN|84-87334-20-2}}</ref> Sastopamas [[Āfrika|Āfrikā]], [[Āzija|Āzjā]], [[Eiropa|Eiropā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Lielākā sugu dažādība mājo Āfrikā.<ref name=scien>[http://science.jrank.org/pages/1083/Bustards.html Bustards - Species of bustards, Bustards and humans]</ref>

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kollārs''' vai '''Kollars''' var būt:

sentences:
{{Ēkas infokaste
| map              = Tallina#Igaunija#Eiropa
| plat_d = 59.4369  | plat_NS =
| gar_d  = 24.7453  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = Tallinas rātsnama vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = Tallinas rātsnama vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: '''Piekaušana''' jeb '''fiziska aizskaršana''' ir [[uzbrukums]] no citiem cilvēkiem, izmantojot tikai savu fizisko spēku, kā rezultātā cietušais iegūst [[miesas bojājumi|miesas bojājumus]] vai pat tiek piekauts līdz [[nāve]]i.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = اَلْجُمْهُورِيَّة اَللُّبْنَانِيَّة
''al-Jumhūrīyah al-Lubnānīyah''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Libānas Republika
|            valsts_nosaukums = Libāna
|               karoga_attēls = Flag of Lebanon.svg
|            karoga_nosaukums = Libānas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Lebanon.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Libānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Libānas himna|Koullouna Lilouataan Lil Oula Lil Alam]]''

|               kartes_attēls = LocationLebanon.svg
|             kartes_paraksts = Libānas atrašanās vieta Tuvajos Austrumos
|                   map_width = 300px
|               galvaspilsēta = [[Beirūta]]
| latd= 33 | latm= 54 | latNS= N | longd= 35 | longm= 32 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]<ref>Libānas konstitūcijas 11. pants nosaka, ka oficiālā valoda ir arābu. Likums nosaka, kuros gadījumos var izmantot arī [[franču valoda|franču valodu]]</ref>
|             etniskās_grupas = [[arābi]] - 95%
[[armēņi]] - 4%
citi - 1%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Unitāra [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Libānas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mišels Auns]] (ميشال عون)
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Libānas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Najib Mikati]] (نجيب ميقاتي)
|                    dibināta = 1920. gada 1. septembrī
|        dibināšanas notikums = [[Lielā Libāna|Lielās Libānas]] izveidošana
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = 1943. gada 8. novembrī
|       neatkarības_notikums2 = Francijas karaspēka izvešana
|         neatkarības_datums2 = 1946. gada 31. decembrī
|                 platība_km2 = 10,452
|               platība_rangs = 166.
|              procenti_ūdens = 1,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 4 467 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 119.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 473
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 27.
|                     IKP_PPP = 80,077 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2014. gadā
|               IKP_PPP_rangs = 88
|          IKP_PPP_per_capita = 17 754
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.730<ref name="UNHDR">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/content/2019-human-development-index-ranking|title=Human Development Report 2019|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=10 December 2019|accessdate=10 December 2019|format=PDF|archive-date={{dat|2020|05|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200523103905/http://hdr.undp.org/en/content/2019-human-development-index-ranking}}</ref>
|                    HDI_gads = 2018
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Libānas mārciņa]]
|                valūtas_kods = LBP
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.lb]]
|              tālsarunu_kods = 961
|                iso_kods_num = 422
|              iso_kods_alfa2 = LB
|              iso_kods_alfa3 = LBN
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,
 psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C33H66O2
|              molmasa = 494,51
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences: '''Karstie jupiteri'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author1=Andrejs Alksnis |author2=Zenta Alksne |year=2010. gada rudens |title=Karstie jupiteri un to ačgārnā kustība |journal=[[Zvaigžņotā Debess]] |publisher=[[Latvijas Zinātņu akadēmija]] un [[Latvijas Universitātes Astronomijas institūts]] |issue=209. izdevums |page=7.lpp |url=http://dspace.lu.lv/dspace/bitstream/handle/7/2793/zvaigznota-deness_2010_rudens.pdf#page=7}}</ref> ({{val|en|hot Jupiters}}) jeb '''pegasīdi''' (''pegasids'') ir [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]] līdzīgas [[milzu planēta]]s, kuru [[orbīta]]s atrodas ļoti tuvu savām [[zvaigzne|zvaigznēm]].

sentences:
glezna, kurā attēlots [[Jefta]]. Par viņu ir rakstīts Soģu grāmatas 11. un 12. nodaļā]]
'''Soģu grāmata''' ({{val-he|ספר שופטים}}, ''Sefer Shoftim'') ir septītā ebreju [[Tanaha]]s un kristiešu [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata. Soģu grāmatu veido divdesmit viena nodaļa. Vecajā Derībā tā ir vēsturiskā grāmata starp [[Jozuas grāmata|Jozuas grāmatu]] un [[Rutes grāmata|Rutes grāmatu]]. Saskaņā ar tradīciju, Soģu grāmatu uzrakstīja pravietis [[Samuēls]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Mercedes-Benz Group AG''
| native_name      =
| logo             = Mercedes-Benz Group black.svg
| image            = Stuttgart-Untertuerkheim-DC-Zentrale.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = ''Daimler AG'' galvanā biroju ēka [[Štutgarte|Štutgartē]]
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Daimler-Benz]]'' (1926-1998)<br />''DaimlerChrysler'' (1998-2007)
| successor        =
| foundation       = 1998. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Štutgarte]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[automašīna]]s, komerctransports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://group.mercedes-benz.com group.mercedes-benz.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Mercedes-Benz Group AG''''' (agrākie nosaukumi '''''Daimler-Benz''''', '''''DaimlerChrysler''''', '''''Daimler''''') ir [[Vācija]]s [[autobūve]]s uzņēmumu grupa. Tās galvenais birojs atrodas [[Štutgarte|Štutgartē]]. Uzņēmums id dibināts 1998. gadā, ''[[Daimler-Benz]]'' apvienojoties ar ''[[Chrysler]]''. Pazīstamākais grupas zīmols ir ''[[Mercedes-Benz]]''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Luna
 | official_name            = ''Luna''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator apayao luna.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Apajao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1929
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 22
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 606.04
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 21297
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 19 | lats = 52 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 22 | longs = 21 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3813
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 41
 | website                  = {{URL|https://lunaapayao.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Ligzda''' ir dažādu dzīvnieku būvēts patvērums, kas kalpo par vietu gulēšanai, dzīvošanai un pēcnācēju iznēsāšanai. Galvenokārt ligzdas būvē [[putni]], bet par ligzdām tiek uzskatītas arī dažas [[zīdītāji|zīdītāju]] (migas; būvē, piemēram, [[vāveres]]), [[kukaiņi|kukaiņu]] (pūžņi; piemēram, [[lapsenes]], [[termīti]]), [[čūskas|čūsku]] un [[zivis|zivju]] sugu būves. Atkarība no dzīvnieku sugas un dzīvesvietas ligzdu veidošanai tiek izmantoti dažādi materiāli un būvēšanas vietas. Ligzdu būvei galvenokārt tiek izmantoti organiski materiāli ([[lakstaugs|zāle]], [[sūnas]], [[lapas]], [[zari]]), dzīvnieku pašu izdalījumi vai apspalvojums ([[siekalas]], [[dūnas]]), kā arī neorganiski vai cilvēku darināti materiāli ([[dubļi]], [[oļi]], [[papīrs]], [[audums]], [[plastmasa]]). Ligzdas var būt būvētas dažādās vietās — [[ala|alās]], zemes iedobēs, [[zāliens|zālē]], koku un krūmu zaros, koku dobumos, [[klints|klintīs]], smilšainās nogāzēs —, kā arī izmantojot dažādas antropogēnas būves — zem ēku jumtiem, stabu galos, caurulēs u.c. Dažkārt [[cilvēks]] atsevišķu sugu vairošanās stimulēšanai veido speciālas būves vai ierīces ligzdošanas atvieglošanai — [[putnu būrītis|putnu būrīšus]], pamatnes [[stārķis|stārķu]] ligzdām u.c.

sentences: '''Dinārs''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''динар)'' bija [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] valstu ([[Dienvidslāvijas Karaliste|Dienvidslāvijas Karalistes]], [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas]] un [[Dienvidslāvijas Federālā Republika|Dienvidslāvijas Federālā Republikas]]) [[valūta]].

sentences: labiekārtotais Baldones kūrorts 18. gadsimtā (no Broces kolekcijas, 1795).]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lielauces pagasts
| karte             = Lielauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Lielauces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Lielauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Lielauce
| platība           = 80,47
| iedzīvotāji       = 539<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 539 / 80.47 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{Commonscat|Military of Turkey|Militārisms Turcijā}}

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
'''Temps''' ir kādas norises [[ātrums]]. [[mūzika|Mūzikā]] temps ir atskaņošanas ātrums. [[Dziesmas]], [[spēles]], izrādes temps, izpildīšanas ātrums. [[rūpniecība]]s attīstības tempi. Uzņemt strauju tempu. Skrējiena temps palēninās. Veikt (kaut ko) trieciena tempā — iespējami ātri.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name = Milvoki
| settlement_type = [[Lielpilsēta]]
| nickname =
| website =
| image_skyline = Collage of sites in Milwaukee.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_seal =
| image_map = WIMap-doton-Milwaukee.PNG
| mapsize = 180px
| map_caption = Milvoki, Viskonsina
| image_map1 =
| mapsize1 =
| map_caption1 =
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_type1 = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_name1 =  [[Viskonsina]]
| subdivision_name2 = [[Milvoki apgabals|Milvoki]], [[Vašingtona apgabals|Vašingtona]], [[Vaukešā apgabals|Vaukeša]]
| government_type =
| leader_title = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
| leader_name = Toms Berets
| established_date =
| area_footnotes = |area_magnitude
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_total_km2 = 251.0
| area_land_km2 = 248.8
| area_water_km2 = 2.2
| population_as_of = 2008
| population_total = 604 477
| population_metro = 1 739 497
| population_density_km2 = 2399.5
| population_footnotes =
| timezone = CST
| utc_offset = -6
| timezone_DST = CDT
| utc_offset_DST = -5
| postal_code_type =
| postal_code =
| area_code = 414
| elevation_m =
| elevation_ft =
| blank_name =
| blank_info =
| blank1_name =
| blank1_info =
| footnotes =
| native_name = ''Milwaukee''
}}
'''Milvoki''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Milwaukee'') ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Viskonsina]]s štata lielākā pilsēta [[Mičigans|Mičigana]] dienvidrietumu krastā.

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences:
{{Commonscat|Nashville Predators|Našvilas "Predators"}}
{{Catmore}}

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dekamerons
| operators =
| attēls = Decameron423.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = [[Alberto Grimaldi]]
| scenārijs = Pjērs Paolo Pazolīni
| aktieri = * [[Franko Čiti]]
* [[Nineto Davoli]]
* [[Silvāna Mangano]]
* Pjērs Paolo Pazolīni
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Il Decameron''
| studija = * ''Produzioni Europee Associate''
* ''Les Productions Artistes Associés''
* ''Artemis Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|29|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Neapoliešu valoda|neapoliešu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Latīņu valoda|latīņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dekamerons"''' ({{Val|it|Il Decameron}}) ir 1971. gada [[Itālija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma [[antoloģija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Franko Čiti]], [[Nineto Davoli]], [[Silvāna Mangano]] un Pjērs Paolo Pazolīni. Filma balstīta uz 14. gadsimta [[Džovanni Bokačo]] alegoriju "[[Dekamerons]]". "Dekamerons" ir pirmā daļa Pazolīni "dzīves" triloģijā, tai seko "[[Kantenberijas stāsti (filma)|Kantenberijas stāsti]]" (''I racconti di Canterbury'', 1972) un "[[Arābijas naktis]]" (''Il fiore delle Mille e una notte'', 1974).

sentences:
Skotijā.]]
'''Inversija''' ir anomālas kaut kāda parametra izmaiņas [[atmosfēra|atmosfērā]] atkarībā no augstuma. Parasti tas attiecas uz [[temperatūra]]s inversiju, t.i. [[gaiss|gaisa]] temperatūras paaugstināšanos atmosfēras augstākos slāņos — gaisa temperatūra kilometra augstumā virs zemes ir augstāka nekā pie zemes.

sentences: [[Sfēra]]s vispārinājumu ''n'' > 3 dimensijās sauc par '''hipersfēru''', taču bieži vien to sauc arī vienkārši par '''sfēru'''. Tāpat kā trīs dimensijās, arī ''n'' dimensijās (jebkuram ''n'' ≥ 1) sfēra ir visu to [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kas atrodas vienā un tajā pašā attālumā no sfēras centra. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]] un parasti apzīmē ar ''r''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ansis Bīlenšteins
|     vārds_orig = ''Hans Bielenstein''
|         attēls = Ansis Bīlenšteins 1910.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunauce]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bauska]], [[Latvijas SPR]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Bīlenšteins]]
|          brāļi = [[Bernhards Bīlenšteins]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Supervaroņu skola
| attēls                   = Sky High movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = 'Sky High''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               = [[Endrjū Ganns]]
* [[Pola Vāgnere]]
* Kamerons Krovs
| scenārija autors         =
* [[Pols Hernandezs]]
* [[Bobs Skūlijs]]
* [[Marks Makkorkls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kellija Prestone]]
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Daniele Panabeikere]]
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Gunn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|29||bez}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sky-high-2005|title=Sky High|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=skyhigh.htm|title=Sky High (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Supervaroņu skola"''' ({{val|en|Sky High}}) ir 2005. gada supervaroņu komēdija, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kellija Prestone]], [[Maikls Angarano]], [[Kurts Rasels]], [[Daniele Panabeikere]] un [[Mērija Elizabete Vinsteda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences: '''Inženierceltniecība''' ir [[inženierija]]s lauks, kurš nodarbojas ar fiksētu struktūru vai [[infrastruktūra]]s objektu plānošanu, konstruēšanu un uzturēšanu, kuras ir saistītas ar zemi, [[ūdens|ūdeni]] vai [[civilizācija|civilizāciju]] un tās procesiem. Pārsvarā inženierceltniecība mūsdienās nodarbojas ar [[ceļu būve|ceļu būvi]], [[ūdens apgāde|ūdens apgādi]], [[kanalizācija|kanalizācijām]], plūdu kontroli un noslogojumu. Būtībā inženierceltniecība ir profesija, kas padara pasauli par labāku vietu apdzīvošanai.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Saltburn''
| operators =
| attēls = Saltburn Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Emeralda Finela]]
| producents = * Emeralda Finela
* Džosijs Maknamara
* [[Margota Robija]]
| scenārijs = Emeralda Finela
| aktieri = * [[Berijs Kjogans]]
* [[Džeikobs Elordi]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Ričards E. Grānts]]
* [[Elisone Olivera]]
* [[Ārčijs Madekve]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Saltburn''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''MRC''
* ''Lie Still''
* ''LuckyChap Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl104955905/?ref_=bo_da_table_6|title=Saltburn |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Saltburn''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas psiholoģiska trillera filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Emeralda Finela]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Kjogans]], [[Džeikobs Elordi]], [[Rozamunda Paika]], [[Ričards E. Grānts]], [[Elisone Olivera]], [[Ārčijs Madekve]] un [[Kerija Maligana]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Hanzas perona" kultūras centra ēka.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas Aleksandra Ņevska katedrāle
| image                 = Alexander-Newski-Kathedrale.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  =    9 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 44 | longs = 21.7 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1894
| year_completed        = 1900
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Tallinas Aleksandra Ņevska katedrāle''' ({{val|et|Aleksander Nevski katedraal}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] dievnams [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Atrodas uz Tompea paugura Tallinas vecpilsētā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums= ''Cougar'' (MRAP)
|        attēls= [[attēls:070225-M-4393H-041.jpg|300px]]
|    virsraksts= ''Cougar'' ASV jūras kājnieku vienībā dienesta laikā Irākā
|       apkalpe= 2+4 cilvēki<ref>https://web.archive.org/web/20070813020644/http://www.forceprotection.net/models/cougar/specs/cougar4x4_spec.pdf</ref>
|        garums= 5,91 m
|       platums= 2,74 m
|      augstums= 2,64 m
|          masa= 17,2 t
|        bruņas= klasificēta informācija
|     primārais= Izvēles tālvadības ieroču stacija (''Common Remotely Operated Weapon System II'')
|   sekundārais= Izvēles šaušanas porti
|       dzinējs= ''Caterpillar C-7''  dīzeļdzinējs I6
| dzinēja_jauda= 330 Zs (243 kW)
|ātrums_uz ceļa= 105 km/h (maksimālais ātrums)
| zs_koeficents=
|maks. attālums= 966 km
}}
'''''Cougar'' (MRAP)''' ir ASV smagā riteņu [[bruņumašīna]] ar uzlabotu pretmīnu aizsardzību (MRAP— {{val|en|Mine-Resistant Ambush Protected}}). Ražots un izstrādāts ASV kompānijā ''[[Force Protection Inc.]]'' [[britu armija|Britu armijā]] tiek izmantotas ar nosaukumu ''Mastiff''.

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Šķiedenis''' ir [[spirts|spirta]] [[rūpniecība]]s blakusprodukts, ko iegūst pārstrādājot [[graudi|graudus]], [[kartupelis|kartupeļus]], [[melase|melasi]]. Svaigā šķiedenī ir 90—95% [[ūdens]]. 1 kg šķiedeņa [[barotājvērtība]] atbilst 0,04—0,08 barības vienībām. Nobarojamiem [[liellops|liellopiem]] izēdina siltu šķiedeni, līdz 50 kg un vairāk [[diennakts|diennaktī]], slaucamām [[govs|govīm]] — 15—20 kg. Šķiedenis ātri bojājas. Ilgstošai glabāšanai to skābē vai kaltē. Kaltēta šķiedeņa barotājvērtība ir 10—15 reižu lielāka nekā svaiga šķiedeņa barotājvērtība. To izēdina govīm (līdz 3 kg diennaktī), arī [[zirgs|zirgiem]], [[Cūkas|cūkām]] un [[aita|aitām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-nonāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)7CH3
|molmasa=128,2
|blīvums=718
|kušanas temperatūra=−53 °C
|viršanas temperatūra=151 °C
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Saske Učiha
| image =
| series = "[[Naruto]]"
| first = Manga: 1. nodaļa
 Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Noriaki Sugijama (japāņu)
 Yuri Lowenthal (angļu)
| gender = vīrietis
| data21 = 23. jūlijs
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = AB
| data23 = 1. daļa: 12–13 gadi
 2. daļa: 16–17 gadi
| data24 = 1. daļa: 150,8-153,2 cm
 2. daļa: 168 cm
 Tukšais periods: 182 cm
| lbl23 = Vecums
| lbl24 = Augums
| data25 = 1. daļa: 42,2-43,5 kg
 2. daļa: 52,2 kg
| lbl25 = Svars
| spouse = [[Sakura Haruno]]
| family = Fugaku Učiha (tēvs)
 Mikoto Učiha (māte)
 Itači Učiha (brālis)
| children = Sarada Učiha (meita)
| lbl5 = Klans
| data5 = Učihas klans
| lbl31 = Komandas
| data31 = Komanda Nr.7 (ar Naruto un Sakuru)
 "Taka" (ar Suigecu, Karin un Džugo)
 "Skaņu četrinieks"
| lbl32 = Spējas
| data32 = Šaringans
 Uguns stihija: Uguns lode
 Čidori
}}

sentences: {{Citas nozīmes|radioteleskopu|Mark II|Mark II}}

sentences: '''Mācītājs''' ir [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] kalpotājs, kas ir pilnvarots vadīt dievkalpojumus, kā arī citas svētdarbības, kā [[kristības]], [[laulības]] un [[bēres]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ludmila Kolčanova
 |      vārds_orig = Людмила Колчанова
 |          attēls = File:Lyudmila Kolchanova (2013 World Championships in Athletics).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ludmila Kolčanova 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kostromas apgabals|Šarja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Tāllēkšana}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mordehajs Eliasbergs
|     vārds_orig = מרדכי אליאשברג
|         attēls = Mordechai_Eliasberg.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1817
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Čeķisķe|td=Lietuva|Kauņas rajona pašvaldība}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Bauska|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = reliģisks un sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves
| operators =
| attēls = Boonmee-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents = * Saimons Fīlds
* Kīts Grifits
* Šarls de Meo
* Apičhatpons Vīrasethakuls
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * Thanapats Saisajmars
* Jendžira Pongpasa
* Sakda Kaevbuade
| mūzika =
| oriģinālnos = ''ลุงบุญมีระลึกชาติ''
| studija = ''Kick the Machine''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kick the Machine''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2010|6|25|Taizeme}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{THA}}
| valoda = * [[Isana valoda|isana]]
* [[Taju valoda|taju]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves"''' ({{Val|th|ลุงบุญมีระลึกชาติ}}) ir 2010. gada [[Taizeme]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido Thanapats Saisajmars, Jendžira Pongpasa un Sakda Kaevbuade. Filmu iedvesmoja budistu abata Phra Sriparijativeti 1983. gada grāmata ''A Man Who Can Recall His Past Lives''.

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
{{Citas nozīmes|tipogrāfisku terminu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' (no {{val-it|corpus juris civilis}}) ir [[tipogrāfija]]s [[fonts]], kura izmērs ir vienāds ar 10 [[tipogrāfijas punkts|tipogrāfijas punktiem]]. Pirmoreiz izmantots, drukājot "[[Corpus iuris civilis]]". Mūsdienās vairs netiek izmantots.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lehaja
| native_name    = {{gree|Λέχαιο}}
| image          = Lechaion Basilica 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Lehajas bazilikas drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 1| latNS = N
| longd = 22| longm = 53| longs = 6| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Arheoloģiska vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lehaja''' ({{val|el|Λέχαιο}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās 2,2 km uz ziemeļiem no [[senā Korinta|senās Korintas]] (8 km uz rietumiem no [[Korinta]]s), [[Korintas līcis|Korintas līča]] krastā pie Arheolimanas ciema. Garām iet valsts nozīmes autoceļš Nr. 8. Kādreiz šeit atradās dzelzceļa stacija uz dzelzceļa līnijas [[Pireja]]-[[Patra]]. Pasažieru satiksme šajā līnijā tika pārtraukta 2009. gadā.

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences: '''27. augusts''' ir gada 239. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (240. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 126 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Kārlis fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Hermann Karl von Keyserlingk''
|              attēls = Herman Karl von Keyserling.PNG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1696
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Blīdenes muiža, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1764
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Varšava]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|        nodarbošanās =  diplomāts, vēsturnieks
|            paraksts =
|            piezīmes = atbalstīja [[Johans Sebastiāns Bahs|Baha]] ģimeni
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Čāndlers Bings
| series = ''[[Friends]]''
| image =
| caption =
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| family = Nora Binga (māte)
Čārlzs Bings (tēvs)
| spouse = [[Monika Gellere]]
(2001–pašlaik)
| children = Ērika Binga
(adoptētā meita)
Džeks Bings
(adoptētais dēls)
| occupation =
| portrayer = [[Metjū Perijs]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
}}

sentences:
{{infokaste+}}
s pils (pirms 1905).]]
'''Aleksandrs fon Zīverss ''' ({{val|de|Alexander von Sievers}}, {{val|ru|Александр Эммануилович Сиверс}}, 1851—1935) bija vācbaltiešu dārznieks, [[Kārļumuiža]]s īpašnieks un dārzniecības skolas izveidotājs. Krievijas impērijas ķeizariskās dārzkopības biedrības valdes loceklis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
, kas tradicionāli tiek uzskatīta par Golgātas atrašanās vietu]]
'''Golgāta''' ({{val|de|Golgatha}}, cēlies no {{val|el|Γολγοθάς}}, {{val|arc|Gûlgaltâ}} — ‘galvaskauss; pakalns, kas apaļš kā galvaskauss’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=253}}</ref> saskaņā ar [[evaņģēlijs|evaņģēlijiem]] ir pakalns [[Jeruzaleme]]s tuvumā, vieta, kur [[Jēzus Kristus]] tika [[Jēzus krustā sišana|sists krustā]]. Bībelē Golgāta tiek tulkota kā ‘pieres vieta’. Tikusi uzskatīta par pasaules sakrālo centru.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskais''' jeb '''digitālais portfelis''' (saīsinājumā '''e-portfelis''') ir lietotāja izveidots un pārvaldīts elektronisko materiālu kopojums, ko parasti ievieto [[internets|internetā]].

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Dominikāna|Dominikānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Dominikānas ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 14 vietas Dominikānā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/do Dominikāna]</ref> Dominika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1985. gada 12. februārī.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vērēmu pagasts
| karte             = Vērēmi parish LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vērēmu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vērēmu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Sondori
| platība           = 70,3
| iedzīvotāji       = 1486<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1486 / 70.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.veremi.lv
}}

sentences: '''Vergeltungswaffe''' (no {{val|de|}} "atmaksas ierocis" vai "atriebības ierocis"; latviski izrunā kā ''"Fergeltungsvaffe"'' jeb ''"Fau"'') - nacistiskās [[Vācija]]s superieroči [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sudraba nitrāta formulvienības struktūrformula

Sudraba nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = sudraba(I) nitrāts,
elles akmens, lapiss,
slāpekļskābais sudrabs
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = AgNO3
|              molmasa = 169,87
|              blīvums = 4350
|  kušanas temperatūra = 212 °C
| viršanas temperatūra = 444 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 122 g/100 ml (0 °C)
216 g/100 ml (20 °C)
440 g/100 ml (60 °C)
733 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Sudraba nitrāts''' (AgNO3), arī '''elles akmens'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=elles%20akmens&list=elles%20akmens&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — elles akmens]</ref> vai '''lapiss'''<ref>[https://tezaurs.lv/lapiss Tēzaurs — lapiss]</ref>, ir [[sudrabs|sudraba]] un [[slāpekļskābe]]s [[sāļi|sāls]]. AgNO3 ir bezkrāsaini [[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (tomēr nav higroskopiski), bet [[gaisma|gaismā]] pamazām kļūst tumši. [[Etilspirts|Etilspirtā]] un [[acetons|acetonā]] šķīst slikti, labāk šķīst [[piridīns|piridīnā]]. Ūdens šķīdumam ir neitrāla reakcija un rūgta metāliska [[garša]]. Virs 159,6 °C stabila ir heksagonāli romboedriska polimorfiskā modifikācija ar mazāku blīvumu.<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 432. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Eiripīds
|     vārds_orig    = Εὐριπίδης
|         attēls    = Euripides Pio-Clementino Inv302.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =ap [[480. p.m.ē.|480]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Salamina]]
({{GRE}})
|      m_dat_alt    = [[406. p.m.ē.|406]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = [[Senā Maķedonija]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = traģēdija "[[Mēdeja]]" (Μήδεια, 431. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
]]
'''Restorāns''' ir [[iestāde]], kas sagatavo un pasniedz [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] klientiem, apmaiņā saņemot [[nauda|naudu]], ko tie samaksā pirms pasniegšanas vai pēc tās. [[Pārtika]], lielākoties, tiek pasniegta restorānam piederošās telpās, taču pastāv arī iestādes, kas praktizē [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] un ēdienu piegādi. Restorāni var būt ļoti atšķirīgi gan izskata, gan izcenojumu, gan ēdiena ziņā, kas iekļauj milzīgu dažādību ēdienu pēc stila un apkalpošanas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha hero - Nature Conservation-001-073-g035.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| suga =C. hero
| suga_lv =Meža sīksamtenis
| binomial =Coenonympha hero
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences: {{Jāuzlabo|jāpārraksta atbilstoši enciklopēdijas prasībām}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Home Fries''
| attēls                   =  Home fries poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Lorenss Kasdans]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Čārlzs Ņūvirts]]
| scenārija autors         = [[Vinss Giligans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Drū Berimora]]
* [[Ketrīna O'Hāra]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Džeiks Basijs]]
* [[Šellija Divāla]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|11|25|}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/home-fries-1998|title=Home Fries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165904/https://bbfc.co.uk/releases/home-fries-1998|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homefries.htm|title=Home Fries|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Home Fries''''' ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Drū Berimora]], [[Ketrīna O'Hāra]], [[Lūks Vilsons]], [[Džeiks Basijs]] un [[Šellija Divāla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jasunari Kavabata
|         vārds_orig = 川端 康成
|             attēls = Kawabata Yasunari.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 11
|           dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Japan (1870–1999).svg}} [[Osaka]], [[Japānas impērija]]
|             m_gads = 1972
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 16
|            m_vieta = {{vieta|Japāna|Kanagavas prefektūra|Zuši|3s=Zuši (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[japāņi|japānis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Hideko Kavabata
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda]]
|            periods = 1924—1972
|              žanri = romāni, īsie stāsti
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Dejotāja no Idzu]]” (1926)|“[[Sniegu valstībā]]” (1937)|“[[Tūkstoš dzērvju]]” (1951)|“[[Kalna balss]]” (1953)}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Tokijas Universitāte]]
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1968)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''Staru slimība''' ir [[slimība]] kuru var iegūt [[jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]] iedarbības rezultātā. Tai raksturīgo simptomātiku nosaka jonizējošā starojuma veids, doza, dozas jauda un dzīvā organisma (piemēram, [[Cilvēks|cilvēka]]) aizsargfunkciju efektivitāte.

sentences:
. Tajā ir redzams jūras dziļums]]
'''Hidrogrāfija''' ir [[Zemes zinātne]]s nozare, kas nodarbojas ar [[okeāns|okeānu]], [[jūra|jūru]], [[piekraste]]s zonu, [[ezers|ezeru]] un [[upe|upju]] fizikālo lielumu mērīšanu un aprakstīšanu, kā arī ar to pārmaiņu prognozēšanu laika gaitā. Hidrogrāfijā nodarbojas arī ar [[navigācija]]s drošību, [[pētniecība|zinātnisko darbību]] ūdenī un ūdens [[vides aizsardzība|vides aizsardzību]].

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Kērlingisti| ]]
[[Kategorija:Kērlings olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edvards Gibons
 |    vārds_orig = ''Edward Gibbon''
 |        attēls = Edward Emily Gibbon.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1737
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|Anglija|Sari|2s=Sari (Anglija)}} (tagad:[[Londona]])
 |        m_gads = 1794
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 16
 |       m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = vēsturnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džeimss Luiss Gomezs
|Attēls = Taboocrop.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|7|14}}
|Vieta =  Boil Heigta, [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[sintezators]]
|Žanrs = [[Hiphops]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], aktieris
|Gadi = [[1995]]—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Black Eyed Peas]]
|Mlapa = [http://www.blackeyedpeas.com/ blackeyedpeas.com]
|Dzimums = V
}}
'''Džeimss Luiss Gomezs''' ({{val|en|Jaime Luis Gómez}}, dzimis {{dat|1975|07|14}}, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bakotopia.com/node/28161 |title=Bakotunes Episode 45 | Bakotopia<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110122093907/http://www.bakotopia.com/node/28161 |archivedate={{dat|2011|01|22||bez}} }}</ref> labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu '''Tabū''' ({{val|en|Taboo}}), ir amerikāņu mūziķis un aktieris, labāk pazīstams kā grupas Black Eyed Peas dalībnieks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Springharelg.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Pedetes capensis|Kapzemes slaidkājis}}
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Glires
|  lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Anomaluromorpha
| apakškārta_lv = Zvīņastveidīgie
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pedetidae|Slaidkāju dzimta}}
* {{TaksoSaite|Anomaluridae|Zvīņastlidvāveru dzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Anomaluromorpha <small>([[Jørgen Bugge|Bugge]], 1974)</small>
}}

sentences: '''Parīzes Masters''' ir ikgadējs [[teniss|tenisa]] turnīrs, kurš norisinās [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Turnīrs tiek organizēts kopš [[1972]]. gada, bet kopš [[1990]]. gada tas ir viens no [[ATP Masters]] sērijas turnīriem. Turnīra galvenais sponsors ir [[BNP Paribas]], tādēļ turnīrs ir plašāk pazīstams kā '''BNP Paribas Masters'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Muskmelon.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Cucurbitales
| rinda_lv      = Ķirbju rinda
| dzimta        = Cucurbitaceae
| dzimta_lv     = Ķirbju dzimta
| ģints         = Cucumis
| ģints_lv      = Gurķi
| suga          = C. melo
| suga_lv       = Melone
| binomial      = Cucumis melo
| kategorijas   = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Italy|Itālijas biatlonisti}}

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}

sentences:
'' pēc nolaišanās 2019. gada 27. oktobrī]]
'''X-37''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bezpilota [[kosmoplāns]], ko izstrādājis uzņēmums ''[[Boeing]]''. To kosmosā nogādā [[nesējraķete]], bet uz Zemi caur atmosfēru tas atgriežas, izmantojot spārnus. ''X-37'' izmanto [[ASV Gaisa spēki]] slepenām orbitālām misijām, kuras var ilgt vairāk nekā gadu. Tam par prototipu kalpoja ''[[X-40]]''.

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens
|     vārds_orig = ''Martin Schultz von Ascheraden''
|         attēls = Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1617
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Aizkraukles pils]] (tagad [[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1682
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Narva]], [[Ingermanlande]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Simons Šulcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margareta Cimermane
|          bērni = Anna Margareta, Johans Heinrihs, Gustavs, [[Kārlis Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens|Kārlis Frīdrihs]], Mārtiņs Simons
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Lietuvas Esperanto asociācija|image=Domo Zamenhofo gatvė 5 - sidejo de LitEA.jpg|caption=LitEA ēka Kauņā|founder=|type=|tax_id=|registration_id=|founded_date=1919; 1988 (atjaunošana)|location={{LTU}}, [[Lietuva]], [[Kauņa]], Zāmenhofa iela 5|coordinates=|origins=|key_people=2023: Povils Jegorovs (prezidents),
Arimants Račkausks (1. viceprezidents),
Gražina Opuļskiene (viceprezidente)|area_served=[[Lietuva]]|products=|services=|focus=Esperanto valodas uzturēšana un propaganda|mission=|method=|revenue=|endowment=|num_volunteers=|num_employees=|num_members=|subsid=|owner=|motto=|former name=|homepage={{URL|http://www.esperanto.lt/}}|dissolved=|footnotes=}}
'''Lietuvas Esperanto asociācija''' ({{val|lt|Lietuvos esperantininkų sąjunga}}, {{val|eo|Litova Esperanto-Asocio}}), saīsināti ''LitEA'') ir organizācija, kas apvieno [[Esperanto|esperanto valodā]] runājušus cilvēkus [[Lietuva|Lietuvā]]. Ziņu orgāns ir periodiskais izdevums "''Litova Stelo''" ('Lietuvas zvaigzne'), kas tiek izdots ar pārtraukumiem no 1914. gada. Biedrības galvenā mītne atrodas [[Ludviks Zāmenhofs|Ludvika Zāmenhofa]] sievastēva Aleksandra Silberņika vēsturiskajā mājā [[Kauņa|Kauņā]] Zāmenhofa ielā; šī ēka ar Lietuvas valdības lēmumu nodota Lietuvas Esperanto asociācijai bezatlīdzības lietošanā. 1999. gadā atvērts ofiss [[Viļņa|Viļņā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no dīķiem Kusas centrā

sentences:
'''Navigācija''' ir daļa no [[kuģis|kuģu]] vadīšanas zinātnes, kas sastāv no virknes atsevišķu priekšmetu, kuri teorētiski un praktiski risina šādus uzdevumus:
* īsākā un izdevīgākā ceļa izvēle, ņemot vērā navigācijas un hidrometeoroloģiskos apstākļus;
* kuģa bezavāriju vadīšana pa izvēlēto ceļu;
* esošo kuģu vadīšanas paņēmienu ar navigācijas līdzekļiem vai sistēmām izpēte, kā arī jaunu izstrāde atbilstoši aktuālajam zinātnes un tehnikas līmenim.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)|Aizkraukle}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aizkraukle
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Aizkraukles kulturas nams.JPG
| imagesize =
| image_caption = Aizkraukles kultūras nams
| image_flag = Aizkraukle flag.svg
| flag_link = Aizkraukles karogs
| image_shield = Aizkraukle COA.svg
| shield_link = Aizkraukles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 15
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Stučka (līdz 1990. gadam)
| area_total_km2 = 12.09
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aizkraukle}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5101
LV-5102
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aizkraukle.lv}}
| footnotes =
}}
'''Aizkraukle''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s dienvidu daļā, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvais centrs. Aizkrauklei cauri tek [[Daugava]] un tai blakus atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Vācieši]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Vācieši]]
[[Kategorija:Vācieši]]

sentences: '''Lokālais tīkls''' (''local area network'', ''LAN'') ir [[datortīkls]], kas nosedz lokālu platību, piemēram, māju, biroju vai nelielu ēku grupu, teiksim, koledžu. Tīkla fizisko struktūru nosaka tā [[tīkla topoloģija|topoloģija]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Vimmers''' var būt:

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa pieturu|Auce (nozīmju atdalīšana)|Auce}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Auce
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Auces stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Auces stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = right
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūda—Reņģe]]
| atvērta             = 1873
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Vecauce, {{val-de|Alt Autz}}
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 27 | lats  = 37 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 53 | longs = 48 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Bēne (stacija)|Bēne]] (11 km) <br /> [[Vadakste (stacija)|Vadakste]] (13 km))
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai = 99
}}
'''Auce''' ir neizmantots [[pieturas punkts]] dzelzceļa līnijā [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūda—Reņģe]]. Tas atrodas [[Auce]]s pilsētā. Saglabājusies senā  stacijas ēka, kas [[Latvijas PSR]] laikā apmūrēta ar ķieģeļiem, mūsdienās tiek izmantota kā dzīvojamā ēka.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Kārlsbādes alu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Carlsbad Interior Formations.jpg
| photo_caption =
| location = [[Ņūmeksika]], ASV
| map = USA#Ņūmeksika
| relief = y
| map_label = Karlsbādes alu NP
| lat_d = 32 | lat_m = 10 | lat_s = 31| lat_NS = N
| long_d = 104 | long_m = 26 | long_s = 38| long_EW = W
| established = {{dat|1930|5|14|N|bez}}
| area = 18 926 ha
| visitation_num = 440 691
| visitation_year = 2019
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/721 721]
  | designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Ziemeļamerika
  | designation1_free3name =
  | designation1_free3value =
  }}
}}
'''Kārlsbādes alu nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņūmeksika]]s štata dienvidaustrumos [[Gvadelupas kalni|Gvadelupas kalnos]]. Apmeklētāji var doties pārgājienā nokļūstot [[ala|alās]] caur tās dabisko ieeju vai arī var izmantot [[lifts|liftu]], lai nokļūtu tieši centrā sabiedrībai pieejamajai daļai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Edgars Alans Po
|         vārds_orig = ''Edgar Allan Poe''
|             attēls = Edgar Allan Poe 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Edgars Alans Po 1848. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1809
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 19
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Amerikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Virdžīnija Elīza Klemma Po]]
|              bērni =
|           paraksts = Edgar Allan Poe Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[rakstnieks]], [[redaktors]], [[literatūras kritiķis]]
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[Šausmu literatūra]]
[[kriminālliteratūra]]
[[detektīvu literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Virdžīnijas universitāte]]
[[ASV Militārā akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Edgars Alans Po''' ({{val|en|Edgar Allan Poe}}, dzimis {{dat|1809|1|19}} [[Bostona|Bostonā]], miris {{dat|1849|10|7}} [[Baltimora|Baltimorā]]) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, [[dzejnieks]] un [[proza]]iķis, viens no ievērojamākajiem [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Po uzskata par vienu no [[kriminālliteratūra]]s, [[šausmu literatūra]]s un [[fantastika]]s literatūras aizsācējiem. Po atstājis arī ļoti lielu ietekmi uz [[simbolisms|simbolisma]] literatūras attīstību (no Po stipri ietekmējies, piemēram, [[Šarls Bodlērs]]).
Pateicoties savai mistikas un šausmu romānu meistara slavai, Po kļuva par vienu no zināmākajiem tēliem 20. gadsimta literatūrā.<ref>[http://eapoe.org/papers/misc1921/quinnc19.htm / Quinn, A.H. (1998) Edgar Allan Poe: A Critical Biography] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131206180458/http://www.eapoe.org/papers/misc1921/quinnc19.htm |date={{dat|2013|12|06||bez}} }} Baltimore. Johns Hopkins University Press</ref>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Argentina|Argentīnas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Bauskas Brīvības piemineklis''' ir par [[Bauska]]s iedzīvotāju un organizāciju ziedojumiem celts piemineklis Latvijas brīvības cīņās kritušo kareivju piemiņai. Pamatakmens likts 1928. gada 28. jūlijā. Sākotnējais akmens piemineklis pēc Ed.Kuraua  firmas dizaina no Somijas granīta izgatavots vietējā akmeņkaļa J.Sieriņa darbnīcā. Tagadējo izskatu ieguvis 1992. gada 18. novembrī, kad uz akmens pieminekļa uzstādīta senlatviešu karavīra bronzas skulptūra, ko pēc tēlnieka [[Kārlis Jansons|Kārļa Jansona]] meta veidojis viņa dēls Andrejs Jansons<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tourism.bauska.lv/i.php?id=133&kods=1110&a=viss&val=lv |title=Brīvības piemineklis |access-date={{dat|2014|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306173118/http://www.tourism.bauska.lv/i.php?id=133&kods=1110&a=viss&val=lv |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>. Piemineklī iekalti četru kritušo karavīru vārdi, vienā pusē teksts "Par Latvijas brīvību kritušiem 1915-1920", otrā pusē [[Plūdonis|Plūdoņa]] rindas "Tik tas ir liels, kas spēj priekš citiem mirt. Kam ausis dzirdēt, tas lai dzird!".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://doc.mod.gov.lv/brivibascinas/pieminekli/piemineklis_23.html |title=Brīvības piemineklis |access-date={{dat|2014|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151031044416/http://doc.mod.gov.lv/brivibascinas/pieminekli/piemineklis_23.html |archivedate={{dat|2015|10|31||bez}} }}</ref>

sentences: '''Paneta šūna''' ir [[tievā zarna|tievo zarnu]] [[epitēlijs|epitēlija]] šūna, kam ir nozīme normālas zarnu mikrofloras regulēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Paneth cells |work= Cytokines & Cells Encyclopedia - COPE | url= http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=Paneth%20cells | accessdate= 2015. gada 29. jūlijā | language= angliski}}</ref> Tai ir apikāli izvietotas eozinofilas granulas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histology: A Text and Atlas |edition=5 |author1=Michael Ross |author2=Wojciech Pawlina |year=2005 |publisher=''Lippincott Wiliams & Wilkins'' |location=[[Baltimora]] |isbn=978-0-7817-5056-1 |page=617}}</ref> [[Toksīni|Toksīnu]] (piemēram, [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]], lipīdu A) ietekmē izdala [[lizocīms|lizozīmu]], sekretoro fosfolipāzi A2, a-defenzīnus, tādējādi pasargājot zarnu epitēliju no [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnes|sēnītēm]] un pat dažiem [[vīrusi|vīrusiem]]. Paneta šūnu daudzums pakāpeniski pieaug virzienā uz tievo zarnu beigu galu. Paneta šūnas nosauktas to atklājēja austriešu fiziologa [[Jozefs Panets|Jozefa Paneta]] (1857–1890) vārdā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lutzomyia longipalpis-sandfly.jpg
| att_nosaukums = ''[[Lutzomyia longipalpis]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|     virskārta = Endopterygota
|  virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         kārta = Diptera
|      kārta_lv = Divspārņi
|    apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
|    infrakārta = Psychodomorpha
| infrakārta_lv = Kožodiņu infrakārta
|    virsdzimta = Psychodoidea
| virsdzimta_lv = Kožodiņu virsdzimta
|        dzimta = Psychodidae
|     dzimta_lv = Kožodiņi
|   apakšdzimta = Phlebotominae
|         ģints = Lutzomyia
|      binomial = Lutzomyia França, 1924
|    iedalījums =
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Evandromyia)]]'' Mangabeira, 1941
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Helcocyrtomyia)]]'' Barretto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Lutzomyia)]]'' França, 1924
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Micropygomyia)]]'' Barretto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Nyssomyia)]]'' Barretto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Pintomyia)]]'' Lima, 1932
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Pressatia)]]'' Mangabeira, 1942
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Psathyromyia)]]'' Barretto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Psychodopygus)]]'' Mangabeira, 1941
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Sciopemyia)]]'' Barretto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Trichophoromyia)]]'' Barretto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Trichopygomyia)]]'' Barreto, 1962
* apakšģints: ''[[Lutzomyia (Viannamyia)]]'' Mangabeira, 1941
|   kategorijas = nē
}}
'''''Lutzomyia''''' ir kožodiņu ģints, kurā ietilpst vairāk nekā 400 sugu un tā ir lielākā pēc sugu skaita ģints ''[[Phlebotominae]]'' apakšdzimtā. Izplatītas [[Jaunā pasaule|jaunajā pasaulē]]. Dažas sugas ir Amerikas viscerālās [[leišmanioze]]s izraisītāju vektori (pārnēsātāji).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Antverpenes rātsnams
| native_name         = ''Stadhuis van Antwerpen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Antwerpen_Stadhuis_crop1_2006-05-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2213 | latNS  = N
| longd = 4.3992 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1561. gads
| completion_date     = 1564. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Beļģijas un Francijas befruā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/943-003 943-003]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{BEL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
aste ar apmatojumu]]
'''Aste''' pārsvarā ir kustīgs [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[orgāns]], kas atrodas ķermeņa aizmugurējā daļā. [[Hordaiņi]]em tā parasti ir [[Mugurkauls|mugurkaula]] turpinājums, bet dažiem dzīvniekiem asti veido arī spalvu vai saru pušķis.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Weaver''''' var būt:
* [[Džeki Vīvere]];
* [[Sigurnija Vīvere]].

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: [[Divspārņu kārta]]s (''Diptera'') kārtā ir aprakstītas ap 150 000 sugas, kuras iedala apmēram180 dzimtās. [[Latvija|Latvijā]] sastopamās dzimtas apzīmētas ar '''#'''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Aizpute
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Aizputes dome.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Bijusī Aizputes pilsētas domes ēka, tagadējā mākslas skola.
 | image_flag               = Flag of Aizpute.png
 | flag_link                = Aizputes karogs
 | image_shield             = Aizpute COA.svg
 | shield_link              = Aizputes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd = 56| latm = 43| lats = 18| latNS =N
 | longd = 21| longm = 36| longs = 01| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1378. gads|1378. gada]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Aizputes pilsētas pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Artis Čanders
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Hasenpoth}}
 | area_total_km2           = 6.88
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Aizpute}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3456
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.aizputesnovads.lv}}
 | footnotes                =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizputes pilsētas vēsturiskais centrs
|      numurs = 7437
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = pilsētbūvniecība
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aizpute''' ir sena [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas paugurainās [[Rietumkursas augstiene]]s rietumu malā, [[Tebra]]s krastos, 38,5 km no novada centra [[Grobiņa]]s, 50 km uz ziemeļaustrumiem no [[Liepāja|Liepājas pilsēta]]s un 174 km no [[Rīga]]s. Aizputē {{iedzsk|dat|dat_f=L}} dzīvoja {{iedzsk|dati|Aizpute|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" />

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 59
 | lv  = Piecdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Launiona
| official_name = ''La Union''
| image_skyline = FvfRosarioLU6966 16.JPG
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Rosario
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = La Union in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1850
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1497.7
| population_total = 822352
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =16 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 25 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 20
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| p3 = '''19 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LUN
| website                  = {{URL|http://www.launion.gov.ph/}}
}}
'''Launiona''' ({{val|fil|Lalawigan ng La Union}}, {{val|en|Province of La Union}}, {{val|ilo|Probinsia ti La Union}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 19 municipalitātēs un sīkāk 576 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (90 %).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mazsalaca
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Baznīcas iela (Mazsalaca).jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Baznīcas iela (Mazsalaca)|Baznīcas iela]]
| image_flag =
| flag_link = Mazsalacas karogs
| image_shield = Mazsalaca COA.svg
| shield_link = Mazsalacas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 51
| lats = 37
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 03
| longs = 21
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Salisburg}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Mazsalaca}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 55
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4215
| website = {{URL|www.mazsalaca.lv}}
| footnotes =
}}
'''Mazsalaca''' ({{val|liv|Piškisalāts}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keeleveeb.ee/dict/translate/lietlv/dict.cgi?word=Mazsalaca&lang=lv|title=Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz|website=www.keeleveeb.ee|access-date=2023-07-30}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Atrodas [[Salaca]]s labajā krastā, pie Mazsalacas ir viens no gleznainākajiem upes posmiem ar klintīm un alām, lejpus pilsētas sākas [[Salacas ielejas dabas parks]]. Attālums līdz [[Valmiera]]i 45 km, līdz [[Rīga]]i — 149 km.

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Serbijas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Serbijas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =250
|paraksts      =Čārlija ledus kupola atrašanās vieta.
|diametrs      =30
|poz_x         =73
|poz_y         =60
}}
'''Čārlija leduskupols''', saukts arī par '''C kupolu''' ({{val-en|Dome C}}, ''Dome Charlie'', ''Dome Circe''), ir viens no [[Polārais plato|Polārā plato]] paaugstinājumiem jeb [[ledus]] kupoliem [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Augstāko punktu {{nobr|3233 m}} vjl kupols sasniedz [[Konkordija]]s [[polārstacija]]s apkaimē. Kupola nosaukums sākotnēji bija "C kopols", jo polārā plato virsmas paaugstinājumiem tika piešķirti [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] burtu kodi (A, C, F kupoli un B grēda).<ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gdargaud.net/Antarctica/DomeCFAQ.html |title=Dome C FAQ |access-date={{dat|2010|04|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110606123158/http://www.gdargaud.net/Antarctica/DomeCFAQ.html |archivedate={{dat|2011|06|06||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www-pm.larc.nasa.gov/ceres/pub/journals/Saunders.etal.PASP.09.pdf |title=Where is the best site on Earth? Domes A, B, C and F, and Ridges A and B |access-date={{dat|2010|04|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100721052249/http://www-pm.larc.nasa.gov/ceres/pub/journals/Saunders.etal.PASP.09.pdf |archivedate={{dat|2010|07|21||bez}} }}</ref> Nosaukums "Čārlija kupols" radies pēc [[NATO fonētiskais alfabēts|NATO fonētiskā alfabēta]] apzīmējuma burtam "C" ''Charlie'', ko radiosakaros lietoja 1970. gados ierīkoto lauka nometņu personāls.<ref>{{GNIS|2668|type=antarid}}</ref>

sentences: '''Quoted-printable''' jeb '''QP kodējums''' ir [[Rakstzīmju kodējums|kodējums]], kas izmanto drukājamas rakstzīmes ([[alfabēts|alfabēta]] burtus, [[cipars|ciparus]] un [[vienādības zīme|vienādības zīmi]] "="), lai pārsūtītu astoņu [[bits|bitu]] datus pa septiņu bitu kanālu. To izmanto kā [[Multipurpose Internet Mail Extensions#Satura sūtīšanas kodējums|MIME satura sūtīšanas kodējumu]] [[e-pasts|e-pasta]] sūtīšanai. Paredzēts gadījumiem, ja dati pamatā sastāv no US-ASCII simboliem, bet ir arī neliels daudzums baitu, kuru kodi ir virs 127. MIME alternatīva QP kodējumam ir [[Base64]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Harkivas apgabala Krievijas okupācija
 | native_name             = Російська окупація Харківської області
 | settlement_type         = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas okupēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           = Russian_Occupation_of_Kharkiv_Oblast.svg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Sārtā krāsā Krievijas okupētā Harkivas apgabala daļa, zaļā krāsā atbrīvotā daļa
 | image_flag              =
 | image_shield            =
 | capital                 =
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               =
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Okupējošā valsts
 | subdivision_name        = [[Krievijas Federācija]]
 | established_title       = Ilgums
 | established_date        = 2022. gada 24. februāris – pašlaik
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| leader_party             =
| leader_title1            =
| leader_name1             =
| leader_party1            =
| leader_title2            =
| leader_name2             =
| leader_title3            =
| leader_name3             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          =
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        =
 | population_as_of        =
 | population_rank         =
 | population_density_km2  =
 | timezone                =
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| population_blank02_title =
| population_blank02 =
| website =
}}
'''Harkivas apgabala Krievijas okupācija''' ({{val|uk|Російська окупація Харківської області}}) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[okupācija]] [[Krievijas iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma laikā]], kas sākās [[2022. gads|2022.]] gada [[24. februāris|24. februārī]]. Krievijas armija okupēja [[Izjuma|Izjumu]], [[Kupjanska|Kupjansku]], [[Balakļija|Balakļiju]] un citas apgabala austrumu daļas pilsētas.

sentences: '''29. augusts''' ir gada 241. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (242. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 124 dienas.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra          = Sardīnijas jūra
|attēls        =
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 40 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 6 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība       =
|garums        = 420
|platums       =
|tilpums       =
|Max_dziļums   = 3068
|Vid_dziļums   =
|valstis       = {{ITA}}<br />{{ESP}}
|pilsētas      = [[Algero]]
}}
'''Sardīnijas jūra''' ({{val|es|Mar de Cerdeña}}, {{val|ca|Mar de Sardenya}}, {{val|it|Mar di Sardegna}}, {{val|sc|Mare de Sardigna}}) ir nosaukums [[Vidusjūra]]s akvatorijas daļai starp [[Baleāru salas|Baleāru salām]] rietumos un [[Sardīnija]]s salu austrumos. Dažkārt tiek pieskaitīta [[Baleāru jūra]]i.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbed097896bb431f68f31f/ The Encyclopedia of Earth. Balearic Sea]</ref> Jūras garums austrumu—rietumu virzienā ir ap 420 km, lielākais dziļums — 3068 m dienvidrietumos no [[Menorka]]s salas. Lielākā pilsēta un osta krastā ir [[Algero]] Sardīnijas ziemeļrietumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
{{infokaste+}}
'''Gābors Koša''' ({{val|hu|Gábor Kósa}}; dzimis 1971. gada 31. janvārī) ir [[ungāri|ungāru]] reliģiju [[vēsturnieks]], [[Lorānda Ētveša universitāte]]s Ķīnas studiju nodaļas Humanitāro zinātņu fakultātes asociētais profesors. (Ķīniešu nosaukums: '''Kāng Gāobǎo'''; tradicionālā ķīniešu: 康高寶; vienkāršotā ķīniešu: 康高宝.)<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://mta.hu/koztestuleti_tagok|title=Köztestületi tagok|website=mta.hu|access-date=10 October 2021|language=hu}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Heinrihs Kristians Johumsens''' (''Heinrich Christian Jochumsen'', dzimis 1858. gada 13. maijā [[Rīga|Rīgā]], miris 1927. gada 16 februārī Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[numismāts]] un ilggadīgs [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s biedrs.

sentences: '''Kokvilna''' ir sēklapvalku [[šķiedra]]s, ko iegūst no [[kokvilnas augi]]em. No kokvilnas gatavo dažādus [[audums|tekstilizstrādājumus]]. Tie ir ļoti izturīgi un lēni nodilst. Kokvilna sastāv gandrīz tikai no [[celuloze]]s (91%).

sentences: '''SIA "E. Gulbja Laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas veic [[bioķīmija|bioķīmiskus]], [[mikrobioloģija|mikrobioloģiskus]], ķīmiskus, imunohematoloģiskus, [[hematoloģija|hematoloģiskus]], [[citoloģija|citoloģiskus]], imunoloģiskus, biofizikālus, citoģenētiskus patoloģiskus no cilvēka vai dzīvnieka iegūtu materiālu izmeklējumus, ar mērķi nodrošināt slimību diagnostiku vai veselības novērtēšanu. Izmeklējamais materiāls ([[serums]]) tiek uzglabāts sasaldēts 1 mēnesi, lai varētu izmeklējumus turpināt. Laboratorijai ir 57 filiāles visos Latvijas novados.<ref>[https://www.egl.lv/ egl.lv]</ref> E. Gulbja Laboratorija ir dibināta 1993. gadā, akreditēta 2003. gada 12. septembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Par mums |url=http://www.egl.lv/par-mums/darba-apjoms-un-organizacija/ |website=egl.lv}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jūlija Timošenko
| attēls              = Yulia Tymoshenko November 2009-3cropped.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jūlija Timošenko 2009. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministre]]
| term_sākums         = {{dat|2007|12|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|2010|3|11|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Viktors Janukovičs]]
| pēctecis            = [[Mikola Azarovs]]
| term_sākums2        = {{dat|2005|1|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2005|9|8|N}}
| prezidents2         = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis2        = [[Mikola Azarovs]]
| pēctecis2           = [[Jurijs Jehanurovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1960|11|27|N}}
| dzim_vieta          = [[Dņipro]]petrovska, [[Ukraina]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Jūlijas Timošenko bloks]]
| dzīvesb             = [[Oleksandrs Timošenko]]
| profesija           =
| reliģija            = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
'''Algebra''' ({{val|ar|اَلْجَبْرْ}} (''al-gabr'') — 'apvienošana') ir viena no [[matemātika]]s pamatnozarēm. Algebra ir zinātne par [[Kopa|kopām]] ar operācijām, kas zināmā mērā analogas darbībām ar skaitļiem. Algebrisku sistēmu piemēri ir grupas, lauki, [[vektors|vektoru]] telpas, gredzeni, struktūras.

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|ne| लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल}}
''Loktāntrik Ganatantra Nepāl''
|           valsts_nosaukums = Nepāla
|           karoga_nosaukums = Nepālas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nepal.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nepālas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls =Emblem of Nepal.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Sayaun Thunga Phool Ka|Sayaun Thunga Phulka]]''
|              kartes_attēls = Nepal_(orthographic_projection).svg
|             valsts_valodas = [[Nepāliešu valoda]]<ref>According to the [http://www.worldstatesmen.org/Nepal_Interim_Constitution2007.pdf Interim Constitution], Nepali is the country's only official language (article 5, point 2). Other languages spoken as the mother tongue in Nepal are the national languages (article 5, point 1). According to article 5, point 3, all languages are accepted as official languages at the regional level. Today's more than 90% people speak Nepali as a first language.</ref>
|              galvaspilsēta = [[Katmandu]]
| latd=27 |latm=42 |latNS=N |longd=85 |longm=19 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Rāms Candra Paudels]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Puspa Kamals Dāhāls]]
|                platība_km2 = 147 181
|              platība_rangs = 95.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = |    iedzīvotāju_skaita_gads = |   iedzīvotāju_skaits_rangs =
| population_census = 26 494 504<ref name=pre-cen>{{Tīmekļa atsauce |title=National Population and Housing Census 2011 (National Report) |url=http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |publisher=Central Bureau of Statistics (Nepal) |accessdate=26 November 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130418041642/http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |archivedate={{dat|2013|04|18||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 180
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 62.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$40 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=46&pr.y=13&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=558&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Nepal |publisher=International Monetary Fund |accessdate=20 April 2012}}</ref>}}
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1400<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal = {{nowrap|$17,921 miljardi<ref name=imf2/>}}
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2012
| GDP_nominal_per_capita = $623 624<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2003–2004
| Gini_change =
|                       Gini = 47,2
| Gini_ref =
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
| HDI_change = increase
|                        HDI = 0,458
| HDI_ref = <ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf |title=Human Development Report 2011. Human development index trends: Table G |publisher=The United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 157.
| FSI = 9300,6 {{samazinājās}} -19
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 1.
| FSI_category = Alert
|       neatkarības_iegūšana = Apvienošanās
|       neatkarības_notikums = Pasludināta karaliste
|         neatkarības_datums = 1768. gada 21. decembris
|      neatkarības_notikums2 = Pasludināta valsts
|        neatkarības_datums2 = 2007. gada 15. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Pasludināta republika
|        neatkarības_datums3 = 2008. gada 28. maijs
|                     valūta = [[Nepālas rūpija]]
|               valūtas_kods = NPR
|                 laika_zona = [[Nepal Time|NPT]]
|                 utc_offset = +5:45
| DST_note = nav
| drives_on = left
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 977
|                     domēns = [[.np]]
[[.नेपाल]]
}}
'''Nepāla''' ({{val|ne|नेपाल}}), oficiāli '''Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika''', ir valsts [[Āzija]]s dienvidu daļā, pasaules jaunākā [[republika]]. Tā robežojas ar [[Indija|Indiju]] dienvidos, austrumos, rietumos un [[Ķīna|Ķīnu]] ziemeļos. Ar 147 181 kvadrātkilometru platību un iedzīvotāju skaitu aptuveni 30 miljoniem, Nepāla ir pasaules 93. lielākā valsts<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html | title = The World Factbook : Rank order population | publisher = CIA | language = angliski | access-date = {{dat|2009|11|08||bez}} | archive-date = {{dat|2014|02|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html }}</ref> un 41. apdzīvotākā valsts. Nepālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Katmandu]].

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences: '''Galotne''' jeb '''fleksija''' (no {{val|la|flexio}} — ‘liekšana, liekums’) [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[morfēma]]. Atrodas [[vārds|vārda]] beigās aiz [[piedēklis|piedēkļiem]] un [[Sakne (valodniecība)|sakne]]s, tā mainās, [[locīšana (valodniecība)|lokot]] vārdu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lajošs Genči
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Lajos Gönczy''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1881|2|24}}
 |             dz_viet = {{vieta|Austroungārija|Ungārijas karaliste|Segeda}}
 |             mir_dat = {{dat|1915|12|4}}
 |            mir_viet = {{vieta|Itālija|Friuli-Venēcija Džūlija|Doberdo del Lago}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|HUN|1867}} [[Ungārija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]], [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]]) un ''[[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]''
 |          os_medaļas = 1 bronza un ''1 sudraba (1906 (neof.)''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|HUN|1867}} [[Ungārija]]}} (HUN)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalSilver      | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
}}

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Tēla infokaste
| name        = ''Hello Kitty''
| color       = Pink
| series      = ''[[Sanrio]]''
| image       = Hello kitty character portrait.png
| image_size  = 200px
| caption     = ''Hello Kitty''
| first       = 1974. gadā
| creator     = [[Juko Simidzu]]
| portrayer   =
| voice       =
| lbl1 = Pilnais vārds
| data1 = Kitija Vaita (''Kitty White'')<ref name="sanriocharacterdetails">{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|publisher=Sanrio|accessdate=22 December 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110624000114/http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|archivedate=24 June 2011}}</ref>
| species     =
| gender      = [[sieviete]]
| family      = ''Mimmy'' (dvīņumāsa)
''George'' (tēvs)
''Mary'' (māte)
''Anthony'' (vectēvs)
''Margaret'' (vecmāte)
''Charmmy Kitty'' (mājdzīvnieks)
''Dear Daniel'' (bērnības draugs)
| children    =
| nationality = [[Apvienotā Karaliste|angliete]]
}}
'''''Hello Kitty''''' ({{val|ja|ハロー・キティ}}, ''Harō Kiti''), zināma arī kā '''Kitija Vaita''' ({{val|en|Kitty White}}, {{val|ja|キティ・ホワイト}}), ir [[Japāna]]s kompānijas ''[[Sanrio]]'' izstrādāts tēls, kuru izveidojusi māksliniece [[Juko Simidzu]] un pilnveidojis [[Juko Jamaguči]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Hello Kitty {{!}} cartoon character |url=https://www.britannica.com/topic/Hello-Kitty |access-date=8 September 2018 |website=[[Encyclopædia Britannica]]}}</ref> ''Sanrio'' attēlo ''Hello Kitty'' kā [[japāņu bobteils|japāņu bobteila]] šķirnes jaunu kaķu sievietes ''gijinka'' ([[antropomorfisms]]) ar sarkanu banti un bez mutes.<ref name="npr">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.npr.org/2010/12/03/131755914/hello-kitty-hooks-generations-on-cute-kitsch |title=Hello Kitty Hooks Generations On Cute, Kitsch |publisher=NPR |date=3 December 2010 |access-date=13 August 2012}}</ref> Pēc tēla leģendas, viņa ir mūžīga 3. klases skolniece, kas dzīvo ārpus [[Londona]]s.<ref name="auto">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/entertainment/arts/miranda/la-et-cam-hello-kitty-in-los-angeles-not-a-cat-20140826-column.html|title=Hello Kitty is not a cat, plus more reveals before her L.A. tour|last=Miranda|first=Carolina A.|website=[[Los Angeles Times]]|date=26 August 2014|access-date=2018-03-06}}</ref> ''Sanrio'' 2018. gadā paziņoja, ka ''Hello Kitty'' un viņas dvīņu māsa ''Mimmy'' (ar dzeltenu banti), svin savas dzimšanas dienas [[1. novembris|1. novembrī]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/|website=Sanrio Puroland|date=16 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028111734/https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Mimmy|url=https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/|website=Sanrio Puroland|date=3 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028105519/https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Riči''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Infobox settlement
| name                    = Apeldorna
| official_name           = ''Apeldoorn''
| settlement_type         = Pilsēta un pašvaldība
<!-- Images, nickname, motto -->
| image_skyline           = HetLoo3.JPG
| image_alt               =
| image_caption           = [[Het Lo pils]] Apeldornā
| image_flag              = Apeldoorn vlag.svg
| flag_size               = 100x67px
| flag_alt                =
| image_shield            = Coat of arms of Apeldoorn.svg
| shield_size             = 100x80px
| shield_alt              =
<!-- Maps, coordinates -->
| image_map               = Map - NL - Municipality code 0200 (2009).svg
| map_alt                 =
| map_caption             = Atrašanās vieta Gelderlandē
| latd = 52 |latm = 13 |latNS = N
| longd = 5 |longm = 58 |longEW = E
| coordinates_display     = inline,title
| coordinates_footnotes   =
| coordinates_region      = NL
<!-- Location, established, seat, subdivisions, government, leaders-->
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{NED}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Gelderlande]]
| government_footnotes    =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
<!-- Geographic information -->
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 341.15
| area_land_km2           = 339.91
| area_water_km2          = 1.24
| elevation_footnotes     = <ref name="AHN">{{cite web
 |url = http://www.ahn.nl/postcodetool
 |title = Postcodetool for 7311LG
 |trans_title =
 |language = Dutch
 |author = <!--Staff writer(s); no by-line.-->
 |date =
 |work = Actueel Hoogtebestand Nederland
 |publisher = Het Waterschapshuis
 |accessdate = 11 June 2014}}</ref>
| elevation_m             = 16
<!-- Population, demographics -->
| population_footnotes    =
| population_total        = 157679
| population_as_of        = 2014
| population_density_km2  = auto
| population_urban        = 157679
| population_metro        = 213899
<!-- Other information -->
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| postal_code_type        = Pasta indekss
| postal_code             = 3888, 7300–7381
| website                 = {{URL|1=http://www.apeldoorn.nl}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laba meitene
| attēls                   = Good girl poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Good Girl''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Migels Arteta]]
| producents               = [[Metjū Grīnfīlds]]
| scenārija autors         = [[Maiks Vaits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Zoja Dešanela]]
* Maiks Vaits
| mūzika                   =
* [[Tonijs Maksvels]]
* [[Džeimss O'Braiens]]
* [[Marks Ortons]]
* [[Džoijs Varonkers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Myriad Pictures]]''
* ''[[Flan de Coco Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|8|7|Ierobežots vietu skaits|2002|8|30|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodgirl.htm|title=The Good Girl (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laba meitene"''' ({{val|en|The Good Girl}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Migels Arteta]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Dženifere Anistone]], [[Džons Reilijs]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Zoja Dešanela]] un [[Maiks Vaits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|8|7||bez}}.

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
. Fotogrāfija uzņemta 1997. gada 11. martā]]
'''Komēta''' ({{val-el|κομήτης}}, ''komḗtēs'' — ‘matains’) ir jebkurš maza izmēra kosmiskais ķermenis, kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Saule|Sauli]]. Tuvojoties pietiekami tuvu Saulei, var redzēt komētas galvu un asti, kas veidojas izplūstot no komētas kodola gāzēm un putekļiem [[Saules vējš|Saules vēja]] ietekmē. Komētas kodols sastāv no [[ledus]], [[putekļi|putekļu]], [[akmens]] un sasalušu [[gāze|gāzu]] maisījuma, kura izmērs caurmērā var būt no dažiem [[kilometrs|kilometriem]] līdz pat vairākiem desmit kilometriem.

sentences:
{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkavība Austrumu ekspresī
| attēls                   =Murder on the Orient Express teaser poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder on the Orient Express''
| žanrs                    = [[Detektīvs]]
| režisors                 = [[Kenets Brana]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* [[Agata Kristi]] (romāns)
* [[Maikls Grīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kenets Brana]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Genre Films]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = * {{filmas datums|2017|11|3}}
* {{filmas datums|2017|11|10}} (Latvijā)
| ilgums                   = 114 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|351 839 303}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderorientexpress17.htm|title=Murder on the Orient Express (2017)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|8|16||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 3402236
}}

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Vācu ordenis]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]
[[Kategorija:Livonijas Konfederācija]]

sentences:
{{Infobox University
|native            = Ļubļanas Universitāte
|image             = University_of_Ljubljana_Palace.jpg
|image_caption = Ļubļanas Universitātes galvenā ēka
|latin_name        = ''Universitas Labacensis''
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1919
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Gregors Majdičs
|faculty           =
| map_type            = Slovēnija#Eiropa
| latd  = 46.048889 | latNS  = N
| longd = 14.503889 | longEW = E
|staff             = 3 500
|students          = 	37615<ref>https://www.topuniversities.com/universities/university-ljubljana</ref>
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{SLO}}, [[Ļubļana]] un  [[Portoroža]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.uni-lj.si/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Hadsons
|     vārds_orig = ''Henry Hudson''
|         attēls = Appletons' Hudson Henry.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat|1570|9|12}}{{nav zināms}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Londona]]{{nav zināms}}, [[Anglija]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt = {{dat|1611||}}{{nav zināms}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Džeimsa līcis]]{{nav zināms}},
({{CAN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglija|anglis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Džons Hadsons
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Rēzekne (nozīmju atdalīšana)|Rēzekne}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rēzekne
| settlement_type = Valstspilsēta
| image_skyline =
| image_flag = Flag of Rēzekne.svg
| flag_link = Rēzeknes karogs
| flag_size =
| image_shield = Coat of Arms of Rēzekne.svg
| shield_link = Rēzeknes ģerbonis
| shield_size =
| image_blank_emblem = Logo of Rēzekne.png
| blank_emblem_type = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LVA}}
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[12. gadsimts|12. gadsimtā]]
| established_title2 = Dibināta
| established_date2 = [[1285]]. gadā
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = no [[1773]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Rēzekne, Rēzne}}
{{val|de|Rositten}}
{{val|pl|Rzeżyca}}
{{val|ru|Режица}}
| government_type = [[Rēzeknes dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Aleksejs Stecs]] ([[Kopā Latvijai]])
| area_total_km2 = 17.48
| area_land_km2 = 16.74
| area_water_km2 = 0.74
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Rēzekne}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 7
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| latd = 56
| latm = 30
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 19
| longs = 50
| longEW = E
| elevation_m = 158.2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-46(01-06)
| area_code = (+371) 646
| website = [http://www.rezekne.lv/ www.rezekne.lv]
| footnotes =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''MHPArena''|logo_image=MHPArena Stuttgart Logo.svg|image=Mercedes-Benz-Arena Stuttgart.jpg|map_type=Vācija|latNS=N|latd=48|latm=47|lats=32.17|longEW=E|longd=9|longm=13|longs=55.31|UEFA_rating=4|location={{vieta|Vācija|Štutgarte}}|broke_ground=|built=1897|closed=|renovated=1949–1951, 1999–2003, 2004–2005|opened=1933|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=60 441|tenants=[[VfB Stuttgart]]|expanded=1993, 2009–2011}}
'''MHPArena''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Štutgarte|Štutgartē]], [[Vācija|Vācijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vfb.de/de/vfb/aktuell/neues/club/2023/weltmarken-buendnis/|title=Weltmarken-Bündnis für den VfB|website=VfB Stuttgart|access-date=2023-07-01|language=de}}</ref> Stadionā ir 60 441 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīgas]] klubs [[VfB Stuttgart]]. Stadions ir atvērts {{Dat|1933}}. Šeit ir noticis [[1974. gada FIFA Pasaules kauss|1974. gada]] un [[2006. gada FIFA Pasaules kauss]], kā arī [[1988. gada Eiropas čempionāts futbolā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Marke
 | official_name           = ''Marche''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Ancona - Palazzo delle Marche - sede del consiglio regionale.JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Marche.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Marche.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Ankona]]
 | largest_city            = [[Ankona]]
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Marches in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināts
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Frančesko Akvaroli
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 9344.49
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1478814
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.marche.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-57
 | footnotes               =
}}
'''Marke''' ({{val-it|Marche}}) ir [[Itālija]]s reģions valsts centrālajā daļ, [[Adrijas jūra]]s krastā. Robežojas ziemeļos atrodas [[Emīlija-Romanja|Emīlijas-Romanjas]] reģionu un [[Sanmarīno]], ziemeļrietumiem — ar [[Toskāna|Toskānu]], rietumos — ar [[Umbrija|Umbriju]], dienvidrietumos — ar [[Lacio]], bet dienvidos — ar [[Abruco]]. Administratīvi iedalās piecās provincēs: [[Pezāro un Urbīno province]], [[Ankonas province]], [[Mačeratas province]], [[Fermo province]] un [[Askoli Pičēno province]].

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Zendaja
 | attēls                  = Zendaya - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Zendaja 2019. gadā
 | dz. vārds               = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
 | dz. datums              = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Oklenda|3s=Oklenda (Kalifornija)}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Talpidae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|Fischer]], 1814)</small>
|        platums = 250px
|     att_izmērs = 240px
 |        attēls = Talpa_europaea_MHNT.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kurmis]] (''Talpa europaea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Soricomorpha
 |      kārta_lv = Ciršļveidīgie
 |        dzimta = Talpidae
 |     dzimta_lv = Kurmju dzimta
 |    iedalījums = 3 apakšdzimtas:
*[[Jaunās pasaules kurmju apakšdzimta|Jaunās pasaules kurmji]] (''Scalopinae'')
*[[Kurmju apakšdzimta|Kurmji]] (''Talpinae'')
*[[Ķīnas ciršļkurmju apakšdzimta|Ķīnas ciršļkurmji]] (''Uropsilinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kurmju dzimta''' (''Talpidae'') ir [[ciršļveidīgie|ciršļveidīgo kārtas]] (''Soricomorpha'') dzimta, kas nesenā pagātnē tika iedalīta [[kukaiņēdāji|kukaiņēdāju kārtā]] (''Eulipotyphla''). Dzimtā apvienotas 46 sugas, kas tiek iedalītas 17 ģintīs un 3 apakšdzimtās.<ref>Hutterer, R. (2005). Wilson, D. E.; Reeder, D. M, eds. [http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=13700625 Mammal Species of the World: Talpidae] (3rd ed.). Johns Hopkins University Press. pp. 300–311. {{ISBN|978-0-8018-8221-0}}. OCLC 62265494</ref> Dzimta apvieno [[kurmji|kurmjus]], [[ciršļkurmji|ciršļkurmjus]], [[mogeras]] un [[vihuholi|vihuholus]]. Visas šīs dzimtas sugas rok zemi. Kurmji pilnībā dzīvo zem zemes, ciršļkurmji daļēji, toties vihuholi pamatā ir ūdens dzīvnieki, kas guļ sausās apakšzemes alās. Samērā unikāls dzīvnieks ir [[zvaigžņdegunis]], kurš vienlīdz labi piemērojies dzīvei gan ūdenī, gan zem zemes.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Milans Kundera
|     vārds_orig    = ''Milan Kundera''
|         attēls    = Milan Kundera redux.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|        dz_gads    = 1929
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 1
|       dz_vieta    = {{vieta|Čehoslovākija|Brno}}
|         m_gads    = 2023
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Milan Kundera podpis.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]], [[franču valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = romāns "[[Nepanesamais esības vieglums]]" (''Nesnesitelná lehkost bytí'', 1984)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
[[File:Permutations RGB.svg|thumb|150px|Trīs bumbu sešas permutācijas]]
'''Permutācija''' ir galīgas [[kopa]]s visu elementu sakārtojums. Permutāciju var definēt arī kā [[variācija|variāciju]] skaitu no ''n'' elementiem pa ''n'' elementiem. Parasti permutācijas pēta [[kombinatorika|kombinatorikā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Super Mario Brāļi: Filma
| attēls                   = Super-Mario-Bros-Movie-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Super Mario Bros. Movie''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Ārons Horvats]]
* [[Maikls Dželeniks]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Sigeru Mijamoto]]
| scenārija autors         = Metjū Fogels
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Prats]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Kīgans Maikls Kejs]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Freds Armisens]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Tailers]]
* [[Kodzi Kondo]]
| operators                =
| montāža                  = Ēriks Osmonds
| studija                  =
* ''[[Nintendo]]''
* ''[[Illumination]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|4|5|ASV un Latvija|2023|4|28|Japāna}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.ifco.ie/en/ifco/pages/1700964F0044EBDB |title=''The Super Mario Bros. Movie'' |website=[[Irish Film Classification Office]] |date=February 16, 2023 |access-date=February 16, 2023 |archive-date=February 16, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230216173721/https://www.ifco.ie/en/ifco/pages/1700964F0044EBDB |dead-url=no}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name=Budget>{{Ziņu atsauce |author= Rebecca Rubin |date= April 6, 2023 |url= https://variety.com/2023/film/news/box-office-super-mario-bros-movie-air-opening-day-1235575483/ |title= Box Office: 'Super Mario Bros. Movie' Scores Huge $31.7 Million, 'Air' Lands $3.2 Million on Opening Day |work= Variety |access-date= April 6, 2023 |archive-date= April 6, 2023 |archive-url= https://web.archive.org/web/20230406160114/https://variety.com/2023/film/news/box-office-super-mario-bros-movie-air-opening-day-1235575483/ |dead-url= no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,361 miljardi}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Super Mario Brāļi: Filma"''' ({{val|en|The Super Mario Bros. Movie}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[animācijas filma]], kas balstīta uz ''[[Nintendo]]'' franšīzi ''[[Mario (franšīze)|Mario]]''. Filmu producējušas kompānijas ''[[Universal Pictures]]'', ''[[Illumination]]'' un ''Nintendo'', bet izplata ''Universal''. Filmas režisori ir [[Ārons Horvats]] un [[Maikls Dželeniks]], scenārija autors Metjū Fogels. Galvenos tēlus ierunājuši [[Kriss Prats]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Čārlijs Dejs]], [[Džeks Bleks]], [[Kīgans Maikls Kejs]], [[Sets Rogens]] un [[Freds Armisens]]. Filma iepazīstina ar brāļiem [[Mario]] un [[Luidži]], diviem itāļu izcelsmes amerikāņu santehniķiem, kas nokļūst citā pasaulē un iesaistās kaujā starp Sēņu karalisti, kuru vada [[princese Pīča]], un Kūpām, kurus vada [[Bouzers]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Čepmens''' (sieviešu dzimtē '''Čepmena''') var būt:

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}</pre>

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|enerģētikas kompāniju|terminu "Before Present"|Pirms mūsdienām}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''BP plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?ti=BP. BP])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html BP])
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=5051:JP 5051])
[[TSX]] ([http://www.tsx.com/HttpController?GetPage=QuotesViewPage&QuoteSymbol_1=BP.U BP.U])
| Indekss             = [[FTSE 100]]
| Dibināšanas_datums  = 1908. gadā kā ''Anglo-Persian Oil Company''
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = Tonijs Heivards (''Tony Hayward'')
| Darbinieku_skaits   = 115 000 (2006)
| Apgrozījums         = 281,0 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 236,1 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 20,6 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.bp.com/
}}

sentences:
polārstacija Karalienes Modas Zemē]]
'''Dienvidāfrikas Nacionālā Antarktikas programma''' ({{val|en|South African National Antarctic Programme}}; '''SANAP''') ir [[Dienvidāfrika]]s valdības programma [[Antarktika]]s un [[Subantarktika]]s izpētei. Programmas galvenais ofiss atrodas [[Keiptauna|Keiptaunā]], Īstpīrroudā. Programmas jurisdikcijā ir trīs pētniecības stacijas ([[SANAE IV]] [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], [[Gofailenda]] [[Gofa sala|Gofa salā]] un [[Marionailenda]] [[Prinča Edvarda salas|Prinča Edvarda salās]]), kā arī pētniecības kuģis ''Agulhas''. Programmas zinātniskās pētniecības funkcijas kopš 2003. gada ir Zinātnes un tehnoloģiju departamenta pārraudzībā, bet loģistika un infrastruktūra — Vides un tūrisma departamenta pārraudzībā. Līdzekļu piešķiršanu programmai pārrauga Nacionālais Pētniecības nodibinājums<!-- National Research Foundation -->.

sentences:
'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Glagolica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[baznīcslāvu valoda]],
[[bulgāru valoda]],
[[horvātu valoda]]
 |laiks              = 9.—18. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Glagolitic''
 |iso15924           = Glag (225)
 |sample             = Glagolitic script.svg
 |caption            = «Apaļā» un «stūrainā» glagolica
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Glagolica''' (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) ir senākais zināmais slāvu alfabēts, kuru, kā pieņemts uzskatīt, ap 860. gadu izveidojuši brāļi [[svētais Kirils]] un svētais Metodijs. Pamazām glagolicu nomainīja [[kirilica]], taču visilgāk tā saglabājās [[Horvātija]]s [[Katoļticība|Romas katoļu]] lietojumā, kuri atsevišķos reģionos glagolicā rakstītas grāmatas izmantoja līdz pat 20. gadsimta sākumam.<ref name=":0">http://www.britannica.com/EBchecked/topic/234767/Glagolitic-alphabet</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Illīts
|        attēls = Illite.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[vizla]] — [[filosilikāts]]
|     ŠtruncaID = 9.EC.60
|       DanasID = 71.02.02d.02
|   ķīm_formula = (K,H3O)(Al,Mg,Fe)2(Si,Al)4O10[(OH)2,(H2O)]
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = pelēkbalta līdz sudrabbalta, zaļganpelēka
|        svītra = balta
|      habituss =
|     skaldnība = lieliska
|        lūzums =
|       cietība = 1—2
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,535 - 1,570
nβ = 1,555 - 1,600
nγ = 1,565 - 1,605
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}

sentences:
s pierādījumi. Pitagora teorēmai pastāv vismaz 370 pierādījumi]]
'''Teorēma''' ({{val-el|θεώρειν}}, ''theórein'' — ‘apdomāt’, ‘aplūkot’)<ref name="ZTV"/> [[matemātika|matemātikā]] ir [[apgalvojums]], kas ir [[matemātisks pierādījums|pierādīts]], balstoties uz [[aksioma|aksiomām]]. Parasti teorēmu veido [[premisa]] un [[secinājums]]. Vispārīgā formā teorēma tiek formulēta šādi: "ja (notiek kaut kas), tad (notiek tas un tas)".<ref name="ZTV"/>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ambona
 | official_name            = ''Kota Ambon''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Ambon City of Music.jpg
| photo1b      = Patung Pattimura.jpg
| photo2a      = Teluk Ambon.jpg
| photo3a      = Ambon Stad2.jpg
| photo3b      = Jembatan Merah Putih Kota Ambon.jpg
| photo4a      = Bandara Pattimura.jpg
| photo4b      = Gong Perdamaian Dunia Ambon.jpg
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = City Flag of Ambon.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Ambon.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Moluku]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1575
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 359.45
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 347288
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IEST]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 42 | lats =  | latNS = S
 | longd = 128 | longm = 10 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.ambon.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
'''P=NP problēma''' ir nozīmīga neatrisināta problēma [[datorzinātne|datorzinātnē]]. Problēma apzīmē šādu jautājumu: "Vai uzdevums, kura risinājumu ir ātri pārbaudīt, ir arī ātri atrisināms?". Par problēmas pierādījumu vai apgāšanu [[Kleja Matemātikas institūts]] (ASV) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu [[ASV dolārs|ASV dolāru]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Līkupe
| attēls            = Līkupe  2.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ezere (upe)|Ezere]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 40,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Nefrons''' ir [[niere]]s funkcionālā vienība. Nefrons sastāv no nepārtrauktas caurulītes, kura sastāv no augsti specializētām heterogēnām [[Šūna|šūnām]] ar dažādām funkcijām.<ref name="Sholov2007"/>

sentences: '' — sārtalģe, kuru var sastapt netālu no [[Havaju salas|Havaju salām]]]]

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus G4 3).JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. semotus
| suga_lv =Vīnsarkanā atmatene
| binomial = Agaricus semotus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
(Tērvetes svītas stratotips)]]
'''Tērvetes svīta''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] Svētes horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Baltijas sineklīze|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences: '''"Latvijas Republikas pasludināšana 1918. gada 18. novembrī"''' ir [[latvieši|latviešu]] fotogrāfa [[Vilis Rīdzenieks|Viļa Rīdzenieka]] uzņemtā [[fotogrāfija]].

sentences: '''Arābu alfabēts''' ({{val|ar|أَبْجَدِيَّة عَرَبِيَّة}}, ''abjadiyyah ‘arabiyyah'') ir [[alfabēts]], kuru izmanto, lai pierakstītu [[arābu valoda|arābu valodu]]. Alfabētā ir 28 [[līdzskanis|līdzskaņus]] apzīmējoši [[burts|burti]]. Trīs no šiem burtiem (''’alif'', ''wāw'' un ''yā’'') nepilnajā rakstībā apzīmē arī garos [[patskanis|patskaņus]]. Visi šie burti ir [[kursīvs|kursīvā]] gan rokrakstā, gan drukātā veidā. Tas nozīmē, ka rakstot [[vārds|vārdu]], katrs nākamais burts ir tieši saistīts ar iepriekšējo. Arābu alfabēta virziens ir no labās puses uz kreiso. Katram arābu alfabēta burtam var būt līdz četrām dažādām grafiskajām formām — vārda sākumam, vidum vai beigām, kā arī izolētā. Arābu alfabētā neizšķir lielos un mazos burtus. Uz arābu alfabētu bāzētu rakstību izmanto arī [[persiešu valoda]], [[urdu]], [[dari]], daļēji [[kurdu valoda]], [[azerbaidžāņu valoda]], [[kazahu valoda]] un citas.

sentences: '''Elektriskā pretestība''' ir visām [[viela|vielām]], tajā skaitā vadītājiem, piemītoša īpašība bremzēt brīvo [[elektrons|elektronu]] kustību tajos. Par pretestību sauc vadītāja pretdarbību [[Strāva|strāvas]] plūsmai un tā pamata mērvienība ir [[oms]] (Ω).

sentences: '''Ļaunprogrammatūra''' ({{val|en|malicious software}}), dažkārt arī saukta par '''kaitīgu programmatūru''' vai '''ļaunatūru''' (''malware''), ir [[programmatūra]], ko izmanto [[dators|datora]] darbības traucēšanai, slepenas informācijas ievākšanai, piekļūšanai privātām [[datorsistēma|datorsistēmām]] un datorsistēmu bojāšanai bez tās lietotāju piekrišanas. Ļaunprogrammatūra var būt [[izpildāmais kods|izpildāmā koda]], [[skripts|skripta]], aktīvā satura vai citas programmatūras vediā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Plāņu pagasts
| karte             = Plāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Plāņi
| platība           = 218,65
| iedzīvotāji       = 691<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 691 / 218.65 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Planhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Планская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls fon Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Paul Gustav Viktor von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Pauls fon Tranzē-Rozeneks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]] {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto fon Tranzē-Rozeneks, Marija Lēvisa of Menāra
|          brāļi = Oto
|          māsas = Aleksandrīne, Marija
|   dzīvesbiedrs = Ada fon Pistolkorsa (1855-1904)
|          bērni = Arveds (1878-1941); Renē (1879-1954); Benita (1881-198?); Gastons (1888-1945)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Lingvistiskās relativitātes teorija''' ir [[psiholingvistika]]s teorija, kas paredz, ka cilvēkam [[domāšana]]s procesi notiek viņam zināmās [[valoda]]s vai vairāku zināmo valodu un [[kultūra|kultūru]] ietvaros — to, ka valodas ietekmē cilvēka domāšanas potenciāls iegūst noteiktu virzienu. Ja kādā valodā, atšķirībā no citām, nav laika izteiksmes (piemēram, [[Hopi indiāņu valodā]]), tad šīs valodas lietotājiem būs grūti ne vien izteikties, bet arī domāt [[Nākotne (valoda)|nākotnes]] vai [[Pagātne (valoda)|pagātnes]] kategorijās.

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Overeisela
| native_name             = ''Overijssel''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Provinnce]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Overijssel.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Overijssel wapen.svg
| shield_size             = 100px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Zvolle]]
| largest_city            = [[Enshede]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Overijssel in the Netherlands.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Overeiselas atrašanās vieta Nīderlandē
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{NED}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3327
| area_land_km2           = 3233
| area_water_km2          = 94
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1142360
| population_as_of        = 2015
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.overijssel.nl/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Postgrandžs
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]], [[alternatīvais metāls]]
| kultūras_izcelsme      = [[1990. gadi|1990. gadu]] vidus, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Lielbritānija]], [[Kanāda]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[akustiskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = bija populārs no 1990. gadu vidus līdz 2000. gadu vidum
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[postbritpops]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir radīt vikipēdijas šķirkļus par visām Latvijas skolām. Notiek, vikipēdistu kopienai sadarbojoties ar [http://www.izglitibasbiedriba.lv Neatkarīgo izglītības biedrību]. Katru gadu tiek atjaunots [[Latvijas skolu reitings]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Frīdrihs Dingelštets
|     vārds_orig = ''Christian Friedrich Dingelstädt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1772
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Kuresāre]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1808
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Heinrihs no [[Getingene]]s, māte - Eva Doroteja, dzimusi Bandava
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Henriete, dzimusi fon Gerneta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Turdsena rags
|vietējais nosaukums =''Kapp Thordsen''
|attēls              = Dickson Land Kapp Thordsen IMG 7009.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Svalbāra#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Svalbāra]]
|apskalo             = [[Īsfjords]]
|atdala              =
|atdala1             =
|latd=78|latm=27|lats= 25|latNS=N
|longd=15|longm=27|longs=58|longEW=E
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{NOR}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorija
|valsts adm vienība1       = [[Svalbāra]]
|piezīme =
}}
'''Turdsena rags''' ({{val|no|Kapp Thordsen}}) ir [[zemesrags]] [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra|Svalbārā]]. Izvietojies [[Īsfjords|Īsfjorda]] ziemeļu krastā [[Diksona Zeme]]s dienvidu galā [[Ziemeļu Īsfjorda nacionālais parks|Ziemeļu Īsfjorda nacionālā parka]] teritorijā.

sentences: '''Plazmolīze''' ir process, kurā [[šūna]] hipertoniskā šķīdumā zaudē savu ūdeni ([[atūdeņošanās|atūdeņojas]]). Pretējs process ir [[deplazmolīze]], kas var notikt, ja šūnu ievieto hipotoniskā šķīdumā. Tādējādi samazinās [[osmotiskais spiediens]] un notiek tīrā ūdens plūsma šūnas iekšienē. Ar plazmolīzes un deplazmolīzes procesiem iespējams noteikt šūnas tonisko vidi, kā arī izšķīdušo vielu molekulu membrānas šķērsošanas ātrumu.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Tartu Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Tartu Ülikooli Kliinikum.JPG
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka L. Pūsepa ielā
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 58 | latm  = 22 | lats  = 11.91 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 0.1 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1998 (1632)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.kliinikum.ee/eng/}}
| other_links         =
}}
'''Tartu Universitātes slimnīca''' ({{val-et|Tartu Ülikooli Kliinikum}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Tartu]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences: Datorikā '''virtuālais asistents''' (virtuālais aģents) ir [[datorprogramma]], kas darbojas datorlietotāja vai citas programmas labā autoritātes attiecībās ([[angliski]] — ''agency''), kas cēlies no [[Latīņu valoda|latīņu]] saknes "agere" — darīt, jeb vienošanās veikt darbības kāda labā. Šādas darbības norāda uz autoritāti izlemt kura darbība ir piemērota, lai to veiktu.<ref>Nwana, H. S. (1996). "Software Agents: An Overview". Knowledge Engineering Review. 21 (3): 205—244. CiteSeerX 10.1.1.50.660. doi:10.1017/s026988890000789x</ref><ref>Schermer, B. W. (2007). Software agents, surveillance, and the right to privacy: A legislative framework for agent-enabled surveillance (paperback). 21. Leiden University Press. pp. 140, 205—244. hdl:1887/11951. ISBN 978-0-596-00712-6. Retrieved 2012-10-30.</ref> Virtuālie asistenti ir pazīstami kā "[[Robotprogrammatūra|boti]]", cēlies no vārda [[roboti]]. Tie var būt sasaistīti, lai izpilde ir sapārota ar robotu vai programmatūru, kā piemēram "chatbot" jeb, [[Sarunbots|čatbotu]] — izpildot telefonzvanus (piemēram, ''[[Siri]]'') vai citu datu apstrādes iekārtu. Virtuālie asistenti var būt autonomi vai strādāt kopā ar citiem asistentiem, kā arī cilvēkiem. Virtuālajiem asistentiem, kuri mijiedarbojas ar cilvēkiem (čatbotiem, cilvēk-robot mijiedarbības vidēm) var piemist cilvēkveidīgas īpašības kā dabiskās valodas saprastspēja un runasspēja, personalitāte vai humanoīda veidols (piemēram, ''[[Asimo]]'').

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
|name                = Metamorfozes
|image               = Hayden White 11.jpg
|image_size          = <!-- custom size for image (defaults to 220px)   -->
|caption             = 1556. gada izdevuma vāks<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Hayden White Rare Book Collection|url=http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits|publisher=University of California, Santa Cruz|accessdate=15 April 2013|archive-date={{dat|2015|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150418114331/http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits}}</ref>
|author              = [[Ovidijs]]
|title_orig          = ''Metamorphoseon libri''
|pub_date            = 8. gads m.ē.
|language            = Latīņu
|genre               =
}}
'''"Metamorfozes"''' ({{val|la|Metamorphōseōn librī}}) ir romiešu dzejnieka [[Ovidijs|Ovidija]] [[poēma]]. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] valdīšanai.

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences: '''Vēders''' ({{val|la|abdomen}}) [[mugurkaulnieki]]em ir ķermeņa daļa, kas atrodas ķermeņa priekšpusē zem [[krūškurvis|krūškurvja]] un virs [[iegurnis|iegurņa]], savukārt [[posmkāji]]em vēders ir noslēdzošā ķermeņa daļa pēc krūtīm. Vēderu veido [[vēdera dobums]], kurā atrodas [[zarnas]], [[kuņģis]], [[aknas]], [[nieres]] un daudzi citi iekšējie orgāni. No krūškurvja vēderu atdala [[diafragma]].

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Baldones pagasts}}

sentences:
{{Catmore|Ferrari}}
{{Commons cat|Ferrari vehicles|Ferrari automašīnas}}

sentences: '''Pludmales volejbols''' ir komandu [[sporta veids]], kas izveidots no tradicionālā [[volejbols|volejbola]] spēles likumiem. Abu komandu spēlētāji sit bumbu pāri laukuma vidū izvietotam tīklam, cenšoties to piezemēt pretinieka laukuma pusē; atšķirībā no klasiskā volejbola, komandā ir tikai divi spēlētāji un laukuma pamatne ir smilšaina.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Margrietiņas
| operators =
| attēls = Attēls:Daisies1966.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sirreālisms, komēdija, drāma
| režisors = [[Vera Hitilova]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Jitka Cerhova
* Ivana Karbanova
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sedmikrásky''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1966|12|30|Čehoslovākija}}
| ilgums = 76 minūtes
| valsts = {{flag|Čehoslovākija}}
| valoda = [[Čehu valoda|čehu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Margrietiņas"''' ({{Val|cz|Sedmikrásky}}) ir 1966. gada [[Čehoslovākija]]s [[Sirreālisma kino|sirreālisma]] [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Vera Hitilova]]. Filmā galvenās lomas atveido Jitka Cerhova un Ivana Karabanova.

sentences: {{Commonscat|5th century BC|5. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
statuete, atrasta Ugaritā, mūsdienu [[Sīrija|Sīrijā]], [[Luvra]]s muzejs, [[Parīze|Parīzē]]]]
, [[Hieronīms Boss]], [[Prado]] muzejs, [[Madride|Madridē]]]]
, veco čūsku, ko sauc par velnu un sātanu" ''Guido Reni'', 1636. gadā]]

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Playboi Carti]]|Image=|Caption=Playboi Carti 2020. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=2|Singles=11|2Option=3|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera ''[[Playboi Carti]]'' diskogrāfija sastāv no trim studijas albumiem, viena EP, trim miksteipiem un vienpadsmit singliem (tostarp seši kā galvenais mākslinieks)

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiess stāsts
| operators =
| attēls = True Story poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Rūperts Golds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džona Hills]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Felisita Džonsa]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| oriģinālnos = ''True Story''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|4|17|ASV}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/True-Story-(2014)#tab=summary|title=True Story (2015) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2022|10|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiess stāsts"''' ({{Val|en|True Story}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Rūperts Golds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džona Hills]], [[Džeimss Franko]] un [[Felisita Džonsa]]. Filma ir balstīta uz Maikla Finkela memuāriem ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dilemma
| attēls                   =  The Dilemma Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dilemma''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* [[Vinss Vons]]
| scenārija autors         = [[Alans Lēbs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Vinona Raidere]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Wild West Picture Show Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|1|14||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dilemma-2011|title=The Dilemma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howardvaughnjames.htm|title=The Dilemma (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|69,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dilemma"''' ({{val|en|The Dilemma}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Rons Hauards]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Vinss Vons]], [[Kevins Džeimss]], [[Dženifere Konelija]], [[Kvīna Latifa]] un [[Vinona Raidere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|14||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Arctic Hare 1.jpg
| att_nosaukums =[[Polārzaķis]] (''Lepus arcticus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Lagomorpha
| kārta_lv =Zaķveidīgie
| dzimta =Leporidae
| dzimta_lv =Zaķu dzimta
| binomial=Leporidae <small>([[Fischer de Waldheim]], 1817)</small>
| iedalījums=
* [[Amami trusis]] (''Pentalagus'')
* [[Baltastes truši]] (''Sylvilagus'')
* [[Bezastes truši]] (''Romerolagus'')
* [[Bušmeņu truši]] (''Bunolagus'')
* [[Centrālāfrikas truši]] (''Poelagus'')
* [[Dienvidaustrumāzijas truši]] (''Nesolagus'')
* [[Eiropas truši]] (''Oryctolagus'')
* [[Hispīdu truši]] (''Caprolagus'')
* [[Klinšu zaķi]] (''Pronolagus'')
* [[Pundurtruši]] (''Brachylagus'')
* [[Zaķi]] (Lepus)
| kategorijas =nē
}}
'''Zaķu dzimta''' (''Leporidae'') ir [[zaķveidīgie|zaķveidīgo kārtas]] (''Lagomorpha'') maza auguma [[zīdītāji|zīdītāju]] (''Mammalia'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas apvieno [[zaķi|zaķus]] un [[truši|trušus]]. Zaķu dzimtā ir 62 [[suga]]s,<ref name=la>[http://raksti.daba.lv/referaati/2007/gkrumina/Zaku_dzimta.html Zaķu dzimta]</ref> kas sistematizētas 11 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļlanao
| official_name = ''Lanao del Norte''
| image_skyline = National Route 77.jpg
| imagesize =
| image_caption = Autoceļš Baloi municipalitātē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption = Ziemeļlanao province un [[Iligana]]s neatkarīgā pilsēta
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3354.16
| population_total = 722902
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 02 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tuboda]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 22
| p1 = '''22 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAN
| website                  = {{URL|http://www.lanaodelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Norte}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Amihanang Lanao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 22 municipalitātēs un sīkāk 462 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tuboda]]. Provincei dažkārt ģeogrāfiski un statistiski pieskaita [[Iligana]]s augsti urbanizēto pilsētu, kas no provinces ir administratīvi un politiski neatkarīga. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]] un [[lanaji]], bet pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (47 %) un [[musulmaņi]] (46 %).

sentences: '''22. jūnijs''' ir gada 173. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (174. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 192 dienas.

sentences:
s pilsētu izgaismojumu naktī, norādot ģeogrāfiskās vietas, kas ir visaktīvāk urbanizētas.]]
'''Ekumenopole''' (no {{val|gr|οἰκουμένη}}, ''oikouménê'' — 'pasaule' un {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — 'pilsēta', līdz ar to savienojumā veidojot apzīmējumu ''pilsētas pasaule'' jeb ''pasaule, kuru veido viena vesela pilsēta'') ir hipotētisks koncepts, kurā visa apdzīvojamā pasaule jeb [[planēta]] ir ieskauta vienā nepārtrauktā [[pilsēta|pilsētā]].<ref name="ecumenopolis">[http://www.ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 "Ecumenopolis: City Without Limits"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201030111306/http://ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 |date={{dat|2020|10|30||bez}} }}. ''European Council of Spatial Planners — Conseil européen des urbanistes''. Aplūkots 29.10.2016.</ref><ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/ecumenopolis "Ecumenopolis"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 29.10.2016.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fujitsu''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1935. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = [[datortehnika]], [[programmatūra]], IT pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.fujitsu.com fujitsu.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Masu slepkavības Rumbulā''' (arī '''Rumbulas slaktiņš''') bija [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|Nacistiskās Vācijas okupācijas]] iestāžu organizētas un īstenotas ebreju [[masu slepkavība]]s, kurās 1941. gada 30. novembrī un 8. decembrī tika nošauta lielākā daļa [[Rīgas geto]] ieslodzīto [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]. Šeit tika nogalināti ap 25 000 Latvijas un 1000 no Vācijas atvesto ebreju. Rumbulas slaktiņš, kopā ar slaktiņiem Biķernieku mežā ir lielākie [[Nacionālsociālisms|nacionālsociālistu]] veiktā [[Holokausts Latvijā|holokausta]] noziegumi Rīgā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Irving Fisher''
| attēls =Irvingfisher.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1867
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =27
| dz_vieta =Sogertisa (''Saugerties''), [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1947
| m_mēnesis=4
| m_diena=29
| m_vieta=[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]<br />Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Fišera vienādojums]], [[maiņas vienādojums]], [[cenu indekss]], [[parādu deflācija]], [[naudas ilūzija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=Drejer|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex longipes|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex longipes|suga_lv=Garkāta balodene|attēls=Atriplex longipes 3 Rügen 8-2008 (Eckhard Garve).jpg}}
'''Garkāta balodene''' ({{val|la|Atriplex longipes}}) ir mainīga izskata [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtas]] suga, kuras ietvaros nodala 2 pasugas, kuras dažreiz aplūko kā patstāvīgas sugas. Garkāta balodene ir diezgan reta un tai ir šauras izplatības areāls galvenokārt [[Baltijas jūra|Baltijas jūras]] un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūras]] piekrastē, kā arī [[Islande|Islandē]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Ķūķu klintis
 |        krāsu_shēma = #e7dcc3
 |             attēls = Ķūķu klintis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 16 | plat_s = 33 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 6 | gar_s  = 27 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe = [[Gauja]]
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 44 m <small>(kraujas augstums)</small>
 |             garums = 500 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Ir
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Ķūķu klintis''' ir [[Devons|devona]] [[ieži|iežu]] atsegums [[Gauja]]s labajā krastā, pie [[Raiskuma pagasts|Raiskuma]] un [[Amatas pagasts|Amatas pagasta]] robežas. Klintis ir aizsargājams [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] dabas piemineklis. Iezis savu nosaukumu ieguvis no tuvējām Ķūķu mājām. Šis ir [[Latvija|Latvijā]] augstākais devona iežu atsegums. Augstākajā punktā kraujas augstums aptuveni 44 m, ko kļūdaini mēdz uzskatīt par klinšu augstumu,<ref name="retumi">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm |title=Latvijas dabas retumu krātuve: Ķūķu klintis |access-date={{dat|2014|11|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|05|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150511233941/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm }}</ref> bet ieža garums ir aptuveni 500 metri.<ref>[http://www.latvia.travel/lv/kuku-klintis Ķūķu klintis]{{Novecojusi saite}}</ref> Atseguma augšējo daļu veido plāna [[Kvartārs|kvartāra]] sega, nedaudz zemāk [[Augšdevons|augšdevona]] sarkanīgie [[aleirolīti]] un [[Māls|māli]]. Ieža vidusdaļā ir atrodamas vairākas [[fosilijas]]: [[Bruņuzivis|bruņu zivju]], [[Bezžokļaiņi|bezžokleņu]] un bārkšspuru zivju atliekas. Klintīs bieži notiek [[zemes noslīdeņi]], kas ieža krastu ir samazinājuši jau par 10 m. Lieli noslīdeņi bijuši laika posmā no 1952. līdz 1953. gadam.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/kuku_klintis/ Objekts: Ķūķu klintis]</ref>

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaulu kolekcionārs
| operators =
| attēls = Bone collector poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Filips Noiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Maikls Rukers]]
* [[Maiks Makglons]]
* [[Luiss Gusmans]]
* [[Līlends Orsers]]
* [[Eds O'Nīls]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bone Collector''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Bregman Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Universal Pictures''
* ''Columbia TriStar Film Distributors International''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|11|5}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|151,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bone-Collector-The#tab=summary|title=The Bone Collector (1999) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kaulu kolekcionārs"''' ({{Val|en|The Bone Collector}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Filips Noiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Andželīna Džolija]], [[Kvīna Latifa]], [[Maikls Rukers]], [[Maiks Makglons]], [[Luiss Gusmans]], [[Līlends Orsers]] un [[Eds O'Nīls]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Džefrija Dīvera 1997. gada romānu.

sentences: '''Hidroelektroenerģija''' ir [[elektrība|elektroenerģija]] vai vienkāršojot — elektrība, ko ražo, izmantojot [[hidroenerģija|hidroenerģiju]]. 2015. gadā hidroelektroenerģija deva 16,6% no visas pasaulē saražotās elektroenerģijas un 70% no visas atjaunojamās enerģijas,<ref>[https://web.archive.org/web/20170609143609/http://www.ren21.net/wp-content/uploads/2016/06/GSR_2016_Full_Report_REN21.pdf Ren21: Renewables 2016 Global status report]</ref> un nākamajos 25 gados bija paredzēts ikgadējs pieaugums par aptuveni 3,1%. Gandrīz visa izmantojamā hidroenerģija 21. gadsimtā tiek iegūta hidroelektroenerģijas formā, tādēļ dažkārt šos jēdzienus apvieno. Ražošanai tiek izmantotas dažādu tipu [[hidroelektrostacija]]s (HES), jaudīgākās no kurām ir aizsprosta tipa stacijas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas baltkrievi
| native_name = Беларусы Латвіі
| image =
| image_caption = [[Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs]]
| population = 57 319 (2022)
| radi = [[ukraiņi]], [[poļi]], [[krievi]], [[rusīni]]
| reliģija = [[katoļticība]], [[pareizticība]], [[ateisms]]
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]] un [[Latgale]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Māja virs ūdenskrituma
| native_name         = ''Fallingwater''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Fallingwater - DSC05639.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250
| caption             =
| building_type       =
| architectural_style = Modernā arhitektūra
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Milrana}}
| pushpin_map         = Pensilvānija#ASV
| latd  = 39 | latm  = 54 | lats  = 22 | latNS  = N
| longd = 79 | longm = 28 | longs =  5 | longEW = W
| map_caption         =
| map_size            =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1936
| completion_date     = 1939
| opened_date         =
| top_floor           =
| observatory         =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Frenks Loids Raits]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|7|23|N|bez}}
|      designation1_number = 74001781
}}
| references          =
}}
'''Māja virs ūdenskrituma''', arī '''Folingvotera''' ({{val|en|Fallingwater}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[arhitekts|arhitekta]] [[Frenks Loids Raits|Frenka Loida Raita]] 1935. gadā projektētā māja [[Pensilvānija]]s štata dienvidrietumos, 80 [[kilometrs|km]] attālumā no [[Pitsburga]]s. Māja daļēji tika celta virs ''Bear Run'' ūdenskrituma. Mājas celtniecība tika uzsākta 1936. gadā un tā tika celta organiskās arhitektūras stilā. Žurnāls ''[[Time]]'' īsi pēc mājas uzcelšanas nosauca būvi par Raita visbrīnišķīgāko darbu. Māja virs ūdenskrituma tika iekļauta ''Smithsonian'' 28 vietu sarakstā, ko "jāredz pirms nāves". 1966. gadā tas tika nosaukts par nacionālo vēstures pieminekli. 1991. gadā Amerikas arhitektu institūta darbinieki nosauca Māju virs ūdenskrituma par visu laiku labāko amerikāņu arhitektu darbu. Māja tika celta amerikāņu biznesmeņa Edgara Kaufmana ģimenei.

sentences: '''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

sentences: '''18. oktobris''' ir gada 291. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (292. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 74 dienas.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 25. vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image = Rīgas 25. vidusskola.jpg
| image size = 220px
| alt =
| caption = Rīgas 25. vidusskolas ēka
| motto =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Rušonu iela 6|3s=Rušonu iela (Rīga)}}
| postcode =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 40.93
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 10
| longs = 57.45
| longEW = E
| schooltype = Publiskā vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1964. gadā
| approx =
| founded =
| opened = 1964. gadā
| founder =
| status = Aktīva
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session = Septembris—maijs
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director =
| headmistress = Inga Nestere<ref>[http://dati.e-skola.lv/Iestade/R25VS Rīgas 25. vidusskola]</ref>
| headmaster =
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 73 (2008)
| employees =
| key_people =
| grades = 1.—12. klase
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 855 (2015)
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu
| schedtyp = Dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label = <!-- Skolas himna -->
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.r25vsk.edu.lv}}
}}
'''Rīgas 25. vidusskola''' ir vidusskola [[Rīga|Rīgā]], kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas [[Rušonu iela|Rušonu ielā]] 6, [[Ķengarags|Ķengaragā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Heksa redaktors''', '''bināro failu redaktors''' jeb '''baitu redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj manipulēt ar [[Binārais kods|binārajiem pamatdatiem]], kas veido datora failu. Nosaukums “hekss” cēlies no “[[Heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimāls]]” — standarta ciparu formāta bināro datu attēlošanai. Tipisks datora [[fails]] aizņem vairākus datu nesēja apgabalus, kuru saturs tiek apvienots, veidojot failu. Heksa redaktorus, kas paredzēti sektoru datu [[Parsēšana|parsēšanai]] un rediģēšanai no [[Diskete|diskešu]] vai [[Cietais disks|cieto disku]] fiziskajiem segmentiem, dažreiz sauc par sektoru redaktoriem vai disku redaktoriem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristofs Frīdrihs Neanders
|     vārds_orig = Christoph Friedrich Neander
|         attēls = Christoph Friedrich Neander.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Iecava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]](tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1802
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''International Sport and Leisure (ISL)''''' bija [[Šveice]]s [[sports|sporta]] [[mārketings|mārketinga]] kompānija, kas bija cieši saistīta ar [[FIFA]].<ref name="blatter-bribes">{{Cite news |date=18 October 2011|url=http://news.bbc.co.uk/sport1/hi/football/15357180.stm|title=Fifa president Sepp Blatter set for U-turn over bribes investigation|work=[[BBC News Online]]}}</ref>
ISL sabruka 2001. gadā ar parādiem 153 miljonu latu apmērā.<ref name="bribe-shadow">{{Cite news |date=13 March 2008|url=http://www.telegraph.co.uk/sport/columnists/davidbond/2294323/The-66m-bribe-shadow-hanging-over-Fifa.html|title=The £66m 'bribe' shadow hanging over Fifa|work=[[The Daily Telegraph]]}}</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences: '''Gāzes raķešdzinējs''' ir [[raķešdzinējs]], kura darbviela ir gāze. Parasti gāzes raķešdzinējos izmanto saspiestu gāzi. Tā kā šie dzinēji dod nelielu vilci, tos visbiežāk izmanto [[kosmiskais lidaparāts|kosmisko lidaparātu]] orientācijas un stabilizācijas sistēmā un individuālajās reaktīvajās lidiekārtās.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Hanzas vidusskola
|logo                   =
| logo_size =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Hanzas vidusskola.jpg
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Grostonas iela]] 5, [[Rīga]], LV-1013, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 13 | longEW = E
|established           = 1993
|headmaster             = Valdis Lapiņš
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1016 (2019)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|http://www.rhv.edu.lv}}
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Trīsdesmitgadu karš
| width       = 320px
| partof      =
| image       = Map Thirty Years War-en.svg
| image_size  = 250px
| alt         =
| caption     = Karojošās puses un galvenie karagājieni Trīsdesmitgadu kara laikā. Sārtā krāsā iezīmētas protestantu zemes, dzeltenā un oranžā krāsā [[Hābsburgi|Hābsburgu]] dinastijas pārvaldītās katoļu zemes
| date        = {{dat|1618|5|23|N}} – {{dat|1648|5|15|N}}
{{resize|''(29 gadi, 11 mēneši, 22 dienas)''}}
| place       = [[Centrāleiropa]]
| coordinates =
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = [[Vestfālenes miera līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = '''Pret Hābsburgu valstis un sabiedrotie:'''

{{Flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas Impērija]] {{resize|(no 1630)}}

{{Flagicon image|Statenvlag.svg}} [[Nīderlandes Republika]]

{{Flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Francijas Karaliste]] {{resize|(no 1635)}}

{{Flagicon|Dānija}} [[Dānijas–Norvēģijas ūnija]] {{resize|(1625–29)}}

{{Flagicon|Bohēmija}} [[Bohēmijas kroņa zemes]] {{resize|(1618–20)}}

{{Flagicon image|Flag of The Electoral Palatinate (1604).svg}} [[Kurpfalca]] {{resize|(līdz 1623)}}

{{Flagicon image|Flag of Electoral Saxony.svg}} [[Saksijas kūrfirstiste]] {{resize|(līdz 1635)}}

[[Brandenburga-Prūsija]] {{resize|(līdz 1635)}}

[[Braunšveiga–Līneburga]]

{{Flagicon|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]] {{resize|(1625–30)}}

{{Flagicon image|Flag of Scotland (traditional).svg}} [[Skotijas Karaliste]] {{resize|(1625–38)}}

{{flagicon image|Banner of Gabriel Bethlen.svg}} [[Transilvānijas hercogiste]] {{resize|(no 1619)}}
----
'''Atbalstītāji:'''

* {{flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērija]]
* {{Flagicon image|Flag of Oryol ship (variant).svg}} [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = '''Hābsburgu valstis un sabiedrotie:'''

{{Flag|Svētā Romas impērija}}
* {{Flagicon image|Catholic League (Germany).svg|22px}} [[Katoļu līga]]
* {{Flagicon image|Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg|22px}} [[Hābsburgu monarhija]]
{{Flagicon image|Flag of Cross of Burgundy.svg}} [[Spānijas impērija]]

{{flagicon image|Flag of the Habsburg Monarchy.svg}} [[Ungārijas Karaliste]]

{{Flagicon|Dānija}} [[Dānijas–Norvēģijas ūnija]] {{resize|(1643–45)}}
----
'''Atbalstītāji:'''
* {{Flagicon image|Banner of Sigismund III Vasa.svg|size=23px|border=}} [[Polijas kroņa zemes]]
* {{Flagicon image|Zaporozhian Sich flag.svg|border=}} [[Zaporižjas Seča]]
| combatant3  =
| commander1  = {{Flagicon|Sweden|1562}} [[Gustavs II Ādolfs]]
| commander2  =[[File:Banner of the Holy Roman Emperor without haloes (1400-1806).svg|15px]] [[Ferdinands II Hābsburgs]]
[[File:Banner of the Holy Roman Emperor without haloes (1400-1806).svg|15px]] [[Albrehts fon Valenšteins]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 =
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Francis Mērings
 |    vārds_orig =
 |        attēls = FranzMehringigen.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1846
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta = Šlāve, [[Prūsijas karaliste]]
([[Slavno]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1919
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = [[Berlīne]]
({{GER}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnālists, politiķis, vēsturnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{apvienot|spiediens}}
[[File:Air pressure gauge.jpg|thumb|200x200px]]
'''Manometriskais spiediens''' ir [[spiediens]] ko iegūst{{fact}} mērot dotās vides spiedienu ar manometru. Ir daudz un dažādi [[Manometrs|manometru]] veidi, kā arī skalas, kurās tie mēra spiedienu. Visizplatītākie ir [[Bārs (mērvienība)|bāros]] (bar) un mārciņās uz kvadrātcollu ([[psi]]). Tomēr, lai iegūtu precīzus mērījumus, manometriskā spiediena standarta mērvienības SI sistēmā ir [[mmHg]] un [[Ūdens staba metrs|ūdens staba metrs]]. <ref>"Einstein's gravity under pressure". Springerlink.com. Retrieved 2012-03-27.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Amanitaceae''
| attēls = Amanita muscaria 3 vliegenzwammen op rij.jpg
| att_nosaukums= [[Sarkanā mušmire]] (''Amanita muscaria'').
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase = Agaricomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda = Agaricales
| rinda_lv = Atmateņu rinda
| dzimta = Amanitaceae
| dzimta_lv = Mušmiru dzimta
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
| iedalījums=
* ģints: [[mušmires]] (''Amanita'') (Pers.:Fr.) Hook. (1821)
* ģints: ''[[Amarrendia]]'' Bougher et T. Lebel (2002)
* ģints: ''[[Aspidella]]'' E.-J. Gilbert (1940)
* ģints: ''[[Catatrama]]'' Franco-Mol. (1991)
* ģints: [[gļotaines]] (''Limacella'') Earle (1909)
* ģints: ''[[Limacellopsis]]'' Zhu L. Yang, Q. Cai & Y.Y. Cui (2018)
* ģints: ''[[Saproamanita]]'' Redhead, Vizzini, Drehmel & Contu (2016)
* ģints: ''[[Zhuliangomyces]]'' Redhead (2019)
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Sofija Vergara
 | vārds_orig              = ''Sofía Vergara''
 | attēls                  = Sofía Vergara 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Sofija Vergara 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1972|7|10}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Kolumbija|Barankila}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, komiķe, modele, TV raidījumu vadītāja
 | darbības gadi           = 1995—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Sofija Margarita Vergara Vergara''' ({{val|es|Sofía Margarita Vergara Vergara}}; dzimusi {{dat|1972|7|10}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.elheraldo.co/tendencias/entre-pitufos-mexicanos-sof-a-vergara-celebr-sus-39-a-os-29008 |title=Entre pitufos mexicanos, Sofía Vergara celebró sus 39 años / Among Mexican Smurfs, Sofia Vergara celebrated her 39 years |date=July 11, 2011 |work=[[El Heraldo (Colombia)|El Heraldo]] |language=Spanish |accessdate=September 17, 2011 |quote=Sofía Margarita Vergara Vergara nació el 10 de julio de 1972 en Barranquilla. / Sofía Margarita Vergara Vergara was born on July 10, 1972 in Barranquilla. |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120407025812/http://www.elheraldo.co/tendencias/entre-pitufos-mexicanos-sof-a-vergara-celebr-sus-39-a-os-29008 |archivedate={{dat|2012|04|07||bez}} }}</ref> ir kolumbiešu aktrise, komiķe, TV raidījumu vadītāja un modele.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences: '''Tronheimas katedrāle''' (''Nidarosdomen'', arī ''Nidaros domkirke'', pēc viduslaiku Tronheimas nosaukuma Nidarosa (''Nidaro'')), ir [[luterisms|luterāņu]] [[katedrāle]] [[Tronheima|Tronheimā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]. Viena no ievērojamākajām Norvēģijas [[baznīca (celtne)|baznīcām]], kas līdz 1906. gadam kalpoja par Norvēģijas karaļu kronēšanas vietu. Tā celta no [[1070]]. līdz apmēram [[1300]]. gadam.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = République du Tchad
جمهورية تشاد
Jumhūriyyat Tshād
|    pilnais_valsts_nosaukums = Čadas Republika
|            valsts_nosaukums = Chad
|               karoga_attēls = Flag of Chad.svg
|            karoga_nosaukums = Čadas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Chad.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Čadas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Unité, Travail, Progrès''
|                valsts_himna = [[La Tchadienne]]
|               kartes_attēls = Chad_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ndžamena]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]], [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Čadas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mahamats Debī Itno]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Čadas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Succès Masra]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Čadas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1960|8|11}}
|                 platība_km2 = 1 284 000
|               platība_rangs = 21.
|              procenti_ūdens = 1,9
|          iedzīvotāju_skaits = 18 523 165
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 66.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $32,38 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2023
|               IKP_PPP_rangs = 147.
|          IKP_PPP_per_capita = $1806
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 179.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,394
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 190.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Centrālāfrikas franks]]
|                valūtas_kods = XAF
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = nav pāreja [[vasaras laiks|vasaras laiku]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.td]]
|              tālsarunu_kods = 235
|                iso_kods_num = 148
|              iso_kods_alfa2 = TD
|              iso_kods_alfa3 = TCD
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpaskābes struktūrformula

Hlorpaskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīts, ūdeņraža dioksohlorāts(III)
|           CAS numurs = 13898-47-0
|      ķīmiskā formula = HClO2
|              molmasa = 68,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorpaskābe''' (HClO2) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp.</ref> Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par [[hlorīti (sāļi)|hlorītiem]]. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

sentences: '''Meteorisms''' ({{val-el|μετεωρισμός}} — ‘pacelšanās’, ‘piepūšanās’) jeb '''gāzu uzkrāšanās''' ir pastiprināta gāzu veidošanās [[kuņģis|kuņģī]] un [[zarnas|zarnās]]. Meteorisms var izraisīt pastiprinātu [[flatulence|gāzu izvadīšanu caur anālo atveri]]. Gāzes [[gremošanas orgānu sistēma|gremošanas orgānu sistēmā]] nonāk, norijot tās kopā ar pārtiku, difundējot no asinīm vai barībvielu [[rūgšana]]s procesos.<ref name="PME"/> Pastiprināta gāzu uzkrāšanās notiek, kad uzturā lieto [[pākšaugi|pākšaugus]], [[rupjmaize|rupjmaizi]], [[kartupeļi|kartupeļus]] un [[dārzeņi|dārzeņus]].<ref name="PME"/>

sentences:
|290x290px]]
'''Putas''' ir [[dispersā sistēma]], kas rodas, veidojoties [[gāze]]s ieslēgumiem [[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Cieta viela|cietā vielā]]<ref>[[mwod:foam|Foam | Definition of Foam by Merriam-Webster]] [https://web.archive.org/web/20141209213221/http://www.merriam-webster.com/dictionary/foam Archived] 2014-12-09 at the Wayback Machine</ref><ref>D. Weaire, S. Hutzler, "The Physics of Foams", Oxford University Press, 1999, <nowiki>{{ISBN|0198510977}}</nowiki>, {{ISBN|978-0-1985-1097-0}}</ref><ref>I. Cantat, S. Cohen-Addad, F. Elias, F. Graner, R. Höhler, O. Pitois, F. Rouyer, A. Saint-Jalmes, "Foams: structure and dynamics", Oxford University Press, ed. S.J. Cox, 2013, {{ISBN|9780199662890}}</ref>. Piemēram, vannas sūklis un alus glāzes virspusē esošā viela ir klasificējamas kā putas. Vairumā putu gāzes tilpums ir liels un atsevišķos gāzes ieslēgumus atdala plānas šķidruma vai cietas vielas kārtiņas.

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences:
]]
'''Elektriskā mašīna''' ir [[mašīna]], kas pārveido [[Elektriskā enerģija|elektrisko enerģiju]] [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā]] vai otrādi. Svarīgākais elektrisko mašīnu iedalījums sastāv no divām grupām: [[Elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] un [[Ģenerators|elektroģeneratoriem]]. Dažkārt kā trešo elektrisko mašīnu grupu izdala [[Transformators|transformatorus]], lai gan tie nepārveido vienu [[enerģija]]s veidu citā un tiem nav [[Kustīgās daļas|kustīgo daļu]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{vikisaites+}}
 elektroencefalogrammā]]
'''Miega vārpsta''' ir neironu svārstību izvirdumi, kas redzami [[Elektroencefalogrāfija|EEG]] un notiek NREM 2 miega posma laikā. Tā sastāv no 12 līdz 14 Hz frekvences viļņiem, kas ilgst vismaz 0.5 sekundes.<ref>Rechtschaffen, A.; Kales, A. (1968). A Manual of Standardized Terminology, Techniques and Scoring System For Sleep Stages of Human Subjects. US Dept of Health, Education, and Welfare; National Institutes of Health.</ref><ref>De Gennaro, L.; Ferrara, M. (2003). Sleep spindles: an overview. Sleep medicine reviews, 7(5), 423—440</ref> Miega vārpstas tiek ģenerētas talāma retikulārajā kodolā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Shinisaurus crocodilurus - Tiergarten Schönbrunn 4.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Shinisauridae
|     dzimta_lv = Ķīnas krokodilķirzakas
|         ģints = Shinisaurus
|          suga = Shinisaurus crocodilurus
|       suga_lv = Ķīnas krokodilķirzaka
|      binomial = Shinisaurus crocodilurus <small>Ahl, 1930</small>
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Ķīnas krokodilķirzaka''' ({{val-la|Shinisaurus crocodilurus}}) ir rāpuļu suga no Ķīnas krokodilķirzaku dzimtas. Sastopama tikai vēsos mežos [[Hunaņa]]<nowiki/>s, [[Guansji]], [[Guidžou]] provincēs un [[Džuanu autonomais reģions|Džuanu autonomajā reģionā]] ([[Ķīna|Ķīnā]]), kā arī ''Quảng Ninh'' provincē [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Pavada daudz laika seklā ūdenī vai pie ūdens [[veģetācija]]s un koku zariem, kur medī [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[gliemeži|gliemežus]], [[Kurkuļi|kurkuļus]] un [[tārpi|tārpus]]. Zoodārzos turētie īpatņi var baroties ar mazām [[Peles|pelēm]].

sentences: '''Latgaliešu nacionālā atmoda''' bija [[Latgale]]s latviešu nacionālā kustība laika posmā no [[1904. gads|1904]]. līdz [[1917. gads|1917]]. gadam, taču tās pirmsākumi meklējami jau [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Nacionālās atmodas sākotnējais centrs bija [[Sanktpēterburga]], bet vēlāk aktīva darbība izvērsās arī Latgalē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Iceman''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = TheIceman2011Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Ariels Vromens]]
 |  producents =
* [[Ehuds Bleibergs]]
* [[Avi Lerners]]
* Ariels Vromens
 |   scenārijs =
* [[Morgans Lends]]
* Ariels Vromens
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Rejs Liota]]
 |      mūzika = [[Haims Mazars]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Bleiberg Entertainment]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Millennium Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2012|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2013|5|3|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/iceman-2012|title=The Iceman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2018|archive-date={{dat|2013|12|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131206000220/http://www.bbfc.co.uk/releases/iceman-2012}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Iceman''''' ir 2012. gada ASV biogrāfisks krimināltrilleris, kura režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Marks Vebs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Maikls Šenons]], [[Vinona Raidere]], [[Džeimss Franko]] un [[Rejs Liota]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Telegonija''' ir [[iedzimtība]]s teorija, kas paredz, ka [[pēcnācēji]] var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja [[Aristotelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ibtimes.co.uk/aristotle-right-about-telegony-previous-partner-can-influence-another-males-offspring-1468015|title=Aristotle's Telegony Has Merit: Previous Male Partners Can Influence Other Men's Offspring|last=Smith|first=Lydia|website=International Business Times UK|access-date=2023-12-03|date=2014-10-01|language=en}}</ref> Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības.<ref>{{publikācijas atsauce|last=Burkhardt|first=R. W.|year=1979|title=Closing the door on Lord Morton's mare: the rise and fall of telegony|journal=Studies in History of Biology|volume=3|pages=1–21|pmid=11610983}}</ref> Šo teoriju aizstāja [[Gregors Mendelis|Mendeļa]] mantojamības teorijas un Boveri-Satona [[Hromosoma|hromosomu]] teorijas atkārtota atklāšana.

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name            = Robins Viljamss
| vārds_orig      = ''Robin Williams''
| image           = Robin Williams 2011a (2).jpg
| caption         = Robins Viljamss 2011. gadā
| birth_name      =
| birth_date      = {{dat|1951|7|21}}
| birth_place     = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
| death_date      = {{miršanas datums un vecums|2014|8|11|1951|7|21}}
| death_place     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paradaiskleja}}
| medium          =
| nationality     = Amerikānis
| active          = 1972–2014
| genre           =
| influences      =
| influenced      =
| spouse          =
| website         = {{URL|http://www.robinwilliams.com}}
}}
'''Robins Viljamss''' ({{val|en|Robin McLaurin Williams}}; dzimis {{dat|1951|7|21}}<ref name="birth">Sources conflict. The print biographies ''The Life and Humor of Robin Williams: A Biography'' and ''Robin Williams: A Biography'' give his birth year as 1952. ''The Robin Williams Scrapbook'' also gives a birth year as 1952, as does ''Encyclopædia Britannica''. Williams refers to himself as being "55" in an interview published July 4, 2007. {{ziņu atsauce |title=Marriage 101 with Robin Williams |work=StarPhoenix |date=2007-07-04 |first=Katherine |last=Monk |url=http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 |access-date=2011-12-25 |archive-date=2012-11-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121107142414/http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 }} He also verifies his date of birth as July 21, 1951 in a fansite interview: Stuurman, Linda. [http://www.robin-williams.net/interviews/RWF/rwfinterview.php RWF talks with Robin Williams: Proost!], May 25, 2008.</ref> miris {{dat|2014|8|11}})<ref name="NYT-20140811">{{ziņu atsauce |last = Itzkoff |first = Dave |last2 = Fitzsimmons |first2 = Emma G. |title = Robin Williams, Oscar-Winning Comedian, Dies at 63 |url = http://www.nytimes.com/2014/08/12/movies/robin-williams-oscar-winning-comedian-dies-at-63.html |date = August 11, 2014 |work = [[The New York Times]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url = http://www.hollywoodreporter.com/news/robin-williams-dies-suspected-suicide-724724 |title = Robin Williams Dies of Suspected Suicide |date = August 11, 2014 |work = [[The Hollywood Reporter]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref> bija amerikāņu aktieris un komiķis.

sentences: '''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences: '''Renovācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''renovatio'' — atjaunošana) ir uzlabošanas un rekonstrukcijas process, kā arī būves pielāgošana mūsdienu vajadzībām, neizjaucot struktūras integritāti. Parasti izmanto attiecībā uz [[Celtniecība|būvniecības]] jomu.

sentences:
{{DEFAULTSORT:-10}}
[[Kategorija:1. gadu tūkstotis p.m.ē.]]
[[Kategorija:Gadsimti]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Stambulas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Istanbul Havalimani''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =İstanbul Yeni Havalimanı airport Dec 2019.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = IST
| ICAO                       = LTFM
| lidostas_tips              = Civilā
| operators        = IGA (Istanbul Grand Airport)
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 325
| elevation-m                = 99
| koordinates                =
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16L/34R
| r1-length-f                = 12,303
| r1-length-m                = 3,750
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| r2-number                  = 16R/34L
| r2-length-f                = 12,303
| r2-length-m                = 3,750
| r2-surface                 = Asfalts
| r3-number                  = 17L/35R
| r3-length-f                = 13,451
| r3-length-m                = 4,100
| r3-surface                 = Asfalts
| r4-number                  = 17R/35L
| r4-length-f                = 13,451
| r4-length-m                = 4,100
| r4-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stambulas starptautiskā lidosta''' ({{val|tr|Istanbul Havalimanı}}, IATA: '''IST''', ICAO: '''LTFM''') ir starptautiska [[lidosta]] [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]]. Tā atrodas pilsētas [[Eiropa]]s daļā, Arnavutkojas rajonā. Lidosta tika atvērta 2019. gada aprīlī. Pēc jaunās lidostas atvēršanas tika slēgta [[Ataturka starptautiskā lidosta]].

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences:
[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Otto Hermann von Vietinghoff
genannt Scheel''
|         attēls = Houdon_Otto_Hermann_von_Vietinghoff_1791.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Oto Hermaņa fon Fītinghofa krūšutēls
 (Houdon 1791, Bodes muzejs Berlīnē)
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Vikisaites+}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Gordons Leings
|     vārds_orig = ''Alexander Gordon Laing''
|         attēls = Alexander Gordon Laing.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Aravana]], [[Tombuktu]]<br />(mūsdienās [[Mali]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Viļņas Universitāte
|image             = VU_Centrinių_rūmų_ansamblis.jpg
|image_caption =
|latin_name        = ''Universitas Vilnensis''
|motto             = ''Hinc itur ad astra''
|tagline           =
|established       = 1579. gads (slēgta no 1832. līdz 1919. gadam)
|vision            =
|type              = valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Rimvīds Petrausks
|faculty           =
| map_type            = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| latd  = 54.6825 | latNS  = N
| longd = 25.287222 | longEW = E
|staff             = 2926
|students          = 19996 (2020)
|postgrad          =
|doctoral          = 847
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = http://www.vu.lt
|logo              = VU-logotype.png|150px|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Rasas punkts''' ir [[temperatūra]], līdz kurai jāatdziest [[gaiss|gaisam]], lai tajā esošais [[gaisa mitrums|mitrums]] kļūtu piesātināts un sāktos gaisa mitruma [[kondensācija]] ([[rasa]]s izkrišana). Rasas punkts ir atkarīgs arī no [[gaisa spiediens|gaisa spiediena]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Elisona Krausa
|          Attēls = Alison Krauss MerleFest 2007 01.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Elisona Krausa 2007. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|7|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Dekatura}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984–pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Rounder Records|Rounder]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Elisona Krausa''' (''Alison Krauss'', dzimusi {{dat|1971|7|23}}) ir amerikāņu [[blūgrāss|blūgrāsa]] un [[kantri]] mūzikas dziedātāja, kā arī [[vijole]]s spēlētaja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējajos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. [[1985]]. gadā viņa noslēdza līgumu ar ''[[Rounder Records]]'' un [[1987]]. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo [[mūzikas albums|albumu]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Griničas laiks''' ir [[pasaules laiks]]. Griničas laiks ir [[laika josla]], kura nosaukta arī par 0. laika joslu, šīs joslas meridiāns ir Sākummeridiāns jeb Griničas meridiāns, kas iet caur [[Karaliskā Griničas observatorija|Karalisko Griničas observatoriju]] [[Londona|Londonā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jakobs Lipmans
|          vārds_orig = Jacob Goodale Lipman
|              attēls = Jacob Goodale Lipman (1874-1939).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Ņubransvika (ASV)|Ņubransvikā]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Ratgera universitāte, Kornela universitāte
|             zinātne = agroķīmija, [[bakterioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = augsnes [[mikrobioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|valsti|upi Rietumāfrikā|Senegāla (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République du Sénégal''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Senegālas Republika
|            valsts_nosaukums = Senegal
|               karoga_attēls = Flag of Senegal.svg
|            karoga_nosaukums = Senegālas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Senegal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Senegālas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "Un Peuple, Un But, Une Foi"
|                valsts_himna = [[Pincez Tous vos Koras, Frappez les Balafons]]
|               kartes_attēls = Location_Senegal_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dakara]]
| latd=14 | latm=40 | latNS=N | longd=17 | longm=25 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[volofu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentālisms|Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Sengālas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Makijs Salls]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Senegālas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = =[[Sidiki Kaba]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Senegālas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|8|20}}
|                 platība_km2 = 196 712
|               platība_rangs = 87.
|              procenti_ūdens = 2,1
|          iedzīvotāju_skaits = 17 196 308
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 72.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $26,574 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 112.
|          IKP_PPP_per_capita = $2026
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 137.
|                         HDI = 0.478
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 154.
|                        Gini = 40,3
|                   Gini_gads = 2011
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 153.
|                      valūta = [[Rietumafrikas franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sn]]
|              tālsarunu_kods = 221
|                iso_kods_num = 686
|              iso_kods_alfa2 = SN
|              iso_kods_alfa3 = SEN
}}
'''Senegāla''' ({{val|fr|le Sénégal}}), oficiāli '''Senegālas Republika''' ({{val|fr|République du Sénégal}}), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos uz dienvidiem no [[Senegālas upe]]s, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastā. Robežojas rietumos ar [[Gambija|Gambiju]], ziemeļos ar [[Mauritānija|Mauritāniju]], austrumos ar [[Mali]] un dienvidos ar [[Gvineja|Gvineju]] un [[Gvineja-Bisava|Gvineju-Bisavu]].
Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Dakara]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šasezaka
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Chassezac
| attēls            = Chassezac01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šasezaka mazūdens periodā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ardēša (upe)|Ardēša]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=12 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=46 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 84,6
| iztekas_augstums  = 1 503
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 15,3
| gada_notece       =
| baseins           = 560
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Galipoli kauja
|partof=[[Karadarbība Tuvajos Austrumos (Pirmais pasaules karš)|Karadarbības Tuvajos Austrumos]]
([[Pirmais pasaules karš|I pasaules kara]])
|image=
|caption=Galipoli kauja, 1915. g. februāris—aprīlis
|date=[[1915]]. g. [[19. februāris]] —
[[1916]]. g. [[9. janvāris]]
|place=[[Galipoli]] pussala un [[Dardaneļi|Dardaneļu šaurums]] [[Osmaņu impērija]] (tag. [[Turcija]])
|result=Izšķiroša Osmaņu impērijas uzvara
|territory=
|combatant1={{flaga|Lielbritānija}} [[Lielbritānija|Britu impērija]]

* [[Austrālija]]
* {{flaga|Britu Indija}} [[Indija]]
* [[Ņūfaundlenda]]
* {{flaga|Jaunzēlande}} [[Jaunzēlande]]
* [[Apvienotā Karaliste]]
{{flagicon|France}} [[Francija]]
|combatant2={{OTA}}
|commander1={{flaga|Lielbritānija}} [[Īans Stendišs Monteits Hamiltons|Sers Īans Hamiltons]]
{{flaga|France}} [[Moriss Bailo]]
|commander2= [[Otto fon Sanderss]]
 [[Mustafa Kemals Ataturks|Mustafa Kemals]]
|strength1=5 divīzijas (sākumā)
14 divīzijas (beigās)
|strength2=6 divīzijas
|casualties1=300 000 (56 707 gājuši bojā)
|casualties2=255 268 (56 643 gājuši bojā) }}
{{Galipoli operācija}}'''Galipoli kauja''' notika [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules karā]] — 1915. gadā no aprīļa līdz decembrim. Tika apvienoti [[Lielbritānija|britu]] un [[Francija|franču]] spēki, lai ieņemtu [[Osmaņu impērija]]s galvaspilsētu [[Konstantinopole|Konstantinopoli]] (tag. [[Stambula]]). Mēģinājums neizdevās un nesa ļoti lielus upurus abām pusēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = AmanitaVaginata2.jpg
| att_nosaukums=Apakšsekcijas tipiskā suga — [[pelēkā makstsēne]].
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Amanitaceae
| dzimta_lv =Mušmiru dzimta
| ģints =Amanita
| ģints_lv =Mušmires
| apakšģints =Vaginatae
| apakšģints_lv =Makstsēnes
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
stacija [[Rosa jūra]]s piekrastē.]]
'''Polārstacija''' ir zinātniski pētniecisks komplekss [[Arktika|Arktikā]] vai [[Antarktika|Antarktikā]], kas veic sistemātiskus [[meteoroloģija|meteoroloģiskus]], [[aeroloģija|aeroloģiskus]], [[ģeomagnētisms|ģeomagnētiskus]], [[glacioloģija|glacioloģiskus]], [[bioloģija|bioloģiskus]], [[medicīna|medicīniskus]] un citus novērojumus<ref>{{LPE|8|34}}</ref> un paredzēts autonomas darbības nodrošināšanai zināmā laika periodā. Ar nelieliem izņēmumiem tiek ierīkotas neapdzīvotos, grūti pieejamos apvidos, kur nav citas pētniecībai piemērotas infrastruktūras. Nereti tiek kombinētas ar militāriem objektiem ([[garnizons|garnizoniem]], [[lidlauks|lidlaukiem]]).

sentences:
{{pareizrakstība+}}
. Mikaels Topeliuss, 18. gadsimta beigas]]
'''Trīsvienība''' ir doktrīna [[kristietība|kristietībā]] par [[Dievs|Dievu]] kā vienotu būtni, kuru veido trīs personas – [[Dievs Tēvs]], [[Dievs Dēls]] un Dievs [[Svētais Gars]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Akcidence''' ({{val|la|accidens}} — 'gadījuma, nejaušība') ir nesvarīgais, mainīgais, nejaušais, kas var būt neievērots bez lietas būtības maiņas (lietas mazsvarīgums).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Kantāte''' ir apjomīgs [[Liroepika|liroepiska]] vai svinīga rakstura vokāli instrumentāls [[skaņdarbs]] vienam vai vairākiem solistiem, [[Koris|korim]] un [[Orķestris|orķestrim]]. Parasti sastāv no orķestra ievada, [[Ārija|ārijām]], [[Rečitatīvs|rečitatīviem]], kora dziedājumiem. Pēc struktūras tuva [[oratorija]]i, taču atšķiras no tās ar mazāku apjomu, satura viendabību, mazāk izvērstu sižetu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Schizophora''
| attēls =Marsh_fly01.jpg
| att_nosaukums =[[Gliemežmušu dzimta|Gliemežmuša]] (''Sciomyzidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Becher]], 1882)</small>
| iedalījums =
* apakšsekcija {{TaksoSaite|Acalyptratae}}
* apakšsekcija {{TaksoSaite|Calyptratae}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bella Torna
|      Vārds_orig = ''Bella Thorne''
|          Attēls = Bella Thorne 2021.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Bella Torna 2021. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|10|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Pembrokpainsa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, modele, dejotāja
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Walt Disney Records|Walt Disney]]''
|   Darbojies_arī = [[Zendaja]]
|           Mlapa = {{URL|bellathorneofficial.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anabella Everija "Bella" Torna''' ({{val|en|Annabella Avery "Bella" Thorne}}; dzimusi {{dat|1997|10|8}})<ref name="Disney Channel Medianet">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne|title=Bella Thorne is "CeCe Jones"|accessdate=2010-11-13|work=Disney Channel Medianet|archive-date=2014-10-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20141016014106/http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu ''[[Disney Channel]]'' seriālā ''[[Shake It Up]]''. B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada ''Young Artist Awards'' balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise. Atveidojusi lomas tādās filmās kā "[[Aleksandrs un briesmīga, murgaina, neizdevusies, ļoti slikta diena]]" (''Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Day'', 2014), "[[Kopā pret pašu gribu]]" (''Blended'', 2014), "[[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]" (2015), "[[Tusnīte]]" (''The DUFF'', 2015), "[[Amitivila: Atmošanās]]" (''Amityville: The Awakening'', 2017), ''[[The Babysitter]]'' (2017), "[[Pusnakts saule]]" (''Midnight Sun'', 2018), "[[Slepkavību lielvalsts]]" (2018) un ''[[Infamous]]'' (2020).

sentences:
{{cita nozīme|Ventas pieteku|Lonastes satekupi|Raķupe}}
{{citas nozīmes|Ventas pieteku|Gaiļupe (nozīmju atdalīšana)|Gaiļupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lejējupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=02 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 19,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Ab urbe condita''''' (sastopams arī '''''Anno Urbis Conditae''''': AUC vai a.u.c. vai a.u.) ir gads "no pilsētas ([[Roma]]s) dibināšanas", kas tradicionāli tiek saistīts ar 753. gadu p.m.ē. Gadu skaitīšanas sistēma, ko lietojuši daži romiešu vēsturnieki. Mūsdienu vēsturnieki šo terminu lieto daudz biežāk par pašiem romiešiem. Romieši biežāk gadus apzīmēja nosaucot divu šajā gadā valdošo konsulu vārdus. Agrāk daudzi nekritiski redaktori AUC gadu skaitīšanas sistēmu ir pievienojuši senākiem romiešu vēsturnieku darbiem, radot iespaidu, ka šī gadu skaitīšanas sistēma izmantota biežāk nekā tas bija patiesībā.{{fact}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 36
 | lv  = Trīsdesmit seši
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šrūsberi katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Shrewsbury_Cathedral_from_Town_Walls.jpg
| image_size            =
| caption               = Šrūsberi katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Šrūsberi katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.7053
| longd                 = -2.754
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Šropšīra|Šrūsberi}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[E. V. Pjūdžins]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1852. gads
| year_completed        = 1856. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Šrūsberi katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3100"
}
</mapframe>
'''Šrūsberi katedrāle''' ({{val|en|Shrewsbury Cathedral}}) jeb '''Kristiešu palīdzības Dievmātes un Sv. Alkantaras Pētera katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Our Lady Help of Christians and Saint Peter of Alcantara}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Šropšīra]]s grāfistes [[Šrūsberi]]s pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Šrūsberi diecēze]]s galvenā baznīca. [[Neogotika|Neogotiskā]] katedrāle celta no 1852. lidz 1856. gadam un tās projekta autors ir [[E. V. Pjūdžins]] (''E. W. Pugin'', 1834—1875).

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Providensa
''Providence'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Providensas atrašanās vieta Rodailendas štatā,
ASV, iekrāsota sarkanā krāsā
|-
| '''Dibināta''' || [[1636]]. gadā
|-
| '''Platība''' || 53,2 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Iedzīvotāji''' || 190 934 (2020. gadā)
|-
| - Blīvums || 3666 cilv./km²
|-
| '''Atrašanās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],
[[Rodailenda]]
|-
| '''Mērs''' || Angeluss Taverass
(''Angel Taveras'')
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|41|49|25|N|71|25|20|W|display=inline,title}}
|-
| '''Mājaslapa''' || [http://www.providenceri.com www.providenceri.com]
|}
{{infokaste+}}
'''Providensa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Providence'') ir [[Rodailenda]]s štata administratīvais centrs, kā arī šī štata visapdzīvotākā pilsēta. Providensa ir viena no pirmajām pilsētām, kuru dibināja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref>{{Tīmekļa atsauce | language = angliski | url = http://www.city-data.com/us-cities/The-Northeast/Providence-Introduction.html | publisher = Advameg, Inc. | title = Providence: Introduction | accessdate = 2007-06-05}}</ref> Tā atrodas [[Providensas apgabals|Providensas apgabalā]] un trešā lielākā pilsēta visā [[Jaunanglija|Jaunanglijā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Augšsavoja
| official_name           = ''Haute-Savoie''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason duché fr Savoie.svg
| shield_size             = 75px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Ansī]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 74 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Augšsavojas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4388
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 746994
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.haute-savoie.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Saules meita kroņus pina''' ir [[latviešu mitoloģija|mitoloģiskā]] [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē par [[Saule (mitoloģija)|Saules meitām]] un [[Dievs (latviešu mitoloģija)|Dieva dēliem]], kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Infobox Legislature
 | background_color   = Red
 | text_color         = white
 | name               = Federālā Sapulce
 | native_name        = Федеральное Собрание
 | legislature        =
 | coa_pic            = Coat of Arms of the Russian Federation.svg
 | coa_res            =
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[Krievijas Valsts dome|Valsts dome]]<br />[[Krievijas Federācijas padome|Padome]]
 | leader1_type       = Federācijas padomes priekšsēdētājs
 | leader1            = [[Valentīna Matvijenko]]
 | party1             =
 | election1          = 2011. gada
 | leader2_type       = Valsts Domes priekšsēdētājs
 | leader2            = [[Sergejs Nariškins]]
 | party2             = [[Vienotā Krievija]]
 | election2          = 2011. gada
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party3             =
 | election3          =
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election4          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election5          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | election6          =
 | members            = 620
 | house1             =
 | house2             =
 | structure1         =
 | structure1_res     =
 | structure2         =
 | structure2_res     =
 | political_groups1  =
 | political_groups2  =
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = 04.12.2011.
 | last_election2     =
 | session_room       =
 | session_res        =
 | meeting_place      =
 | website            = {{url|http://www.duma.ru}}
 | footnotes          =
}}
'''Krievijas Federācijas Federālā sapulce''' ir [[Krievijas Federācija]]s [[parlaments]], augstākā pārstāvniecības un likumdošanas institūcija Krievijā (atbilstoši Krievijas Federācijas Konstitūcijas 95. pantam)

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = <big>Omānieši</big>
| skaits    = ~2,6 miljons
| vieta     = {{flaga|Omāna}} [[Omāna]]: 2,5 miljoni<br />{{KUW}}: 100 tūkstoši
| valoda    = [[Arābu valoda|arābu]]
| reliģija  = [[islāms]] ([[ibadīti]])
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = דקראים.jpg
|   att_nosaukums =
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|      apakšklase = Neopterygii
|   apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|      infraklase = Teleostei
|   infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|        binomial = Percomorphaceae <small>([[Donn Rosen|Rosen]], 1973)</small>
|     kategorijas = nē
|        sinonīmi =
*''Percomorpha''
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre style="overflow:auto;">
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            =
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              =
| language             =
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
</pre>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Christian David Lenz''
|         attēls = Bm05156am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Keslīne, [[Prūsijas Karaliste]]
([[Košalina]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]] (pēc citām ziņām [[Tartu]]), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = varkalis Johans Jākobs Lencs, Marija, dzimusi Cikele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Neoknapa
Kristīne Margarete Eihlere
|          bērni = 8, to skaitā [[Frīdrihs Dāvids Lencs]], [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences:
uz "Saratova" klāja 1919. gada jūnijā.]]
'''Aprīļa pučs''' bija [[Baltijas landesvērs|Baltijas landesvēra]] vācu kareivju veidotās Trieciengrupas un no Vācijas atbraukušā Pfefera brīvkorpusa kareivju īstenots apvērsums [[Liepāja|Liepājā]] [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] laikā, [[1919]]. gada [[16. aprīlis|16. aprīlī]], kura rezultātā līdz jūnija beigām tika gāzta [[Kārlis Ulmanis|Kārļa Ulmaņa]] vadītā [[Latvijas Pagaidu valdība]], un tās vietā pie varas Kurzemē un daļā Zemgales nāca pučistu izveidotais [[Latvijas Pagaidu valdība|Brimmera-Borkovska kabinets]], bet 10. maijā [[Andrievs Niedra|Andrieva Niedras]] vadītā [[Niedras valdība]]. Apvērsumu veica "Dzimtenes frontes karaspēka Drošības komiteja", kuru veidoja vācbaltiešu virsnieki — brāļi fon Manteifeļi, Mateuss fon Reke, Arnolds fon Maidels.

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name=Jūrgordena
|title=[[Jūrgordena]]
|state=autocollapse
|image=
|group1=Apkārtne
|list1=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordstādena]]
* [[Lejonsletena]]
* [[Hazēliusa vārti|Hazēliusportena]]
* [[Skansena kalns]]
|group2=Salas, tilti un ūdeņi
|list2=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordenas tilts]]
|group3=Muzeji un galerijas
|list3=
* [[Bioloģijas muzejs]]
* [[Junibakena]]
* [[Kuģu muzejs]]
* [[Liljevalka galerija]]
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Skansens]]
* [[Tabakas un sērkociņu muzejs]]
* [[Tīla galerija]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Vāsas muzejs]]
* [[Ziemeļu muzejs]]
* [[Ūdens muzejs "Aquaria"]]
|group4=Atpūtas un izklaides vietas
|list4=
* [[Junibakena]]
* [[Karaliskais Nacionālais pilsētas parks]]
* [[Tivoli Grēnalunda]]
* [[Skansena akvārijs]]
|group5=Celtnes
|list5=
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Hazēliusa vārti]]
|group6=Cits
|list6=
* [["Estonia" piemiņas memoriāls]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Jūrgordena]]
[[Kategorija:Jūrgordena]]
</noinclude>

sentences:
ilustrācija]]
'''"Mahābhārata"''' ({{val|sa|महाभारतम्}}, ''Mahābhāratam'', {{izrunā|məɦaːˈbʱaːrət̪əm}}) ir viens no diviem nozīmīgākajiem [[sanskrits|sanskrita]] eposiem [[Indijas vēsture|Senajā Indijā]]; otrs ir "[[Rāmājana]]". Šis [[eposs]] ir daļa no hindu [[itihāsa]]s (vēstures) un nozīmīga daļa no [[hindu mitoloģija]]s. Eposā izklāstīta ne tikai Indijas tautu ikdienas dzīve, ticējumi un paražas, bet arī estētiskie un ētiskie uzskati. "Mahābhārata" tiek uzskatīta par garāko eposu pasaulē.<ref name="Lochtefeld2002"/><ref name="SharmaGaur2000"/> "Mahābhārata" sastāv no 18 grāmatām. Tās {{nobr|100 000}} vārsmās ir aptuveni trīs miljoni vārdu.

sentences:
" pamatsastāvs]]
'''Adamsu ģimene''' ({{val|en|The Addams Family}}) ir izdomāta ģimene, ko radījis amerikāņu [[karikatūra|karikatūrists]] [[Čārlzs Adamss]]. Sākotnēji tā bija 150 nesaistītu karikatūru sērija, no kurām puse vairāk nekā 50 gadu garumā kopš 1938. gada publicēta izdevumā ''[[The New Yorker]]''. Šie karikatūru tēli ir adaptēti arī citos medijos, piemēram televīzijā, kino, [[videospēle|videospēlēs]], [[komikss|komiksos]], [[mūzikls|mūziklos]] un dažādās precēs.

sentences:
'''Jurgens''' var būt:
* [[Arvīds Jurgens]]
* [[Jānis Jurgens]]

sentences: '''Turbīna''' ({{val-la|turbo}}, ''turbinis'' — ‘griešanās, virpulis’) ir rotējoša [[iekārta]], uz kuras ass nostiprināts [[darbrats]] ar lāpstiņām, kas [[šķidrums|šķidruma]], [[tvaiks|tvaika]] vai [[gāze]]s spiediena [[potenciālā enerģija|potenciālo enerģiju]] pārvērš par [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]]. Pēc darbvielas izšķir [[tvaika turbīna]]s, [[gāzturbīna]]s un [[hidroturbīna]]s.<ref name="ZTV"/> Savukārt pēc iedarbības veida izšķir [[aktīvā turbīna|aktīvās turbīnas]] un [[reaktīvā turbīna|reaktīvās turbīnas]],<ref name="ZTV"/> bet pēc darbvielas plūsmas virziena — [[radiālā turbīna|radiālās turbīnas]] un [[aksiālā turbīna|aksiālās turbīnas]].<ref name="ZTV"/> Turbīnas iedala arī pēc lietošanas veida, tas ir, [[stacionārā turbīna|stacionārajās]] un [[transporta turbīna|transporta turbīnās]].<ref name="ZTV"/>

sentences:
[[Kategorija:Keramika]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūpera kalns
| attēls                   = Coppermountaincover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Copper Mountain''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Mičels]]
| producents               =
* [[Deimiens Lī]]
* Deivids Mičels
| scenārija autors         =
* Deimiens Lī
* Deivids Mičels
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Alans Tiks]]
| mūzika                   = [[Reiners Vīnss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Rose & Ruby]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 60 [[minūte|min]]
| valsts                   =
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūpera kalns"''' ({{val|en|Copper Mountain}}) ir 1983. gada  komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Deivids Mičels]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]] un [[Alans Tiks]]. Filmā divi draugi dodas uz Kolorādo slēpošanas trasi. Kamēr viens no draugiem nododas slēpošanai, otrs cenšas savaldzināt sievietes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Parka infokaste
|name                = Līča dārzi
|photo               = Supertree_Grove,_Gardens_by_the_Bay,_Singapore_-_20120712-02.jpg
|type=
|location            = {{vieta|Singapūra}}
|label_position      = left
|map                 = Singapūra#Āzija
|latd                = 1.284722
|longd               = 103.865
|area                = 101 ha
|created             = 2012. gadā
|operator            =
|visitation_num      =
|status              =
| website            = {{oficiālā mājaslapa}}
}}
<mapframe text="Līča dārzi" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q630135"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''ICI House''
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Orica House.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Austrālija|Melburna}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1955
| completion_date     = 1958
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                = 81 metrs
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 19
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''''ICI House''''' jeb '''''Orica House''''' ir biroju ēka [[Melburna]]s austrumu daļā, [[Viktorija (Austrālija)|Viktorijā]], [[Austrālija|Austrālijā]]. Ēkas kopējais augstums ir 81 metrs un tai ir 19 stāvi.

sentences:
{{Noformējums}}
{{papildu atsauces+}}
'''Tālmācība''' ir studiju forma, kas ir īpaši piemērota strādājošiem cilvēkiem. Latvijā tālmācība aktualizējusies 20. gadsimta 90. gados. Tradicionāli par tālmācību tiek saukta izglītības ieguves forma, kuras pamatā ir pastāvīgas studijas bez tieša un nepārtraukta kontakta ar mācību spēku. Saskaņā ar LR Izglītības likumu, tālmācība tiek definēta kā neklātienes izglītības paveids.
Izvēloties tālmācību, pieaugušajam ir jābūt psiholoģiski gatavam rūpīgai studiju kursu apguvei, ir nepieciešams apzināties savas iepriekšējās zināšanas, spējas, intereses, vēlmes un vajadzības. Studējošajam ir jābūt gatavam pastāvīgam mācīšanās procesam. Tālmācībā iesaistīto pieaugušo var saukt par autonomu studējošo, kuru raksturo aktīva līdzdalība studiju procesā, uzskati, ka mācības ir sadarbība ar apkārtējo pasauli. Autonoms studējošais izprot savu mācīšanās stilu, viņam raksturīga aktīva pieeja mācību uzdevumiem, viņš spēj uzņemties risku savu mācību mērķu sasniegšanā, prot pamatot spriedumus un atzinumus.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ziemeļsusēja
| attēls            = Ziemeļsusēja.jpg
| attēla_izmērs     = 200px
| paraksts          = Ziemeļsusēja pie [[Sala (Salas pagasts)|Salas]]
| vietaskarte       = Latvija
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Z no [[Akmeņāres|Akmeņārēm]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Saka (atteka)|Saka]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=1 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=30 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 52
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 75,2
| kritums           = 33
| kritums_km        = 0,63
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 0,12
| baseins           = 491
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Podvāze]], [[Piestiņa]]
}}
'''Ziemeļsusēja''' (arī '''Mazā Susēja''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95987 |title=Informācija par objektu: Ziemeļsusēja |accessdate={{dat|2018|03|15||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Jēkabpils novads|Jēkabpils]] novadā. Sākas kā novadgrāvis [[Zasas pagasts|Zasas pagastā]] ziemeļos no [[Akmeņāres|Akmeņārēm]]. Tek pa [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenumu]] paralēli Daugavai. Ietek Daugavas attekā [[Saka (atteka)|Sakā]] lejpus [[Sala (Salas pagasts)|Salas]]. Upes augštece līdz „Saltaispurvam“ un lejtece no [[Vecaldaunīca]]s ietekas regulētas, veikti plaši meliorācijas darbi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākās pietekas ir [[Landzānu upīte]], [[Ridupīte]] (6 km), [[Zasa (upe)|Zasa]] (14 km), [[Vecaldaunīca]], [[Vārzgūne]] (5 km), [[Vīpīte]], [[Podvāze]] (20 km), [[Piestiņa]] (15 km; kreisās), [[Stirnu grāvis]], [[Liepu purva grāvis]] (labās). Upi šķērso autoceļi [[P75]] un [[P76]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Ošāni]] un [[Sala (Salas pagasts)|Sala]].

sentences:
{{Infobox
|title        = {{{title|}}}
|image        = {{#if:{{{image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{image|}}}|att_izm={{{imagesize|}}}|att_izm_def=250px|paraksts={{{imagecaption|}}}}}}}

sentences: '''Karpatu Ukraina''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Карпатська Україна'') bija īslaicīgi pastāvējusi neatzīta valsts, kas tika pasludināta 1939. gada 15. martā [[Husta|Hustas]] pilsētā un pastāvēja tieši vienu dienu, līdz 16. martam, kad [[Ungārijas Bruņotie spēki|Ungārijas karaspēks]] ieņēma pilsētu (pēc citiem datiem līdz 18. martam, kad Ungārija okupēja visu Karpatu Ukrainas teritoriju).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Viesītes vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image = Viesītes vidusskola, 18.09.2016..jpg
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Vaļņu iela 2, [[Viesīte]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 7
| longEW = E
| schooltype = vispārējās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1923. gads
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| session =
| schoolnumber =
| director = Sarmīte Ratiņa<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jekabpils.lv/lv/jaunums/viesites-vidusskolas-direktores-amata-apstiprinata-sarmite-ratina|title=Viesītes vidusskolas direktores amatā apstiprināta Sarmīte Ratiņa {{!}} Jekabpils novada pašvaldība|website=www.jekabpils.lv|access-date=2023-07-14|language=lv}}</ref>
| headmistress =
| headmaster =
| key_people =
| grades =
| years = 1.—12. klase
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 378 (2022)
| ratio =
| language = latviešu
| schedtyp =
| schedule =
| year =
| alumni =
| free_label = <!-- Skolas himna -->
| free_text =
| homepage = {{URL|http://www.viesite.edu.lv/}}
}}

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Dadaisms''' (vārda ''dada'' [[etimoloģija]] neskaidra) ir virziens 20. gadsimta pirmās puses (aptuveni 1916.—1922./1923. gads) [[literatūra|literatūrā]] (galvenokārt [[dzeja|dzejā]]), [[tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]], [[teātris|teātrī]] un [[grafiskais dizains|grafiskajā dizainā]] (dadaismam raksturīgs dažādu mākslas formu [[sinkrētisms]]). Tas bija kā [[protests]] pret Pirmā pasaules kara šausmām. Tam bija raksturīgi noliegt visus pastāvošos tēlotājmākslas principus, formas un idejas. Tas noved līdz absurdam visus līdzšinējos priekšstatus par skaistumu. Dadaismu raksturo [[nihilisms]], apzināta iracionalitāte, ilūziju zaudējums, [[cinisms]] un pastāvošo mākslas principu noraidījums.

sentences:
slima cilvēka [[plaušas]] histoloģiskais preparāts, krāsots ar [[hematoksilīns|hematoksilīnu]] un [[eozīns|eozīnu]]]]
'''Histoloģija''' ({{val-el|ἱστός}} — audums, ''λόγος'' — mācība) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvo [[organisms|organismu]] [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]] un [[orgāns|orgānu]] uzbūvi [[mikroskops|mikroskopiskā]] un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme [[medicīna|medicīnā]] (histoloģijas metodes lieto [[biopsija|biopsiju]] materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām zinātnes nozarēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Ribbon-tailed_Astrapia.jpg
| att_nosaukums  = [[Lentastes astrāpija]] (''Astrapia mayeri'')
| att_izmērs     = 220px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Paradisaeidae
| dzimta_lv      = Paradīzes putnu dzimta
| ģints          = Astrapia
| ģints_lv       = Astrāpijas
| binomial       = Astrapia <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1816)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Astrāpijas''' (''Astrapia'') ir [[paradīzes putnu dzimta]]s (''Paradisaeidae'') ģints, kas apvieno 5 [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref> Visas astrāpijas ir [[endēms|endēmas]] [[Jaungvineja]]s putnu sugas.<ref name=world/>

sentences: '''Ņūmens''' ({{val|en|Newman}}) ir [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
[[File:Watercyclelatvianhigh.jpg|thumbnail|300px|Ūdens cikls]]
'''Ūdens''' jeb '''hidroloģiskais cikls''' ir [[ūdens]] nepārtraukta aprite Zemes [[biosfēra|biosfērā]]. Ūdens, galvenokārt [[Saules enerģija]]s ietekmē, [[iztvaikošana|iztvaiko]] no atklātām [[Ūdenstilpe|ūdenstilpēm]], [[augsne]]s un [[augājs|augāja]], nokļūst [[Zemes atmosfēra]]s apakšējos slāņos, kur [[kondensācija|kondensējas]] un nokrīt [[nokrišņi|nokrišņu]] veidā. Nokrītot uz Zemes, ūdens iesūcas [[augsne|augsnē]], veidojot [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]], vai aizplūst uz zemākām vietām, veidojot [[strauts|strautus]] un [[upe]]s, kas atkal ietek [[ezers|ezeros]], [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. No atklātām ūdenstilpēm ūdens iztvaiko, un process sākas no jauna.

sentences:
autobiogrāfijas oriģināla vāks]]
'''Autobiogrāfija''' ({{val-el|αὐτός}}, ''aútós'' — ‘pats’, {{gree|βίος}}, ''bíos'' — ‘dzīve’, {{gree|γράφειν}}, ''gráphein'' — ‘rakstīšana’) ir [[literārs darbs]], kurā autors vai rakstītājs sistemātiski ir aprakstījis savu [[dzīve|dzīvi]].<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Atšķirībā no [[dienasgrāmata|dienasgrāmatām]], kur pārsvarā raksta jaunākos notikumus, autobiogrāfijā apraksta jau sen notikušus notikumus no tagadējā skatu punkta, kad ir iegūta dzīves [[pieredze]], labāk izprot notikumu likumsakarības un ir mainījusies [[attieksme]] pret dažādām lietām. Neskatoties uz to, autobiogrāfijas ir [[subjektivitāte|subjektīvas]]. Vēl viens līdzīgs žanrs ir [[memuāri]], kas vairāk izpaužas kā [[atmiņa|atmiņu]] stāstījumi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gina Viegliņa-Valliete
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1947
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2022
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Valle}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[skolotāja]], [[literāte]], [[publiciste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Gina Viegliņa-Valliete''' (dzimusi '''Gaļina Viegliņa''' {{dat|1947|6|22}}, mirusi {{dat|2022|3|7}}<ref>[https://literatura.lv/lv/person/Gina-Vieglina-Valliete/1089431 Gina Viegliņa-Valliete] literatura.lv</ref>) bija [[latvieši|latviešu]] skolotāja, literāte, publiciste un [[Novadpētniecība|novadpētniece]].

sentences: '''Rokas pirksti''' ({{val|la|Digiti manus}}) ir cilvēka plaukstas [[pirksts|pirksti]]. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot [[īkšķis|īkšķi]], tos veido trīs kauli jeb [[falanga (anatomija)|falangas]] — [[pamata falanga]] (''Phalanx proximalis''), [[vidējā falanga]] (''Phalanx media'') un [[naga falanga]] (''Phalanx distalis''). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar [[delnas kauli]]em (''metacarpus''). Līdzīgi ir arī ar [[pēdas pirksti]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bīstamā fotogrāfija
| operators =
| attēls = One Hour Photo movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Marks Romaneks]]
| producents =
| scenārijs = Marks Romaneks
| aktieri = * [[Robins Viljamss]]
* [[Konija Nīlsena]]
* [[Maikls Vartans]]
* [[Gērijs Kouls]]
* [[Ēriks La Salle]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''One Hour Photo''
| studija = * ''Catch 23 Entertainment''
* ''Killer Films''
* ''John Wells Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|1|13|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|8|21|ASV}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|52,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3060172289/|title=One Hour Photo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bīstamā fotogrāfija"''' ({{Val|en|One Hour Photo}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Romaneks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Robins Viljamss]], [[Konija Nīlsena]], [[Maikls Vartans]], [[Gērijs Kouls]] un [[Ēriks La Salle]].

sentences: '''NFT''' jeb '''neaizstājamie blokķēžu žetoni'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/uznemeja-diena/finanses/neaizstajamie-blokkezu-zetoni-paradas-daudzviet-14264163|title=Neaizstājamie blokķēžu žetoni parādās daudzviet|last=Lejiņš|first=Kaspars|website=www.[[diena.lv]]|access-date=2022-02-19|date=2021-06-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/nft-jeb-neaizstajamie-blokkezu-zetoni-kada-jega-pirkt-makslu-digitali.a404818/|title=NFT jeb neaizstājamie blokķēžu žetoni. Kāda jēga pirkt mākslu digitāli?|website=www.[[lsm.lv]]|access-date=2022-02-19|date=2021-05-20|language=lv}}</ref> ({{Val-en|non-fungible token}}) ir unikāla un neaizvietojama datu vienība, kas tiek glabāta digitālajā virsgrāmatā ([[Blokķēde|blokķēdē]]).<ref name=":32">{{Ziņu atsauce|url=https://www.latimes.com/business/technology/story/2021-03-11/nft-explainer-crypto-trading-collectible|title=$69 million for digital art? The NFT craze, explained|work=Los Angeles Times|access-date=2021-04-08|date=2021-03-11|last=Dean|first=Sam}}</ref> NFT var tikt sasaistīti ar reproducējamiem darbiem, piemēram, fotoattēliem, video, 3D modeļiem, audio un cita veida digitālajiem failiem (analoģiski autentiskuma sertifikātiem). NFT izmanto blokķēdes tehnoloģiju, lai nodrošinātu publisku īpašumtiesību pierādījumu. NFT īpašnieks nevar ierobežot oriģinālā faila izmantošanu, ko var kopēt un koplietot tāpat kā jebkuru failu. Savstarpējās [[Aizstājamība|aizstājamības]] trūkums atšķir NFT no blokķēdes [[Kriptonauda|kriptonaudas]], piemēram, ''[[Bitcoin]]''.

sentences:
Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats vai attēls jau neizmantots, var izdzēst.
{{Tukša kategorija}}
[[Kategorija:Db-commons]]
[[Kategorija:NowCommons]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Folklenda Salas
|           valsts_nosaukums = Falkland Islands
|           karoga_nosaukums = Folklenda Salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Falkland Islands.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Folklenda Salu ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Falkland Islands.svg
|              kartes_attēls = Falkland Islands in United Kingdom.svg
|                valsts_moto = <!--speechmarks (quotation):-->"Desire the right"
|               valsts_himna = <!--italics (song/music title):-->''[[God Save the King]]''{{nbsp|2}}{{small|(oficiālā)}}<br />''[[Song of the Falklands]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|              galvaspilsēta = [[Stenli]]
|latd=51 |latm=42 |latNS=S |longd=57 |longm=51 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|              platība_rangs = 162.
|                platība_km2 = 12 173
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 2841<ref name=census2012>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |title=Headline results of 2012 Falkland Islands Census released |date=10 September 2012 |publisher=Falkland Islands Government |accessdate=19 December 2012 |archive-date={{dat|2013|01|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130104035546/http://www.falklands.gov.fk/headline-results-of-2012-falkland-islands-census-released/ |date={{dat|2013|01|04||bez}} }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,26
|population_density_sq_mi = 0,65 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 241.
|                    IKP_PPP = $75 miljoni
|              IKP_PPP_rangs = 223.
|               IKP_PPP_gads = 2005
|         IKP_PPP_per_capita = $55 400<ref name="CIA">2002 estimate. {{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html |title=CIA World Factbook 2012 |publisher=cia.gov |date= |accessdate=2013-01-04 |archive-date=2010-02-01 |archive-url=https://www.webcitation.org/5nDnCpHEG?url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/fk.html }}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 7.
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums = Britu valdīšanas atjaunošanas
|         neatkarības_datums = 1833
|      neatkarības_notikums2 = Kroņa kolonija
|        neatkarības_datums2 = 1841
|      neatkarības_notikums3 = Lielbritānijas atkarīgā teritorija
|        neatkarības_datums3 = 1981
|      neatkarības_notikums4 = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|        neatkarības_datums4 = 2002
|      neatkarības_notikums5 = Pašreizējā konstitūcija
|        neatkarības_datums5 = 2009
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref =
|                   HDI_gads = |HDI_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                        HDI = <!--number only--> |HDI_ref =
|                     valūta = [[Folklendas sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = FKP
|iso3166code = FK
|                 laika_zona = [[Falkland Islands Time|FKT]]
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST = [[Falkland Islands Summer Time|FKST]]
|             utc_offset_DST = −3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 500
|                     domēns = [[.fk]]
}}
'''Folklenda Salas''' ({{val|en|Falkland Islands}}), sauktas arī par '''Malvinu salām''' ({{val|es|Islas Malvinas}}), ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s kolonija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos, uz kuru pretendē arī [[Argentīna]].

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name            = Galva
| Latin           =
| Image           = Portrait of a Meerkat.jpg
| Caption         = [[Surikats|Surikata]] galva
}}

sentences:
{{cita nozīme|ēdamiem augļiem|segsēkļu zieda veidojumu, kurā attīstās sēklas,|auglis}}
s tirgū]]
'''Augļi''' ir ēdami un sulīgi [[segsēkļi|segsēkļu]] veidojumi no [[zieds|ziediem]]. Ne visu augu [[auglis|augļi]] ir ēdami. Ir ļoti daudz un dažādu ēdamo augļu. Starp ikdienā visbiežāk lietotajiem augļiem ir [[āboli]], [[banāni]], [[apelsīni]], [[vīnogas]], [[ķirši]], [[ananass|ananasi]], [[persiki]], [[mango]], [[kivi (auglis)|kivi]] un [[granātāboli]]. Ēdamo augļu grupā neliek [[rieksti|riekstus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
]]
'''Eshatoloģija''' ({{val|grc|ἔσχατος}}, ''éskhatos'' — ‘pēdējais’) ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība par [[cilvēce]]s galu, kā arī par [[pasaules gals|pasaules galu]] un [[laika beigas|laika beigām]]. Daudzās reliģiskās mācībās eksistē [[pēcnāves dzīve]] un tās izpausme atkarībā no tā, kas ir darīts laicīgajā dzīvē. Tas ir atrodams, sākot jau ar [[Senā Ēģipte|seno ēģiptiešu]] [[Nāves grāmata|Nāves grāmatu]], tālāk [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] kā pazemes dieva [[Aīds|Aīda]] valstība, kristietībā — [[debesis (reliģija)|debesis]] un [[elle]]. Slavens ir arī [[Dante Aligjēri|Dantes Aligjēri]] darbs “[[Dievišķā komēdija]]” un [[tibetieši|tibetiešu]] nāves grāmatas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Jūdaisms}}
'''''Šulhan aruh''''' (Uzklātais galds) ir 1565. gadā publicēts [[jūdaisms|jūdaisma]] likumu kodekss, kuru sarakstījis [[Sefardi|sefardu]] rabīns Jozefs Karo [[Safeda]]s pilsētā. Apmēram desmit gadus vēlāk tas tika papildināts ar Polijas [[Aškenazi|aškenazu]] rabīna Mošes Isserla kritiku un komentāriem par likumiem, kas jāievēro aškenaziem. Tas joprojām ir autoritatīvākais ebreju reliģisko likumu kodekss, īpaši ortodoksālo un sefardu ebreju rabīnu vidū, taču ''Šulhan aruh'' ir akceptēts arī aškenazi ebreju vidū. Likumu kodekss sniedz praktisku reliģisko likumu izskaidrojumu un rituālu pareizu veikšanu. [[Rabīns|Rabīnu]] eksāmenos ''Šulhan aruh'' zināšanas joprojām ir viens no svarīgākajiem pārbaudījumiem.<ref>[https://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/Judaism/shulkhan_arukh.html The Shulkhan Arukh]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rafael Cadenas
| vārds_orig = ''Rafael Cadenas''
| attēls = Rafael_Cadenas_2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 08
| dz_vieta = {{vieta|Venecuēla|Barkisimeto}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[spāņi|spānis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[spāņu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = MAZ-ETON T203
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss MAZ-ETON T203 [[Viļņa|Viļņā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Minskas automobiļu rūpnīca|MAZ]]
|rūpnīca            =
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2008. gads|2008]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15AC
|garums             = 12 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,5 m
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 32
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 103
|izmanto            =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ellerijs Klārks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Ellery Clark''
 |              attēls = Elleryclark.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Ellerijs Hārdings Klārks
 |              dz_dat = {{dat|1874|3|13}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Vestroksberija}}
 |             mir_dat = {{dat|1949|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Hinghema}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Infobox stadium|stadium_name=Kaļiņingradas stadions|native_name=Стадион Калининград|map_type=Kaļiņingradas apgabals|map_caption=|latNS=N|latd=54|lats=53|latm=41|longEW=E|longd=20|longm=32|longs=02|pushpin_map=|location={{vieta|Krievija|Kaļiņingrada}}|broke_ground=2015|opened=2017|surface=zāle|construction_cost=257 milijoni [[Eiro|eiro]]|seating_capacity=35 212 (Pasaules kausā)
25 000 (Pēc Pasaules kausa)|tenants=[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]
[[FC Baltika Kaliningrad]]|logo_image=Kaliningrad stadium - 2018-04-07.jpg}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums = Rudulis
|         attēls = Rotfeder Rudd.jpg
|     att_izmērs = 260px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Scardinius
|       ģints_lv = Ruduļi
|           suga = Scardinius erythropthalmus
|        suga_lv = Rudulis
|       binomial = Scardinius erythropthalmus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|     iedalījums =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rudulis''' (''Scardinius erythropthalmus'') ir plaši izplatīta [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') bentiskā un pelaģiskā [[saldūdens]] zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akantīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-10
|ķīm_formula=Ag2S
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, melna
|svītra=Svina pelēka, metāliska
|habituss=[[Dendrīts|Dendrīti]], labi izteikti kristāli, [[skeletkristāls|skeletkristāli]]
|skaldnība=Slikta divos virzienos
|lūzums=
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,3
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Umars Ibnelhatābs
| vārds_orģ           = {{ara|عمر بن الخطاب}}
| attēls              = Umar.png
| amats               = 2. [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu]] kalifs
| term_sākums         = {{dat|634|8|23|N}}
| term_beigas         = {{dat|644|11|3|N}}
| priekštecis         = [[Abū Bekrs]]
| pēctecis            = [[Osmāns Ibn Afāns]]
| dzim_dati           = ap [[583. gads|583]]. gadu
| dzim_vieta          = [[Meka]], [[Arābijas pussala|Arābija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|644|11|3}}
| mir_vieta           = [[Medīna]], [[Arābijas pussala|Arābija]]. [[Rāšidunu kalifāts]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           = [[Pravieša mošeja|Pravieša mošejā]], [[Medīna|Medīnā]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe pumila 4.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe pumila|Zemā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe pumila|suga_lv=Zemā kalanhoja}}
'''Zemā kalanhoja''' (''Kalanchoe pumila'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Cenu diskriminācija''' (''price discrimination'') jeb '''cenu diferenciācija''' (''price differentiation'') — atšķirīgu [[Cena (ekonomika)|cenu]] noteikšana vienādas nozīmes [[prece|precēm]] (vai [[pakalpojums|pakalpojumiem]]) atkarībā no to kvalitātes, pirkšanas (vai izmantošanas) daudzuma, [[tirgus]] vietas u. c. pazīmēm. Cenu diskriminācija paredz, ka dažādu cenu veidošana nav saistīta ar [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražošanas vai darbības izmaksām, piemēram, individuālu pieeju klienta apkalpošanā, kas rada papildus izdevumus. Pats vienkāršākais cenu vadīšanas mehānisms ir noteikt produktam cenu un to nemainīt. Taču, izmantojot cenu diskrimināciju, uzņēmums var panākt lielāku peļņu. 1920. gadā [[Artūrs Sesils Pigu]] ieviesa jēdzienu ''cenu diskriminācija''.<ref name="pigo">[http://www.econlib.org/library/NPDBooks/Pigou/pgEW.html Pigou, Arthur C., The Economics of Welfare] {{en ikona}}</ref> Jēdzienu cenu diskriminācija praksē lieto piesardzīgi, to aizstājot ar ieņēmumu vadību, ražīguma vadību vai [[Tirgus segmentēšana|tirgus segmentēšanu]]. Neatkarīgi no tā, kāds tieši jēdziens tiek lietots, tā mērķis ir gūt lielāku peļņu, izmantojot dažādas cenas vieniem un tiem pašiem produktiem.

sentences:
'''Rails''' var būt:
* [[Gilberts Rails]] (''Gilbert Ryle'') — britu filozofs ([[1900]]—[[1976]])
* [[Martins Rails]] (''Martin Ryle'') — britu astronoms ([[1918]]—[[1984]])
* [[Ruby on Rails]] — tīmekļa programmatūras ietvars programmēšanas valodai [[Ruby]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils Vissvētākās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
2011. gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Jakutu sacelšanās
| partof            = [[Krievijas Pilsoņu kara austrumu frontes]]
| image             =
| caption           = Krievijas pilsoņu karš 1923. gada 30. janvāris
| date              = 1921. gada 2. septembris – 1923. gada 16. jūnijs
| place             = [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālo Austrumu]] Ajano-Maiskas rajons
| territory         = [[Priamūrijas pagaidu valdība]]s likvidēšana
| result            = Padomju Krievijas uzvara
* [[Krievijas Pilsoņu karš|Krievijas Pilsoņu kara]] beigas
| combatant1        = {{flaga|Russian SFSR|1918}} [[Krievijas PFSR]]
 [[Padomju Savienība]] (no 1922. gada 30. decembra)
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Jakutija]]s Pagaidu reģionālā tautas valdība
*{{flagicon|Russia}} [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltā armija]]
| commander1        = {{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Ivans Strods]]
{{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Stepans Vostrecovs]]
| commander2        = Pirms 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Mihails Korobeiņikovs]]
Pēc 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Anatolijs Pepeļajevs]]
| strength1         =
| strength2         = Pirms 1921. gada 2. septembra
200
Pēc 1921. gada 2. septembra
950
| casualties1       =  apmēram 1000 cilvēku
| casualties2       =  Jakutu tautas armija zaudēja vairāk nekā 1000 sagūstīto cilvēku, 500-1000 cilvēku gāja bojā
| notes             =
| casus             =
}}
'''Jakutu sacelšanās''' jeb '''Jakutijas kampaņa''' bija pēdējā [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] epizode. Karadarbība ilga no 1921. gada septembra līdz 1923. gada jūnijam un koncentrējās [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālajos Austrumos]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Rigaer Gouvernement
Riia kubermang
 Ри́жская губе́рния''
|nosaukums_latv_val  = Rīgas guberņa
|sugasvārds          = atkarīga teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Atkarīga teritorija
|
|gads_sākums         = 1713 (1721)
|gads_beigas         = 1783
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Iekarota [[Zviedru Vidzeme]]
|date_pre            =
|event_post          = Krievijas ķeizariene [[Katrīna II]] 03.07.1783. izdeva rīkojumu, ar kuru Rīgas guberņa tika likvidēta un tās vietā izveidota Rīgas vietniecība.
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedru Vidzeme
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|image_p2            =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Rīgas vietniecība
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Rīga_1788_COA.png
|symbol              =
|symbol_type         = [[Rīgas ģerbonis]]
|
|image_map           = Rīgas guberņa Krievijas impērijā 1745.jpg
|image_map_caption   = Rīgas guberņas ("Livonijas hercogistes") karte ar Rīgas, Cēsu, Tērbatas, Pērnavas un Sāmsalas provincēm jeb apriņķiem (1745).
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, krievu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālbubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1714
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 217723
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ems
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Eems
| attēls            = 2013-05-03_Fotoflug_Nordholz_Papenburg_HP_2298.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Emsa pie Pāpenburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Teitoburgas Mežs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dollarta līcis]]/[[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}, {{NED}}
| garums            = 371
| iztekas_augstums  = 135
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 125
| gada_notece       =
| baseins           = 12 510
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraina]]

sentences:
{{Notikuma infokaste
|title                    = Baltijas valstu okupācija
|image                    = Red Army enters the territory of Lithuania during its occupation, 1940 (cropped).jpg
|image_size               = 250px
|caption                  = [[Sarkanā armija]] 1940. gadā šķērso PSRS—Lietuvas robežu un ieiet Lietuvā
|date                     = 1940. gada 15. jūnijs — 1991. gada 6. septembris
|place                    = [[Igaunija]], [[Latvija]], un [[Lietuva]]
|also known as            = Baltijas operācija ([[Padomju Savienība|PSRS]])
|outcome                 =
}}
'''Baltijas valstu okupācija''' ({{val|ru|Прибалтийская кампания}} — Baltijas kampaņa) bija triju [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] militāra sagrābšana [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] sākumā ar sekojošu pievienošanu [[Padomju Savienība|PSRS]]. 1939. gada 23. martā Lietuva bija spiesta parakstīt līgumu par [[Klaipēdas apgabals|Klaipēdas apgabala]] atdošanu Vācijai. Neilgi pēc [[Polijas kampaņa]]s 1939. gada oktobrī PSRS uzspieda trim Baltijas valstīm parakstīt vienošanos par militāro bāzu izvietošanu to teritorijās, kas iesāka PSRS protektorāta periodu (1939—1940). Ceturtā valsts [[Somija]] protektorāta līgumu parakstīt sākotnēji atteicās, tāpēc [[Ziemas karš|Ziemas karā]] [[Sarkanā armija]] okupēja tās austrumu un ziemeļu daļas un 1940. gada martā tomēr piespieda Somiju parakstīt līgumu par militāro bāzu izvietošanu.
 1939. gadā paredzētās teritoriālās izmaiņas (pa kreisi) un to izpilde 1940. gadā (pa labi)]]

sentences:
'''Smilšu skulptūra''' ir telpisks mākslas darbs no smiltīm un ūdens. Tā var būt veidota kā stājskulptūra, figurāla vai abstrakta skulptūra.
Parasti to veido profesionāli tēlnieki ar lielu pieredzi smilšu tēlniecībā. Smilšu skulptūras parasti veido smilšu skulptūru festivālos. Daudzviet pasaulē pludmalēs veido arī smilšu pilis, kas pašas par sevi nav pieskaitāmas skulptūrām. No tā arī radies nosaukums plaši pazīstamam terminam '''smilšu pils'''. Smilšu skulptūras visbiežāk tiek veidotas [[pludmale|pludmalēs]] un tiek celtas, izmantojot tikai smiltis un [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences: '''Skapis''' ir [[mēbeles|mēbele]], kas paredzēta dažādu priekšmetu uzglabāšanai. Skapjiem parasti ir [[durvis]] un vairāki [[plaukts|plaukti]]. Pēc to pielietojuma skapjus iedala [[grāmatu skapis|grāmatu skapjos]], [[drēbju skapis|drēbju skapjos]], [[trauku skapis|trauku skapjos]]. Pastāv arī [[iebūvējamais skapis|iebūvējamie skapji]], kas iestrādāti mājas vai dzīvokļa projektā. Par skapjiem dēvē arī dažādas ierīces vai iekārtas, kuras pēc izskata atgādina šo mēbeli, piemēram, [[sadales skapis]] un [[velkmes skapis]].

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vīrieši viņas dzīvē
| operators =
| attēls = Sunshine LV poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Klēra Denī]]
| producents = Olivjē Delbosks
| scenārijs = * Klēra Denī
* Kristīne Ango
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Ksavjē Bovuā]]
* [[Filips Katerīns]]
* [[Žozaina Bolasko]]
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Sandrīna Dimā]]
* [[Alekss Dekā]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Un beau soleil intérieur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6423776/|title=Let the Sunshine In (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vīrieši viņas dzīvē"''' ({{Val|fr|Un beau soleil intérieur}}) ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Francija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Klēra Denī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Ksavjē Bovuā]], [[Filips Katerīns]], [[Žozaina Bolasko]], [[Žerārs Depardjē]], [[Sandrīna Dimā]], [[Alekss Dekā]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz [[Rolāns Barts|Rolāna Barta]] 1977. gada grāmatu ''[[Fragments d’un discours amoureux]]''.

sentences:
{{Infobox military unit
| unit_name = Iznīcinātāju bataljoni
| image = Tula destroyer battalion 1941.jpg|thumb|400px
| caption = ''NKVD Tulas nodaļas iznīcinātāju bataljona'' komandieru un kaujinieku grupa 1941. gads.
| dates = 1941. gada 24. jūnijs – 1954. gads
| country = {{flaga|Soviet Union}} [[Padomju Savienība]]
| allegiance =
| branch =
| type = [[Paramilitārs]]
| role = [[Iekšējā drošība]]
| size = 328 000
| command_structure = {{flagicon image|NKVD Emblem (Gradient).svg}} [[NKVD]]
[[Sarkanā armija]]
| current_commander =
| garrison =
| ceremonial_chief =
| colonel_of_the_regiment =
| nickname =
| patron =
| motto = Ja ienaidnieks nepadosies, viņš tiks iznīcināts.
| colors =
| colors_label =
| identification_symbol =
| march = [[Internacionāle]]
| mascot =
| battles = [[Eastern Front (World War II)|Eastern front]]
*[[Kautla massacre]]
| Commanders =
| notable_commanders = Dmitrijs Kramarčuks
Mihails Pasternaks
| anniversaries = 24. jūnijs
| decorations =
| battle_honours =
}}
'''Iznīcinātāju [[Bataljons|bataljoni]]''' ({{val-ru|истребительные батальоны}}) bija [[PSRS]] militarizēti formējumi [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā un neilgi pēc tā. Iznīcinātāju bataljoni tika izveidoti piefrontes rajonos 1941. gada vasarā pēc [[Trešais reihs|Vācijas]] uzbrukuma PSRS. Bataljonu uzdevums bija cīņa ar iespējamo pretinieku desantu, vietējās pretošanās apspiešana un militāro objektu apsardze. Bataljoni bija pakļauti [[NKVD|Iekšlietu komisariātam]]. 1941. gada jūlijā PSRS bija izveidoti 1755 iznīcinātāju bataljoni ar 328 tūkstošiem cilvēku. [[Sarkanā armija|Sarkanajai armijai]] atkāpjoties, 250 tūkstošus cilvēku iekļāva regulārās armijas rindās, bet ap 30 tūkstošu atstāja partizānu cīņām. Pēc kara beigām bataljoni tika izmantoti cīņai pret [[Mežabrāļi|mežabrāļiem]] Baltijas republikās un [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas nemiernieku armiju]] [[UPA pretpadomju pretestība|Rietumukrainā]], kā arī [[Represijas|represiju]] veikšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus coccifera|suga_lv=Ogzīļu ozols|binomial=Quercus coccifera|attēls=Quercus coccifera Bellotas 2010-10-03 DehesaBoyaldePuertollano.jpg|attēls2=Quercus coccifera - Kermes oak 03.jpg}}
'''Ogzīļu ozols''' ({{val-la|Quercus coccifera}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enya
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Enje Nī Vrīnāna<br />''Eithne Ní Bhraonáin''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|df=yes|1961|05|17}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Īrija}} [[Gvīdora|Gvīdorā]], [[Donegolas grāfiste]], [[Īrija|Īrijā]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[New Age mūzika|New Age]], [[ķeltu mūzika]], [[pasaules mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[instrumentāliste]], [[komponiste]], [[ierakstu producente|producente]]
|     Instrumenti = [[dziedātājs|vokāls]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1982 - mūsdienas
|Izdevējkompānija = [[Warner Music Group|WEA]], [[Warner Music Group|Warner Music UK]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros. Records UK]], [[Reprise Records|Reprise]], [[Geffen Records|Geffen]]
|   Darbojies_arī = [[Clannad]], [[Moija Brenana|Moya Brennan]], [[Brídín Brennan]]
|           Mlapa = [http://www.enya.com www.enya.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Franks Riberī
| fullname =
| image = Franck Ribery 2019 (cropped).jpg
| caption = Riberī 2019. gadā
| birth_date = {{birth date and age|1983|4|7|df=y}}
| birth_place = {{vieta|Francija|Boloņsurmēra}}
| height = 170<ref name="profile_fcbayern">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.fcbayern.de/en/teams/first-team/franck-ribery/index.php | title = Franck Ribéry | accessdate = 11 March 2009 | publisher = fcbayern.de | archiveurl = https://web.archive.org/web/20140224204146/http://www.fcbayern.de/en/teams/first-team/franck-ribery/index.php | archivedate = {{dat|2014|02|24||bez}} }}</ref>
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1989–1996
| youthclubs1 = {{flaga|Francija}} Conti Boulogne
| youthyears2 = 1996–1999
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lille OSC|Lille]]
| youthyears3 = 1999–2000
| youthclubs3 = {{flaga|Francija}} [[US Boulogne|Boulogne]]
| years1 = 2000–2002
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[US Boulogne|Boulogne]]
| caps1 = 28
| goals1 = 6
| years2 = 2002–2003
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Olympique Alès|Alès]]
| caps2 = 19
| goals2 = 1
| years3 = 2003–2004
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Stade Brest 29|Stade Brestois]]
| caps3 = 35
| goals3 = 3
| years4 = 2004–2005
| clubs4 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz|Metz]]
| caps4 = 20
| goals4 = 1
| years5 = 2005
| clubs5 = {{flaga|Turcija}} [[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]
| caps5 = 14
| goals5 = 0
| years6 = 2005–2007
| clubs6 = {{flaga|Francija}} [[Marseļas "Olympique"|Marseille]]
| caps6 = 60
| goals6 = 11
| years7 = 2007–2019
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]
| caps7 = 273
| goals7 = 86
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam1 = {{flaga|Francija}} Francija U21
| nationalcaps1 = 13
| nationalgoals1 = 2
| nationalyears2 = 2006–2014
| nationalteam2 = {{fb|France}}
| nationalcaps2 = 81
| nationalgoals2 = 16
| caps8 = 50
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[ACF Fiorentina|Fiorentina]]
| goals8 = 5
| years8 = 2019–2021
| clubs9 = {{flaga|Itālija}} [[US Salernitana 1919|Salernitana]]
| years9 = 2021–2022
| caps9 = 24
| goals9 = 0
| totalcaps = 523
| totalgoals = 114
}}
'''Franks Anrī Pjērs Riberī''' ({{val|fr|Franck Henry Pierre Ribéry}};<ref name="FIFA Club World Cup Morocco 2013: List of Players">{{ziņu atsauce| title = FIFA Club World Cup Morocco 2013: List of Players| url = http://www.fifadata.com/document/FCWC/2013/pdf/FCWC_2013_SquadLists.pdf| publisher = FIFA| format = PDF| page = 5| date = 7 December 2013| accessdate = 7 December 2013| archive-date = {{dat|2018|12|24||bez}}| archive-url = https://web.archive.org/web/20181224185413/http://www.fifadata.com/document/FCWC/2013/pdf/FCWC_2013_SquadLists.pdf}}</ref> dzimis {{dat|1983|4|7}} [[Boloņsurmēra|Boloņsurmērā]], [[Francija|Francijā]]) ir bijušais franču [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, bijušais [[Francijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences: '''Mākslas vingrošana''' ir [[sporta veids]], kurā sportistes individuāli vai komandās (komandā esot vismaz diviem cilvēkiem) veido kompozīcijas ar vienu vai diviem priekšmetiem: aukla, aplis, vāles, bumba, lente, kā arī brīvais vingrojums (netiek izmantots neviens no rīkiem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|title=Rhythmic Gymnastics Equipment|publisher=NBC Olympics|accessdate={{dat|2012|5|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120516075031/http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|archivedate={{dat|2012|05|16||bez}}}}</ref> Individuālajās sacensībās sportistes kompozīciju veido, izmantojot tikai vienu rīku. Kad uzstājas komanda, var tikt maksimāli izmantoti divi dažādi rīki. Tajā pašā laikā sportiste vingrojuma laikā var nomainīt savu rīku. Vērtēšanas sistēma laika gaitā ir mainījusies. Līdz 2001. gadam, līdzīgi kā tas ir [[sporta vingrošana|sporta vingrošanā]], sportistu sniegums tika vērtēts līdz 10 ballu sistēmā, savukārt pašlaik — 30 ballu sistēmā. [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] mākslas vingrošana ir iekļauta kopš {{oss|V=1984|L=D}}. Lielākos panākumus tajās ir guvušas [[Krievija]]s sportistes.

sentences: '''Lēvisi of Menāri''' ({{val-de|von Löwis of Menar}}), arī '''Levīzi of Menāri'''<ref>[http://kekava.lelb.lv/?ct=dkekava Doles-Ķekavas ev.-lut. draudze]</ref> ir sena [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kas 17. gadsimtā no [[Skotija]]s ieceļoja [[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemē]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ēras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Margaret's_Cathedral,_Ayr_by_Ian_Rainey_Geograph_6036865.jpg
| image_size            =
| caption               = Ēras katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Ēras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.464722
| longd                 = -4.626667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Sautēršīra|Ēra}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Džeimss Dempsters (''James Dempster'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1826. gads
| year_completed        = 1827. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Svētās Margaritas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Margaret}}) jeb '''Ēras katedrāle''' ({{val|en|Ayr Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s dienvidrietumu pilsētā [[Ēra|Ērā]]. 1827. gadā uzceltais dievnams ir 5. gadsimtā [[Svētais Ninians|Svētā Niniana]] dibinātās, 1689. gadā likvidētās un 1878. gadā atjaunotās [[Gallovejas diecēze]]s galvenā baznīca. Baznīcas ietilpība ir 350 sēdvietu. Baznīca par katedrāli kļuva 2007. gadā, kad vecā Ēras katedrāle jeb Labā Gana katedrāle tika pamesta baznīcas apmeklētāju trūkuma pēc. Tā savukārt par katedrāli kļuva 1961. gadā, kad nodega [[Damfrīsa]]s katedrāle. Vecā katedrāle tika pārbūvēta par daudzdzīvokļu māju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta pie jūra
| operators =
| attēls = City by the sea.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Ketons-Džounss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ilaiza Dušku]]
* [[Viljams Forsaits]]
* [[Džordžs Dzundza]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City by the Sea''
| studija = ''Franchise Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|6}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3880486401/|title=City by the Sea |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilsēta pie jūras"''' ({{Val|en|City by the Sea}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Ketons-Džounss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeimss Franko]], [[Ilaiza Dušku]], [[Viljams Forsaits]] un [[Džordžs Dzundza]].

sentences:
(''Maxilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]].]]
'''Žoklis''' [[Cilvēks|cilvēkiem]] ir kauli [[Seja|sejas]] apakšējā pusē, kas nodrošina aizsardzību pret traumām, kā arī ir iesaistīti [[Runa|runāšanā]], [[Elpošana|elpošanā]] un pārtikas sakošanā. Žoklis sastāv no [[Augšžokļa kauls|augšžokļa]] (M''axilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]]. Augšžoklis ir fiksēts, bet apakšžoklis ir kustīgs un tiek kontrolēts ar dažādām [[Muskuļi|muskuļu]] grupām.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=1|title=The Anatomy of the Maxilla and the Mandible: Related Structures and Inserted Muscles|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/9781119427926.ch1|publisher=Wiley|date=2020-05-15|isbn=978-1-119-42784-1|pages=1–16|first=Dmitri|last=Lev|first2=Zvi|last2=Artzi}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurska
| operators =
| attēls = Kursk poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents =
| scenārijs = Roberts Rodats
| aktieri = * [[Matiass Shunartss]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Artēmijs Spiridonovs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Pēters Simonišeks]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Kursk''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''Belga Productions''
* ''VIA EST''
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|6|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|11|7|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{LUX}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr618091013/|title=The Command |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurska"''' ({{Val|en|Kursk}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Luksemburga]]s kopražojuma [[drāma]]s filma. Tās režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Matiass Shunartss]], [[Lea Sedū]], [[Artēmijs Spiridonovs]], [[Kolins Fērts]], [[Pēters Simonišeks]], [[Augusts Dīls]] un [[Makss fon Sīdovs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gandrīz kā mīlestība
| attēls                   = A Lot Like Love poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Lot Like Love''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Naidžels Kouls]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
| scenārija autors         = [[Kolins Patriks Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|4|21|Izraēla|2005|4|22|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005|title=A Lot Like Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414171311/http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lotlikelove.htm|title=A Lot Like Love (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gandrīz kā mīlestība"''' ({{val|en|A Lot Like Love}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Naidžels Kouls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|21||bez}} Izraēlā.

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences:
un [[rodohrozīts|rodohrozīta]] minerāli]]
'''Svītras''' krāsas noteikšana ir viena no [[mineraloģija|mineraloģijā]] plaši izmantotām [[minerāls|minerāla]] noteikšanas metodēm. Lai noteiktu svītras krāsu, minerāla paraugs tiek berzēts pret cietu, abrazīvu virsmu, kuras krāsa ir pēc iespējas tuva tīrai baltai krāsai. Visbiežāk šim nolūkam izmanto neglazēta [[porcelāns|porcelāna]] virsmu, kaut gan minerāliem, kas ir cietāki par porcelānu, jāizmanto cietāku materiālu.

sentences:
[[Kategorija:Vegānisms]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc pārliecības]]
[[Kategorija:Uzvedība]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Līvānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9601489
| date           =
| author         = Agris Vanags
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Jūras spēki]]
[[Kategorija:Vērmahts]]
[[Kategorija:Vācijas virsnieki]]

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences:
'''Absolūtais spožums''' ir lielums [[Astronomija|astronomijā]], kuru izmanto [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožuma raksturošanai. Tas ir debess ķermeņa [[redzamais spožums]], kāds būtu, ja to novērotu no 10 [[Parseks|parseku]] attāluma. Absolūto spožumu mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]]. Zvaigžņu un galaktiku absolūto spožumu apzīmē ar '''M'''.<br />
[[Saules sistēma]]s [[Planētas|planētu]], [[Komētas|komētu]] un [[Asteroīds|asteroīdu]] absolūtā spožuma definīcija ir nedaudz atšķirīga. Šajā gadījumā absolūtais spožums tiek definēts kā [[redzamais spožums]], kāds būtu objektam, ja to novērotu vienas [[Astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] attālumā no Saules un Zemes, turklāt objektam jābūt pilnā fāzē. Apzīmē ar '''H'''.

sentences: {{cita nozīme|augli|cilvēkiem ar šādu uzvārdu|Plūme (uzvārds)}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Hārdijs''' var būt:

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zanzas pagasts}}
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''E.ON SE''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      = ''VEBA''<br />''VIAG''
| successor        =
| foundation       = 2000. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Esene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = enerģijas pārvades tīkli, patērētāju risinājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.eon.com eon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''E.ON SE'''''  ir [[Vācija|Vācijā]] reģistrēta Eiropas [[pārvaldītājsabiedrība]], kas nodarbojas ar elektrības un gāzes mazumtirdzniecību, elektroapgādes tīkliem un patērētāju risinājumiem. Tā ir dibināta 2000. gadā, apvienojoties uzņēmumiem ''VEBA'' un ''VIAG''. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Diseldorfa|Diseldorfā]].

sentences: '''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas singlu
| Image            = Madonna 2 by David ShankboneRec.jpg
| Caption          =
| Alt              = 2009
| Studio           =
| Studio link      =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| Singles          = 86
| Singles link     = Singli
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Robins Huds
| attēls                   = Robinhood 1973 poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Oriģinālais plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Robin Hood''
| žanrs                    = animācijas filma, fantāzija, piedzīvojumu filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 = [[Volfgangs Rītermans]]
| producents               = Volfgangs Rītermans
| scenārija autors         =
* Lerijs Klemonss
* [[Kens Andersons]]
* Venss Gerijs
* [[Frenks Tomass]]
* Ēriks Klivorts
* Džūliuss Svendsens
* Deivids Mičeners
| galvenajās lomās         =
* [[Fils Heriss]]
* [[Endijs Devains]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Terijs-Tomass]]
* [[Braiens Bedfords]]
* [[Monika Evansa]]
* [[Kerola Šellija]]
* [[Pets Batrems]]
* [[Rodžers Millers]]
| mūzika                   = [[Džordžs Brunss]]
| operators                =
| montāža                  =
* Toms Akosta
* Džims Meltons
| studija                  = ''[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1973|11|8}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/robin-hood-1973|title=Robin Hood|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|access-date=April 6, 2019|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406123648/http://www.bbfc.co.uk/releases/robin-hood-1973}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce|last=Huddy|first=John|title=Disney Coming Out with "Robin Hood"|newspaper=[[The Blade (Toledo, Ohio)|Toledo Blade]]|date=November 7, 1973|accessdate=August 11, 2016|url=https://news.google.com/newspapers?nid=1350&dat=19731107&id=EClPAAAAIBAJ&sjid=EgIEAAAAIBAJ&pg=7067,2963977&hl=en}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movies/1973/00246.php|publisher=The Numbers|title=Robin Hood, Box Office Information|accessdate=January 17, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Robins Huds"''' ({{val|en|Robin Hood}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kompānijas ''[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]'' uzņemta muzikāla [[animācijas filma|animācijas]] piedzīvojumu komēdija, kas balstīta uz leģendu par Robinu Hudu. Filmas režisors un producents ir [[Volfgangs Rītermans]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Fils Heriss]], [[Endijs Devains]], [[Pīters Ustinovs]], [[Terijs-Tomass]], [[Braiens Bedfords]], [[Monika Evansa]], [[Kerola Šellija]], [[Pets Batrems]] un [[Rodžers Millers]]. Filmas pirmizrāde norisinājās {{dat|1973|11|8||bez}}. Šī ir Volta Disneja animācija studijas 21. pilnmetrāžas animācijas filma.

sentences: {{Commonscat|Boxers from Latvia|Latvijas bokseri}}

sentences:
{{labs raksts}}
s domes priekšsēdētāja vēlēšanām (attēlā — Jūrmalas ģerbonis)]]
'''Jūrmalgeita''' ir skandāls, kas ir saistīts ar 20 000 [[eiro]] liela kukuļa piedāvāšanu [[Jūrmala]]s domes deputātam [[Ilmārs Ančāns|Ilmāram Ančānam]], lai viņš {{dat|2005|03|18}} paredzētajā domes sēdē atbalstītu [[Juris Hlevickis|Jura Hlevicka]] kandidatūru pilsētas mēra amatam. Ančāns par notikušo ziņoja [[Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs|Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam]] (KNAB), kas arestēja vairākas personas.

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 13.
|attēls         = 13Saeima2018.svg
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2018. gadā
|sākums         = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
|beigas         = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
|priekšsēdētājs = [[Ināra Mūrniece]]
|pr biedri = * [[Dagmāra Beitnere-Le Galla]]<br />
* [[Inese Lībiņa-Egnere]]
|frakcijas      =
* [[Saskaņa]] (22)
* [[KPV LV]] (16)
* [[Jaunā konservatīvā partija]] (16)
* [[Attīstībai/Par!]] (13)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (13)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (11)
* [[Jaunā Vienotība]] (8)
* Pie frakcijām nepiederošie deputāti (1)
|pirms          = [[12. Saeima]]
|pēc            = [[14. Saeima]]
}}
'''13. Saeima''' bija [[Latvija|Latvijas Republikas]] [[Saeima|parlamenta]] 13. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2018. gada 6. novembrī.

sentences: '''Kvadrātkods'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.vestnesis.lv/op/2017/20.5 |title= Par angļu valodas termina ''QR code'' atveidi latviešu valodā |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |date= 2017. gada 25. janvāris |accessdate= 2019. gada 8. martā}}</ref> jeb '''QR kods''' ({{val|en|QR code}}) ir divdimensiju kods, ko 1994. gadā radīja [[Japāna]]s korporācija ''[[Denso|Denso-Wave]]''. "QR" ir [[abreviatūra]] no vārdiem "ātra atbilde" ({{val|en|Quick Response}}), jo tā radītājs bija paredzējis kodu un tā saturu atkodēt īsā laika brīdī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Nabokovs|Nabokovs}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Nabokovs
|     vārds_orig = ''Владимир Набоков''
|         attēls = Nabokov book cover.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1899|4|22}}|{{dat||4|10}}}}
| dz_gads = 1899
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1977
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, pasniedzējs
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]<br />[[angļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[modernisms]], [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Andrejs Belijs]], [[Antons Čehovs]], [[Francs Kafka]], [[Gistavs Flobērs]], [[Nikolajs Gogolis]], [[Edgars Alans Po]], [[Marsels Prusts]], [[Tomass Mains Rīds]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Roberts Luiss Stīvensons]]
| ietekmējis = [[Martins Emiss]], [[Maikls Šeibons]], [[Dons Delillo]], [[Džefrijs Eigenidis]], [[Džumpa Lahiri]], [[Tomass Pinčons]], [[Salmans Rušdi]], [[Zedija Smita]], [[Džons Apdaiks]], [[Džons Benvils]], [[Havjērs Mariass]], [[Ričards Rortijs]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2515''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2515''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Bars-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|3|23|SK}} 09:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 4000 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 97,6°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 592 km
| Periapsīda             = 542 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2503]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2515''''' (''Космос-2515'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada februārī.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig =Max Stirner
|              attēls =Max stirner.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =[[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] zīmēts Makša Štirnera portrets
|             dz_gads =1806
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =25
|            dz_vieta =[[Baireita]],  [[Bavārijas karaliste]],
(tagad {{DEU}})
|              m_gads =1856
|           m_mēnesis =06
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]],
(tagad {{DEU}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =vēsturiski - [[jaunhēgelietis]],
mūsdienās tiek uzlūkots par [[anarhisms|individuālā anarhisma]], [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]], [[nihilisms|nihilisma]], [[postmodernisms|postmodernisma]] priekšteci
|           intereses =[[ētika]], [[politika]], [[īpašums]], [[vērtība (filozofija)|vērtība]]
|              idejas =[[egoisms]]
|          alma_mater =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
|           skolotājs =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Adams Smits]]
|          ietekmējis =[[Frīdrihs Engelss]], [[Kārlis Markss]], [[Bendžamins Takers]], [[Džons Henrijs Makejs]], [[Ernsts Jingers]], [[Pīters Lemborns Vilsons]]
|               darbi ="[[Cilvēks pats un viņam piederošais]]" (''Der Einzige und sein Eigentum'', 1844)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Agropyron pectiniforme sl26.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=|apakšdzimta_lv=|ģints=Agropyron|ģints_lv=Pavārpatas|suga=Agropyron pectinatum|suga_lv=Ķemmveidīgā pavārpata|sinonīmi=Agropyron cristatum <i>L.</i>|kategorijas=nē|binomial=Agropyron pectinatum|autors=(M.Bieb.) P.Beauv.}}
'''Ķemmveidīgā pavārpata''' ({{val|la|Agropyron pectinatum}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s dienviddaļā, taču suga ir ievazāta arī Eiropas [[Centrāleiropa|centrālajā]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur atsevišķi eksemplāri ir sastopami ceļu un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās. Arī pamatareālā sastopama atklātās smilšainās un akmeņainās vietās, dažādos uzbērumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/agropyron-pectinatum-mbieb-pbeauv/|title=ķemmveidīgā pavārpata - Agropyron pectinatum (M.Bieb.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-18}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karls Lūiss
 |          attēls = Save The World Awards 2009 show06 - Carl Lewis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds = Frediriks Karltons Lūiss
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|7|1}}
 |         dz_viet = {{flaga|ASV}} [[Birmingema (ASV)|Birmingema]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 81 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]], [[4 x 100 m stafete]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk = 1979
 |        kar_beig = 1997
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Wendell Baker Story''
| attēls                   =  Wendellbaker.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Endrū Vilsons]]
* [[Lūks Vilsons]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Deivids L. Bušnels]]
| scenārija autors         = Lūks Vilsons
| galvenajās lomās         =
* Lūks Vilsons
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Edijs Grifins]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Harijs Dīns Stentons]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mobius Entertainment]]''
* ''[[MHF Zweite Academy Film]]''
* ''[[Franchise Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Wendell Distribution Inc.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|3|11|}}
| ilgums                   = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wendell-baker-story-2005|title=The Wendell Baker Story|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629102955/https://bbfc.co.uk/releases/wendell-baker-story-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|153 169}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wendellbakerstory.htm|title=The Wendell Baker Story|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Wendell Baker Story''''' ir 2005. gada komēdija, kuras režisori ir [[Endrū Vilsons]] un [[Lūks Vilsons]]; Lūks ir arī filmas scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem. Citas lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Eva Mendesa]], [[Edijs Grifins]], [[Kriss Kristofersons]] un [[Harijs Dīns Stentons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|3|11||bez}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mīnojas Hērakleja
| native_name    = {{gree|Ἡράκλεια Μινῴα}}
| image          = Ruins of a residential quarter - Heraclea Minoa - Italy 2015.JPG
| image_size     =
| caption        =
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 23| lats = 38| latNS = N
| longd = 13| longm = 16| longs = 50| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 6. gadsimta pr.Kr. vidus
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mīnojas Hērakleja''' ({{val|grc|Ἡράκλεια Μινῴα}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Sicīlija]]s dienvidu piekrastē netālu no Halikas (mūsdienās [[Platani]]) grīvas, 25 km uz rietumiem no [[Agridžento]] (bijušās [[Akraga]]s). Tā atrodas netālu no mūsdienu līdzīgi nosauktās [[Katolika Hērakleja]]s pilsētas, [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Arheoloģiskie dati parādīja, ka pilsēta tika dibināta 6. gadsimta pr.Kr. vidū kā grieķu kolonijas, [[Selinunte]]s, priekšpostenis un bija pilnībā pamests apmēram 1. gadsimtā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A350 XWB''
|attēls               = A350 First Flight - Low pass 02.jpg
|paraksts             = ''A350'' pirmais lidojums 2013. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|2013|6|14|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|2015|1|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = Kopš 2010. gada
|skaits               = 235 (2019. gada Janvārī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
|priekštecis          = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A350 XWB''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna|reaktīvo lidmašīnu]] saime. To kopš 2010. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums = [[Timbaland]]
|Image =
|Image size =
|Caption =
|Studio = 3
|Studio link = Studijas albumi
|Compilation = 1
|Comp link = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
|Singles = 10
|Singles link = Singli
|Music videos = 8
|MV link = Video
|Soundtrack =
|Soundtrack link =
|Option =
|Option name = Neizdoti albumi
|Option link = Neizdoti
|Option color = Pink
|1Option =
|1Option name =
|1Option link =
|1Option color =
|2Option =
|2Option name =
|2Option color =
|References =
|Ref link =
}}

sentences: '''256''' ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 255 un 257. Tā pieraksts [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 100.

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences:
'''Ports''' var būt:
* [[ports (TCP/IP)]] — [[TCP/IP modelis|TCP/IP modeļa]] [[Transporta slānis|transporta slāņa]] protokola kontroles informācija;
* [[pieslēgvieta]] — Fizikāla aparatūras pieslēgvieta savienojumam ar citām iekārtām;
* [[Ričijs Ports]] (''Richie Porte'') — Austrālijas šosejas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā).

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
''n''-Baldriānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H10O2
|molmasa=102,13
|blīvums=930
|kušanas temperatūra=–35 °C
|viršanas temperatūra=186 °C
}}
'''Baldriānskābe''' (n-pentānskābe, butānkarbonskābe, С4Н9СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Baldriānskābe ir bezkrāsains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Baldriānskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''valerātiem''' ({{Val-la|valeriana}} - [[baldriāns]]).
Baldriānskābei ir 4 struktūr[[izomēri]]:
* ''n''-pentānskābe (''n''-baldriānskābe) СН3–СН2–СН2–СН2–COOH
* 3-metilbutānskābe (izobaldriānskābe) СН3–СH(СН3)–СН2–СООН
* 2-metilbutānskābe (metiletiletiķskābe) СН3–СН2–СH(СН3)–СООН (optiski aktīva)
* 2,2-dimetilpropānskābe (trimetiletiķskābe) СН3–С(СН3)2–СООН

sentences:
{{cita nozīme|filmu|grieķu alfabēta burtu|pī (burts)}}
{{citas nozīmes|filmu|pī (nozīmju atdalīšana)|pī}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pī
 | oriģinālnos = π (Pi)
 |      attēls = Piposter.jpg
 |    paraksts =
 |       žanrs = sirreāls [[trilleris]]
 |    režisors = [[Darens Aronovskis]]
 |  producents = [[Eriks Vatsons]]
 |   scenārijs = {{Plain list|
* [[Darens Aronovskis]]
* [[Šons Gilets]]
* [[Eriks Vatsons]]
}}
 |     aktieri = {{Plain list|
* [[Šons Gilets]]
* [[Marks Mārgoliss]]
* [[Bens Šenkmans]]
}}
 |      mūzika = [[Klints Mansels]]
 |   operators = [[Metjū Lībetiks]]
 |     montāža =
 |     studija = ''Harvest Filmworks,
Truth and Soul Pictures,
Plantain Films,
Protozoa Pictures''
 | izplatītājs = ''Artisan Entertainment''
 |    izdošana = 1998
 |      ilgums = 84 minūtes
 |      valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = 60 000 dolāru<ref name="trivia">[http://www.imdb.com/title/tt0138704/trivia IMDb - Trivia]</ref>
 |    ienākumi = 3,2 miljoni dolāru<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pi.htm Pi (1998)]. Box Office Mojo. Retrieved on 2010-11-21.</ref>
 |        imdb = 0138704
}}
'''"Pī"'''<ref>[http://www.la.lv/nogurusais-dumpinieks%E2%80%A9/ NEDĒĻAS FILMA: Noass] LA.lv</ref> jeb '''π''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Kinorežisors|kinorežisora]] [[Darens Aronovskis|Darena Aronovska]] 1998. gadā uzņemts psiholoģisks [[trilleris]], pirmā viņa režisētā filma. Filma ieguva Režisora balvu (''Directing Award'') 1998. gada Sandensas kinofestivālā (''Sundance Film Festival''), Neatkarīgā gara balvu (''Independent Spirit Awards'') balvu kategorijā "Labākais debitanta scenārijs" un ''Gotham Awards'' Atvērtās plaukstas balvu (''Gotham Open Palm Award'').

sentences: {{Commons cat|Mountain passes|Kalnu pārejas}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vēzis|Vēzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēzis
| abbreviation = Cnc
| name_latin = Cancer
| RA = 9
| dec = +20
| areatotal = 505.872
| arearank = 31. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Tarfs]]
| starmagnitude = 3.5
| neareststarname =[[DX Cnc]]
| stardistance = 11.8
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Mazais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Lāčupe—Iļģuciems''' ir mazizmantota 2 km gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lāčupe (stacija)|Lāčupes staciju]] ar [[Iļģuciema Kravas stacija|Iļģuciema Kravas staciju]]. Šajā līnijā ir tikai viens sliežu ceļš, tā nav elektrificēta, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences: '''Svaru stienis''' ir [[sporta rīks]], kuru izmanto [[svarcelšana|svarcelšanā]], [[pauerliftings|pauerliftingā]], kā arī vienkārši [[spēka vingrinājums|spēka vingrinājumos]], lai attīstītu [[muskulis|muskuļu]] spēku vai apjomu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Sīnājs
| Nosaukums2           = طور سيناء
| Photo                = Mount Sinai Egypt.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Sīnāja kalna virsotne
| karte                = Ēģipte
| paraksta_izvietojums = left
| latd= 28|latm= 32|lats= 23|latNS=N
| longd= 33|longm= 58|longs= 24|longEW=E
| Augstums            = 2285
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta     = {{vieta|Ēģipte|Sīnāja pussala}}
| Kalnu grēda         =
| Augstiene           =
| Kāpums              =
| Parent peak         =
| Coordinates         =
| Topographic map     =
| Type                =
| Volcanic_Arc/Belt   =
| Age                 =
| Last eruption       =
| First ascent        =
| Easiest route       =
| Grid_ref_UK         =
| Grid_ref_Ireland    =
| Listing             =
| Translation         =
| Language            =
| Pronunciation       =
}}
'''Sīnājs''' ({{val|ar|طور سيناء}} ''{{transl|ar|ALA|Ṭūr Sīnāʼ }}'' vai {{val|ar|جبل موسى}} ''{{transl|ar|ALA|Jabal Mūsá }}''; Ēģiptes arābu: '''{{transl|arz|Gabal Mūsa}}'''; {{val-he|הר סיני}} ''{{transl|he|Har Sinai}}'') ir kalns [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Šī ir iespējamā Bībeles Sīnāja kalna atrašanās vieta, kas ir vairākkārt pieminēts [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatā]], [[Tora|Torā]], [[Bībele|Bībelē]] un [[Korāns|Korānā]]. Saskaņā ar [[ebreji|ebreju]], [[kristieši|kristiešu]] un [[islāms|islāmistu]] tradīciju, Bībeles Sīnāja kalnā [[Mozus]] saņēma [[Desmit baušļi|desmit baušļus]].

sentences: '''Solo''' (no {{val-it|solo}} — "viens pats")  var būt:

sentences: '''Gazlaitings''' (no {{val|en|gaslighting}} — 'apgaismošana ar gāzi') ir [[Psiholoģiska manipulācija|psiholoģiskas manipulācijas]] veids, kurā cilvēks mēģina sēt šaubas konkrēta indivīda vai grupas locekļos, liekot viņiem apšaubīt viņu pašu [[Atmiņa|atmiņu]], [[Uztvere|uztveri]] un saprātu. Gazlaitinga mērķis ir destabilizēt upuri un deleģitimizēt upura uzskatus, izmantojot informācijas noliegšanu un sagrozīšanu, maldināšanu un melošanu, un pretrunu izvirzīšanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lexico.com/definition/gaslight|title=Gaslight|website=Lexico Dictionaries|access-date=2019-12-30|language=en|archive-date=2016-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20160823070251/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/gaslight}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Normāls trips
| operators =
| attēls = JoyRide plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Adele Lima]]
| producents = * [[Sets Rogens]]
* [[Evans Goldbergs]]
* Džeimss Vīvers
* Džošs Fagens
* Čerija Čīveprāvetdomronga
* Terēsa Hsiao
* Adele Lima
| scenārijs = * Čerija Čīveprāvetdomronga
* Terēsa Hsiao
| aktieri = * [[Ešlija Pārka]]
* [[Šerija Kola]]
* [[Stefanija Šū]]
* [[Sabrina Vū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Joy Ride''
| studija = * ''Point Grey Pictures''
* ''Red Mysterious Hippo''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|17}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15268244/|title=
Joy Ride (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Normāls trips"''' ({{Val|en|Joy Ride}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Adele Lima]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ešlija Pārka]], [[Šerija Kola]], [[Stefanija Šū]] un [[Sabrina Vū]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dominikāna]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Dominikana]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Osips Mandelštams
|     vārds_orig = ''Осип Мандельштам''
|         attēls = Osip Mandelstam Russian writer.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mandelštams 1914. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1891|1|15}}|{{dat||1|3}}}}
| dz_gads = 1891
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 15
| dz_vieta =  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 27
| m_vieta = nometne "Vtoraja rečka" pie [[Vladivostoka]]s, {{URS}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = [[ebreji|ebrejs]]
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Pols Verlēns]], [[Fjodors Sologubs]], [[Fjodors Tjučevs]], [[Nikolajs Gumiļevs]], [[Anna Ahmatova]], [[Boriss Pasternaks]], [[Innokentijs Aņņenskis]], [[Konstantīns Batjuškovs]]
| ietekmējis = [[Nikolajs Gumiļevs]], [[Anna Ahmatova]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Aizmetnis''' Vikipēdijā ir nepilnīgs raksts, kurā trūkst kādas neapstrīdami svarīgas informācijas par tēmu. Aizmetņus apzīmē ar speciālām [[:Kategorija:Aizmetņu veidnes|aizmetņu veidnēm]]. Parasti aizmetņa statusu piešķir rakstiem, kurā ir tikai daži teikumi.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''República de Nicaragua''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Nikaragvas Republika
|           valsts_nosaukums = Nicaragua
|           karoga_nosaukums = Nikaragvas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nicaragua.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nikaragvas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Nicaragua.svg
|              kartes_attēls = Nicaragua (orthographic projection).svg
|                valsts_moto = ''En Dios Confiamos'' {{spaces|2}}{{es ikona}}
"Mēs ticam Dievam"<ref>Kā rakstīts uz [[Nikaragvas kordova|Kordovas]] (banknotes un monētas); piemēram, [http://www.bcn.gob.ni/moneda/circulacion/ Banco Central de Nikaragva] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20050218112731/http://www.bcn.gob.ni/moneda/circulacion/ |date={{dat|2005|02|18||bez}} }}</ref>
|               valsts_himna = ''[[Salve a ti, Nicaragua]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
Paklanies tev, Nikaragva

|             valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|         regional_languages = [[angļu valoda|angļu]] un [[Amerikas pamatiedzīvotāji|Amerikas indiāņu]] minoritāšu valodas
|            etniskās_grupas = 69% [[metiss|metisi]]
 17% baltie (pārsvarā spāņu, vācu, itāļu vai franču izcelsmes)
 9% melnie
5% [[Amerikas pamatiedzīvotāji|amerindiāņi]]
|              galvaspilsēta = [[Managva]]
|latd=12 |latm=09 |latNS=N |longd=86 |longm=16 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]], [[Prezidentāla sistēma|prezidentāla]] [[republika|konstitucionāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Nikaragvas prezidents|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Daniels Ortega]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Nikaragvas viceprezidents|Viceprezidents]]
|              valsts_galva2 = Omārs Halsevenss
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no Spānijas
|       neatkarības_notikums = Deklarēta
|         neatkarības_datums = {{dat|1821|9|15}}
|      neatkarības_notikums2 = Atzīta
|        neatkarības_datums2 = {{dat|1850|7|25}}
|      neatkarības_notikums3 = Revolūcija
|        neatkarības_datums3 = {{dat|1979|7|19}}
|              platība_rangs = 97.
|                platība_km2 = 130 373
|             procenti_ūdens = 7,14
|         iedzīvotāju_skaits = 6 359 689
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 110.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 51
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 155.
|                    IKP_PPP = $31,177 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/01/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=278&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=76&pr.y=6 |title=Nikaragva|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-04-22}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2015
|         IKP_PPP_per_capita = $4 972<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,631
|                  HDI_rangs = 125.
|                   HDI_gads = 2014
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 45,7
|                  Gini_gads = 2009
|            Gini_kategorija = vidējs
|                     valūta = [[Nikaragvas kordova|Kordova]]
|               valūtas_kods = NIO
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -6
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.ni]]
|               iso_kods_num = 558
|             iso_kods_alfa2 = NI
|             iso_kods_alfa3 = NIC
|             tālsarunu_kods = 505
|                   piezīme1 = Tiek izmantotas arī angļu un Karību jūras iezemiešu valodas.
|                   piezīme2 = Informācija no [https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/nu.html CIA World Fact Book]
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = [[Erzji|Erzju]] sievietes tautastērpos
|tauta=Mordvieši
|native_name = ''эрзят, мокшет''
|skaits=ap 840 tk.
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[erzju valoda]]
[[mokšu valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[marieši]]
}}
'''Mordvieši''' ir apvienojošs nosaukums divām radniecīgām [[Krievija]]s [[Pievolga]]s reģionā dzīvojošām [[somugri|somugru]] tautām — [[erzji]]em un [[mokši]]em.<ref>{{PZT|491}}</ref> Vairāk kā trešā daļa (333 tūkstoši) mordviešu dzīvo [[Mordvija|Mordvijas Republikā]], kur tie veido 40 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Pārējie dispersi apdzīvo teritorijas kaimiņu administratīvajās vienībās: [[Samaras apgabals|Samaras]] (65 tūkstoši), [[Penzas apgabals|Penzas]] (54 tūkstoši), [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas]] (39 tūkstoši), [[Orenburgas apgabals|Orenburgas]] (38 tūkstoši) apgabalos un citur. Neliela daļa dzīvo [[Ukraina|Ukrainā]] (9 tūkst.), [[Kazahstāna|Kazahstānā]] (8 tūkst.) un citās bijušās [[PSRS]] valstīs. Abām mordviešu tautām ir izteikta atšķirīga nacionālā pašapziņa, tās runā atsevišķās, savstarpēji nesaprotamās valodās.<ref name=autogenerated1>[http://www.fennougria.ee/index.php?id=10921 НДО «Учреждение Фенно-Угриа»]</ref> Mordviešu lielākā daļa ir [[erzji]] (ap 517 000), kas apdzīvo mordviešu areāla austrumus. Mazākā — [[mokši]] (ap 296 000) — apdzīvo mordviešu areāla ziemeļrietumus.

sentences:
) Būves un ritošā sastāva gabarīts]]
'''Gabarīts''' transportā nodrošina ceļa būvju, ierīču un ritošā sastāva, kā arī ritošajam sastāvam ar ritošo sastāvu normālu mijiedarbību ar nepieciešamajām spraugām. Izšķir būvju gabarītu un ritošā sastāva gabarītu. Gabarīti ir ļoti daudzveidīgi. Tie atšķiras starp valstīm, starp [[Sliežu platums|sliežu platumiem]], starp transporta veidiem (dzelzceļš, [[autotransports]], [[veloceļš]], gājēju ceļš u.tml.), kustības ātruma u.tt. u.t.jp. Primārais gabarīts, kas nosaka ritošā sastāva gabarītu ir būvju gabarīts. Ritošā sastāva gabarīts ir no tā atvasināts, ievērojot minimālo spraugu lielumus.

sentences:
ir redzams no [[Kosmoss|kosmosa]] ar neapbruņotu aci.]]
'''Faktoīds''' ({{Val-en|factoid}}) ir izdomāts vai pieņemts apgalvojums, kas tiek pasniegts kā fakts.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/fakto%C4%ABds|title=faktoīds {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-08-14}}</ref> Jēdziens izgudrots [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1973. gadā, kad klajā nāca amerikāņu rakstnieka un žurnālista Normana Meilera [[Biogrāfija|biogrāfiskā]] grāmata par [[Merilina Monro|Merilinu Monro]]. Rakstnieks skaidroja, ka faktoīdi ir fakti, kuri pirms parādīšanās [[Publiskā telpa|publiskajā telpā]] nav eksistējuši.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://time.com/82601/the-origins-of-writerly-words/|title=‘Earthshattering,’ ‘Bedazzled,’ ‘Factoid’: The Origins of Writerly Words|website=Time|access-date=2022-08-14|language=en}}</ref> Faktoīdi ir izdomājumi maldinošas informācijas papildu apstiprināšanai vai pastiprināšanai. Laikraksts [[The Washington Post|''The'' ''Washington Post'']] raksturoja faktoīdu kā informāciju, kura "šķiet kā fakts, varētu būt fakts, bet faktiski nav fakts".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtontimes.com/news/2007/jan/23/20070123-121624-9376r/|title=Ah, there’s joy in Mudville’s precincts|last=https://www.washingtontimes.com|first=The Washington Times|website=The Washington Times|access-date=2022-08-14|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Igors Girkins
|     vārds_orig = ''Игорь Гиркин''
|         attēls = Igor Ivanovich Strelkov Yekaterinburg3.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Igors Girkins 2015. gadā
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of Igor Strelkov.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Igors Girkins''' ({{val|ru|Игорь Всеволодович Гиркин}}, dzimis {{dat|1970|12|17}} [[Maskava|Maskavā]]), pazīstams ar pseidonīmu '''Strelkovs''' ({{val|ru|Стрелков}}), ir [[Krievija]]s publicists, krievu [[nacionālisms|nacionālists]] un [[monarhists]], vairāku militāro konfliktu dalībnieks. Viņam bijusi nozīmīga loma vairākos militāros konfliktos, īpaši 2014. gadā [[Donbasa karš|Donbasa karā]]. Ukrainas varas iestādes viņu vaino [[Terorisms|terorismā]] un [[Eiropas Savienība]] iekļāva sankcijām pakļauto personu sarakstā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristīna Agilera
|Attēls           = Christina Aguilera at the VinFuture Prize 2022, in Vietnam.png
|Att_izm          =
|Apraksts         = Kristīna Agilera 2022. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Kristīna Marija Agilera
|Dzimis           = {{Dzimšanas datums un vecums|1980|12|18}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[popmūzika]]
[[Ritmblūzs|R&B]]
[[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = dziedātāja
dziesmu tekstu autore
dejotāja
[[filantrops|filantrope]]
|Gadi             = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [http://www.christinaaguilera.com/ christinaaguilera.com]
|         Dzimums = S
}}
'''Kristīna Marija Agilera''' (''Christina María Aguilera''; dzimusi {{dat|1980|12|18}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dziedātāja, dziesmu tekstu autore. Pēc parādīšanās vietējā mēroga talantu šovos un Disneja kanāla šovā ''The New Mickey Mouse Club'', viņa animācijas filmai "[[Mulāna]]" ierakstīja dziesmu ''Reflections'' un īsi pēc tam parakstīja sadarbības līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[RCA Records]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rcarecords.com/artists.php |title=The Official Homepage of RCA Records |access-date={{dat|2009|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090201025400/http://www.rcarecords.com/artists.php#Christina+Aguilera |archivedate={{dat|2009|02|01||bez}} }}</ref> Popularitāti Kristīna Agilera ieguva pēc viņas pirmā studijas albuma ''Christina Aguilera'' izdošanas 1999. gadā, no kura visi trīs singli sasniedza ''[[Billboard Hot 100]]'' pirmo vietu.<ref>[http://www.smh.com.au/articles/2003/08/31/1062268467251.html Stripped for all the world to hear - smh.com.au]</ref> 2001. gadā mūziķe izdeva ''Latino Pop'' stilā ieturētu albumu ''Mi Reflejo'' un vēlāk sekoja vairākas veiksmīgas sadarbības ar citiem mūziķiem, kas nodrošināja Agilerai vispasaules slavu. Tomēr viņa nebija apmierināta ar savu mūziku, tādēļ nolēma to kardināli mainīt.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Uniātu (Dievmātes Patvēruma jeb Pokrova)baznīca Jēkabpilī.
Tagad pareizticīgo baznīca.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = MATLAB
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 =
 |               file_ext =
 |               paradigm = {{vikidati|properties|linked|P3966}}
 |               released = 1984. gadā
 |                 author =
 |              developer = {{vikidati|properties|linked|P178}}
 | latest_release_version =
 |    latest_release_date =
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations =
 |               dialects =
 |          influenced by = {{vikidati|properties|linked|P737}}
 |             influenced =
 |       operating system = {{vikidati|properties|linked|P306}}
 |                license =
 |          working_state =
 |                website =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pašreizējie valstu vadītāji]]
[[Kategorija:Monarhi| ]]

sentences: '''Cēzara šifrs''' ir viens no [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] pielietotajiem [[šifrs|šifriem]]. To pirmais izmantoja [[Jūlijs Cēzars]], kad vajadzēja nosūtīt kādu ziņu savai armijai. No tā arī cēlies šī šifra nosaukums. Cēzara šifrs ir salīdzinoši vienkāršs: katrs ziņojuma [[burts]] tiek aizvietots ar citu burtu, kas atrodas, piemēram, trīs vienības tālāk [[alfabēts|alfabētā]].

sentences:
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Austrālija]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Pieprasījuma elastība''' ir jēdziens [[ekonomika|ekonomikā]], kas rāda, kā izmainās pieprasītās [[prece]]s daudzums, mainoties preces [[cena]]i. Teorētiski un praktiski pamatots, ka ir šādi galvenie paieprasījuma elastības veidi:
1) pieprasījuma elastība atkarībā no cenas (''price elasticity of demand'')-tiešā pieprasījuma elastība, saistīta ar cenu ietekmes pakāpi uz pieprasītā produkta daudzuma izmaiņām;
2) pieprasījuma elastība atkarībā no ienākumiem (''income elasticity of demand'')- tiešās elastības veids, kas parāda, kā mainās konkrētā produkta pieprasītais daudzums, mainoties patērētāju ienākumiem.
3) krusteniskā pieprasījuma elastība (''cross elasticity of demand'')- netiešā elastība, saistīta ar citu produktu cenu izmaiņām, ko rada produktu virzīšana tirgū un  citas izmaksas.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Laura|first1=Lismente|title=Pieprasījuma elastības analīzes metodoloģiskie aspekti|date=2011|publisher=LU akadēmiskais apgāds|location=Ikšķile|isbn=978-9984-45-370-5|page=76|pages=270|accessdate={{dat|2018|2|15||bez}}}}</ref>

sentences:
'''Decibels''' ('''dB''') ir relatīva logaritmiska vienība. Decibels skaitliski ir vienāds ar [[decimāllogaritms|decimāllogaritmu]] ([[logaritms]] pie bāzes desmit) no divu vienāda nosaukuma fizikālu lielumu attiecības. Decibels ir desmitā daļa no retāk izmantotā '''bela''', kas nosaukts par godu [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandram Greiemam Bellam]]. Decimāllogaritmā ir mērāmā lieluma attiecība pret iepriekš izraudzīta atskaites punkta vērtību, piemēram, izsakot decibelos enerģētiskus lielumus ''E'' un ''E0'', iegūst <math>
10 \mbox{ dB}=\, \lg\left(\frac{E}{E_0}\right)
</math>.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Andrejs Dižbite
| vārds_orig =
| attēls = Dijbit.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1889
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{flaga|RUS}} [[Ugāles pagasts]], [[Ventspils apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Ventspils novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1966
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 29
| m_vieta = {{flaga|USSR}} [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = politiķis, valsts darbinieks
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{cita nozīme|mūsdienu Kalkūnes pagastu|Kalkūnes pagastu līdz 1925. gadam|Laucesas pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalkūnes pagasts
| karte             = Kalkūnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Kalkūni
| platība           = 67,15
| iedzīvotāji       = 2519
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2519 / 67.15 round 1}}
| izveidots         = 1864
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kalkuni.lv
}}

sentences: '''Bloka muiža''', arī '''Blokmuižiņa''' ({{val|de|Blocksches Höffchen}}) ir vienstāva klasicisma stila koka muižiņas ēka [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatvē]] 27 [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Ēku no trim pusēm aptver īpatnēja galerijas stila kolonāde.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences: glezna "[[Alķīmiķis atklāj fosforu]]" (1771. gads), kurā attēlots alķīmiķis [[Henigs Brands]] atklājam [[fosfors|fosforu]]]]

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti
Republic of the Fiji Islands
फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' (Bīsties Dieva un godini Karalieni)
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' (Dievs svētī Fidži)
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

sentences:
]]
'''Kazarmas''' ir specializētas [[ēka]]s, kas domātas [[karaspēks|karaspēka]] daļas personālsastāva pastāvīgai izvietošanai.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Krievijas—Livonijas—Lietuvas karš (1500-1503)
|partof=[[Maskavijas—Lietuvas kari]]em
|image=
|caption=Militārās kampaņas 1500. gadā
|date=1500—1503
|place=[[Eiropa]]
|casus=Vairāku kņazistu pāreja no Lietuvas uz Maskavijas virskundzību.
|territory=Maskavija pakļāva Lietuvas dižkunigaitijas austrumu teritorijas, Livonijas konfederācija nosargāja neatkarību no Krievijas.
|result=Daļēja Maskavijas uzvara
|combatant1= [[Lietuvas dižkunigaitija]]
 [[Livonijas konfederācija]]
|combatant2= [[Maskavas lielkņaziste]]
 [[Krimas haniste]]
|commander1= [[Aleksandrs Jagellons]]
 [[Konstantins Ostrožskis]]
 [[Valters fon Pletenbergs]]
|commander2= [[Ivans III]]
 [[Daniils Šcenija]]
 [[Mengli I Girejs]]
|strength1
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
|Battles won1=
|Battles won2=
|notes=
}}

sentences: '''Baznīcas apustulitāte''' (''The Apostolicity of the Church'') ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s un [[Romas katoļu baznīca]]s [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] kopējas Luterāņu - Romas katoļu vienības komisijas (''Lutheran - Roman Catholic Commission on Unity'') teoloģiskās diskusijas dokuments (2006).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences: '''Kaitslēpošana''' vai '''pūķslēpošana'''<ref>[http://old.lspa.lv/files/U.Svinks/Vardnica_KALV.xls Terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[slēpošana]]s paveids, kur pārvietošanās notiek ar [[vējš|vēja]] dzīta [[kaits|pūķa]] palīdzību. Kaitslēpošanu praktizē uz [[ūdens]], [[sniegs|sniega]], [[ledus]] vai zemes.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Vilks
| vārds_orģ =
| attēls = Andrejs Vilks 2022.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Vilks 2022. gadā
| mazs_att =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| prezidents =
* [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers =
* [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| priekštecis =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1954|8|30}}
| dzim_vieta =
| dzīves_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Jēkabpils novads]]
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[latvietis]]
| partija = [[LSDSP]]
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = [[kriminoloģija|kriminologs]], [[politiķis]]
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Rekes''' ({{val|de|von der Recke, von der Reck}}) ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā. Pēdējie [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] atzaram piederīgie dzimtas locekļi pameta Latviju 1939. gadā.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus x canescens|attēls=Noordwijk - Coepelduyn - Grauwe abeel (Populus x canescens).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus x canescens|suga_lv=Pelēcīgā apse|kategorijas=nē|attēls2=2020-08-19 — Populus × canescens, Haaksbergen – 2.jpg}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mariona fon Klota
|     vārds_orig = ''Marion von Klot''
|         attēls = Mariona fon Klota.jpg
|     att_izmērs = 130px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Puikule]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - Reinholds fon Klots, māte - Edīte, dzimusi fon Volfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Okupācija''' ({{val|la|occupatio}}) nozīmē citas valsts sagrābšanu ar bruņotu (vardarbīgu, militāru) spēku un savas pārvaldības ieviešana tajā. Okupācijas juridiskais skaidrojums tika noformulēts [[1907. gada Hāgas konvencija|1907. gada Hāgas konvencijā]]. Saskaņā ar konvencijas 42. pantu, teritorija ir okupēta, kad tā ir pakļauta naidīgas armijas faktiskai pārvaldei. Okupācija aptver tikai to teritoriju, kur šāda pārvalde ir noteikta un var tikt īstenota.

sentences: {{Cita nozīme|vēju|mūziķi Aivaru Brīzi|Aivars Brīze}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 grieķu vārdiem ''Ιησούς Χριστός Θεού Υιός Σωτήρας'' ar nozīmi Jēzus Kristus Dieva Dēls Pestītājs]]
'''Ichthys''' ({{val|el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}) ir sens [[kristietība|kristiešu]] [[simbols]] un populāra mūsdienu kristiešu emblēma.<ref>[http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140315070558/http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm |date={{dat|2014|03|15||bez}} }} Agrīno kristiešu simboli {{lv ikona}}</ref> Zivs simbols bijis pazīstams jau [[aizvēsture|aizvēsturiskos]] laikos kā jūras [[dievība|dievietes]] Astartes jeb Atargatas (grieķiem pazīstama arī kā [[Afrodīte]]) simbols.<ref>[http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130702161159/http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm |date={{dat|2013|07|02||bez}} }} Ateisti par simbola izcelsmi {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[File:Port wine.jpg|250px|thumb|Glāze portvīna]]
[[File:Porto.Grahams03.jpg|250px|thumb|Portvīna nogatavināšana koka mucās]]
'''Portvīns''' ({{val|pt|Vinho do Porto}} — '[[vīns]] no [[Portu]]') ir [[portugāļi|portugāļu]] [[stiprinātais vīns]], ko īpaši ražo [[Douru|Douru ielejā]] Portugāles ziemeļu provincēs. Portvīna gatavošanas īpatnība ir, ka sulas [[rūgšana]]s laikā tai pievieno [[spirts|spirtu]], kas pārtrauc rūgšanu, tā saglabājot daļu sulā esošā [[cukurs|cukura]], kas vīnam sniedz saldu garšu.<ref name="Kārkliņa, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year= 2008 |publisher= [[LU Akadēmiskais apgāds]] |location= Rīga |isbn= 978-9984-45-156-5 |page=81.—82}}</ref>

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Rektors''' ir [[Augstskola|augstākās izglītības iestādes]] vadītājs. Rektoru tradīcijas nāk no viduslaiku klasiskajām universitātēm, kad to vadītājs bija rektors.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
[[File:Rubens Abundance.jpg|thumb|250px|Pārpilnības rags [[Rubenss|Rubensa]] gleznā ar [[Senā Roma|romiešu]] dievieti [[Abundancija|Abundanciju]] (ap 1630. gadu)]]
'''Pārpilnības rags''' ({{val|la|cornu copiae}}) vai '''Amaltejas rags''' ({{val|el|κέρας Ἀμαλθείας}}) ir pārpilnības un pārticības simbols. Parasti tiek attēlots kā [[ragi|raga]] formas trauks, pilns ar augļiem, ziediem un riekstiem. Cēlies no [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[mitoloģija]]s, ko vēlāk pārņēmuši [[Senā Roma|romieši]] un plaši lietots arī mūsdienās, sevišķi tēlotājā mākslā, arhitektūrā, [[heraldika|heraldikā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dagnija Dreika
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Literatūras gada balva]]<br/>Morisa Karēma balva
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Dreika''' (arī '''Dagnija Dreika-Matule'''; dzimusi {{dat|1951|5|2}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]], tulkotāja.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadenlija
| operators =
| attēls = Suddenly (1954 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Luiss Allens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Frenks Sinatra]]
* [[Stērlings Heidens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Suddenly''
| studija = ''Libra Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|10|7}}
| ilgums = 75, 77 vai 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="WWBO">{{Tīmekļa atsauce |url=https://worldwideboxoffice.com/movie.cgi?title=Suddenly&year=1954|title=Suddenly |publisher=WorldwideBoxoffice |accessdate= {{dat|2023|12|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sadenlija"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/4402-Frenks-Sinatra|title=Frenks Sinatra|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=16.12.2023|date=07.12.2023|language=}}</ref>''' ({{Val|en|Suddenly}}) ir 1954. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Luiss Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frenks Sinatra]] un [[Stērlings Heidens]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brontē
|         vārds_orig = ''Anne Brontë''
|             attēls = AnneBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Anna Brontē ap 1834. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1820
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = Torntona, [[Bredforda]], [[Apvienotā Karaliste]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = [[Skarboro]], [[Ziemeļjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Šarlote Brontē|Šarlote]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Aktons Bells
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 1836–1849
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Brontē''' (''Anne Brontë''; dzimusi {{dat|1820|1|17}}, mirusi {{dat|1849|5|28}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, jaunākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences: '''Džeza deja''' ir performatīvas [[Deja|dejas]] tips un stils, kas attīstījās vienlaicīgi ar [[Džezs|džeza]] mūzika, ap 1900. gadiem, [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]].<ref>Bārns, Klīvs (08.2000). "Who's Jazzy Now?". ''Dance Magazine'': 90.lpp</ref> Stilu un kustības džeza dejai [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ienesa afrikāņu dejotās dejas.<ref>Borads, Gajnors. "You'll Be Amazed to Know the Long and Varied History of Jazz Dance". ''Buzzle''.</ref><ref>Bārns, Klīvs. "Attitudes." ''Dance Magazine''. 08.2004.: 98.</ref> Pirmsākumos par džeza deju uzskatīja jebkuru deju, kas tika dejota džeza pavadījumā, tai skaitā stepu un džiterbagu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mads
| attēls                   = Mud poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mud''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Liza Mērija Falkone]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Ārons Raiders]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Džeikobs Loflends]]
* [[Sems Šeperds]]
* [[Rīza Viterspūna]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Everest Entertainment]]''
* ''[[Brace Cove Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|26|Kannu filmu festivāls|2013|4|26|ASV|}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mud-2012|title=Mud|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404171258/http://www.bbfc.co.uk/releases/mud-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]32,6 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mud.htm|title=Mud (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mads"''' ({{val|en|Mud}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Tajs Šeridans]], [[Džeikobs Loflends]], [[Sems Šeperds]] un [[Rīza Viterspūna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|26||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pildas pagasts
| karte             = Pildas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pildas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pildas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pilda
| platība           = 118,11
| iedzīvotāji       = 688<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 688 / 118.11 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomē de las Kasass
|     vārds_orig = ''Bartolomé de las Casas''
|         attēls = Fray Bartolomé de las Casas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = [[1484]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Seviļa]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1566
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Madride]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Spānija|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Bartolome de las Casas - signature - 1559.JPG
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomē de las Kasass''' ({{val|es|Bartolomé de las Casas}}, dzimis 1484. gadā [[Seviļa|Seviļā]], miris {{dat|1566|7|18||bez}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] garīdznieks,  [[dominikāņi|dominikāņu]] mūks, pirmais [[Čjapasa]]s [[arhibīskaps]], viens no pirmajiem [[indiāņi|indiāņu]] tiesību aizstāvjiem. Izdevis arī darbus par [[Jaunā Pasaule|Jaunās Pasaules]] apgūšanas vēsturi.

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ivars Lisners
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1909
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Līvāni]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Montrē]], {{SWI}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = žurnālists, spiegs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| periods = 1935—1966
| žanri = ceļojumu apraksti, žurnālistika, memuāri
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Tips''' ({{val|la|phylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tips ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Klase (bioloģija)|klases]]. Vienību tips lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst [[Nodalījums (botānika)|nodalījums]].

sentences:
, [[Hieronīms Boss]] ]]
'''Enoha grāmata''', arī '''Ēnoha grāmata''', ir sens [[Judaisms|jūdaistu]] reliģisks raksts par [[kritušie eņģeļi|kritušiem eņģeļiem]]. Saskaņā ar tradīcijām grāmatu [[sacerētājs|sacerējis]] Enohs, septītais pēc [[Ādams|Ādama]] un [[Noass|Noasa]] vectēvs. Mūsdienās aprēķināts, ka grāmatas vecākās nodaļas pierakstītas ap 300. gadu [[p.m.ē.]] un jaunākās drīzāk ap pirmo gadsimtu.<ref>Fahlbusch E., Bromiley G.W. ''The Encyclopedia of Christianity: P–Sh'' page 411, {{ISBN|0-8028-2416-1}} (2004)</ref> Enoha grāmata nav iekļauta jūdu un kristiešu svētajos rakstos (viņu [[Bībele]]s [[kanons|kanonā]]), izņemot [[Falaši|falašiem]] (Etiopijas ebrejiem) un [[Etiopijas Ortodoksālā baznīca|Etiopijas Ortodoksālajā baznīcā]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 41
 | lv  = Četrdesmit viens
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #FF0000
| nos = ''Admira Wacker''
| logo = Admira Wacker Modling logo.svg
| pilns = ''Fußballclub Admira Wacker Mödling''
| iesauka = ''Admiraner, Südstädter''
| pilsēta = {{Vieta|Austrija|Mēdlinga}}
| līga = 2. liga (II)
| sez = 2021.—2022.
| poz = {{decrease}} 12. vieta, Bundesliga (I)
| dib = 1905
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = ''BSFZ-Arena''
| ietilp = 10 600
| krāsas =
| īpašn =
| prez =
| tren = {{flaga|Horvātija}} [[Zvonimirs Soldo]]
| kapteinis =
| mediji = {{URL|http://flyeralarmadmira.at/}}|
| pattern_la1 = _galatasaray1516t
| pattern_b1 = _galatasaray1516t
| pattern_ra1 = _galatasaray1516t
| pattern_sh1 = _galatasaray1516t
| pattern_so1 =
| leftarm1 = FF0000
| body1 = FF0000
| rightarm1 = FF0000
| shorts1 = FF0000
| socks1 = FF0000
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = _aachen1112A
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}
'''''FC Admira Wacker Mödling''''' ir [[Austrija]]s [[futbola klubs]] no [[Mēdlinga]]s, kas spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]]. Klubs tika dibināts Austrijas galvaspilsētā [[Vīne|Vīnē]] 1905. gadā kā ''SK Admira Wien''. 1971. gadā apvienojās ar ''SC Wacker Wien'', bet 1997. gadā ar ''VfB Mödling'', pēc kā pārcēlās uz Mēdlingu. Ieskaitot gan ''Admira'', gan ''Wacker'' klubu vēsturi, ir izcīnīti deviņi Austrijas čempiontituli un seši [[Austrijas kauss futbolā|Austrijas kausi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://flyeralarmadmira.at/erfolge-der-admira/ |title=Erfolge der Admira |language=de |accessdate={{dat|2020|7|30||bez}} |website=flyeralarmadmira.at}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Aruba
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Aruba
|               karoga_attēls = Flag of Aruba.svg
|            karoga_nosaukums = Arubas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Aruba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Arubas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 60px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Aruba Dushi Tera]]''
|               kartes_attēls = Aruba in its region.svg
|             kartes_paraksts = Arubas atrašanās vieta [[Karību reģions|Karību reģionā]]
|               galvaspilsēta = [[Oranjestade]]
| latd=12 | latm=31 | latNS=N | longd=70 | longm=1 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[papiamento]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Nīderlandes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Vilems Aleksandrs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Arubas gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Alfonso Bekhuts]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 = [[Evelina Vevera-Krusa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pašpārvalde Nīderlandes Antiļu sastāvā
|          neatkarības_datums = {{dat|1986|1|1}}.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 193
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 103 065
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 534
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $2,400 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 207. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $23 831
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Arubas guldenis]]
|                valūtas_kods = AWG
|                  laika_zona = AST
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.aw]]
|              tālsarunu_kods = 297
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 533
|              iso_kods_alfa2 = AW
|              iso_kods_alfa3 = ABW
}}

sentences: '''Kaps''' ir vieta, padziļinājums zemē vai celtne mirušo apglabāšanai. Kaps var atrasties daļēji vai pilnībā zem zemes virsmas.

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Izpirkumnoma''' jeb '''līzings''' (no {{val|en|leasing}} — '[[noma (īpašumtiesības)|nomāšana]]') ir nomas veids, kurā ņēmējs par kādas [[prece]]s (piemēram, [[iekārta]]s vai [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļa]]) lietošanu maksā noteiktus procentus izpirkumnomas devējam, taču tiklīdz preces cena un procenti ir nomaksāti, tā īpašumtiesības pāriet izpirkumnomas ņēmējam.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kartelis''' (no {{val|it|cartello}}<ref>{{Cite web|url=https://www.etymonline.com/search?q=cartel|title=cartel | Search Online Etymology Dictionary|website=www.etymonline.com}}</ref>) — ražotāju apvienības, kuri vienojušies par cenām, tirgus sadali un saimnieciskām darbībām kādas nozares ietvaros, lai ierobežotu konkurentu darbību. Kartelis ir viens no monopola veidiem.<ref>Roberts Škapars, Mikroekonomika, LU, Rīga, 2004., 319.lpp.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zasulauks (nozīmju atdalīšana)|Zasulauks}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zasulauks
| tips                = stacija
| attēls              = Zasulauks stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Zasulauka stacija 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
[[dzelzceļa līnija Zasulauks—Bolderāja|Zasulauks—Bolderāja]]
| atvērta             = 1873
| citi_nosaukumi      = Zasenhof
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 3
| platformu_tips      = 2 salas, 1 malas
| sliežu_ceļi         = 3 (neskaitot [[depo]] [[sliežu ceļš|sliežu ceļus]])
| adrese              = Tapešu iela 1,
 [[Rīga]], LV-1046
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 03 | longs = 8 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Torņakalns (stacija)|Torņakalns]] (4 km)
[[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (10 km)
[[Lāčupe (stacija)|Lāčupe]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zasulauka Depo]] (1 km)
 [[Zolitūde (stacija)|Zolitūde]] (2 km)
 [[Imanta (stacija)|Imanta]] (3 km)
 [[Babīte (stacija)|Babīte]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}

sentences:
'''20. aprīlis''' ir gada 110. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (111. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 255 dienas.
== Vārda dienas ==
[[Meija (personvārds)|Meija]], [[Mirta]], [[Ziedīte]]

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dika un Džeinas draiskulības
| attēls                   = Fun with D & J.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fun with Dick and Jane''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Džims Kerijs]]
| scenārija autors         =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Nikolass Stollers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[JC 23 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|21}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fun-dick-and-jane-2005-0|title=Fun with Dick and Jane|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funwithdickandjane.htm|title=Fun with Dick and Jane (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|202 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dika un Džeinas draiskulības"''' ({{val|en|Fun with Dick and Jane}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Tea Leoni]], [[Aleks Boldvins]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|21||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telefona būda
| attēls                   = Phone Booth movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Phone Booth''
| žanrs                    = [[asa sižeta filma]], [[drāma]], [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Deivids Zakers]]
| scenārija autors         = [[Lerijs Kohens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Kīfers Saterlends]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Stīvenss]]
| studija                  = ''[[Zucker/Netter Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|10}}
| ilgums                   = 81 minūte
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=phonebooth.htm|title=Phone Booth|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|29||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Telefona būda''' ({{val|en|Phone Booth}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Forests Vaitekers]], [[Ketija Holmsa]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 10. septembrī.

sentences:
[[Kategorija:Turcijas tiesību sistēma]]
[[Kategorija:Likumi]]

sentences:
{{Infobox company
| name = Fendt
| logo =
| type = [[Kommanditgesellschaft auf Aktien|GmbH]]
| foundation = 1930. gadā
| founder = Johans Georgs Fents
| location_city = [[Marktoberdorfa]]
| location_country = [[Vācija]]
| area_served = Globāli
| key_people = Valters Vāgners, Kristofs Grēblinghofs, Ingrīda Busjāgere-Martina, Ekharts Glāzers
| products = [[Traktors|Traktori]]
[[Labības kombains|Labības kombaini]]
[[Siena savācēja prese]]s
[[Kravas iekrāvēji]]
Sējmašīnas
| parent = [[AGCO]] kompānija
| industry = [[Lauksaimniecības tehnika]]
| homepage = [http://www.fendt.com/ www.fendt.com]
}}
{{infokaste+}}

sentences: '''Salīdzinošā novērtēšana''' jeb '''benčmarkings''' ({{val|en|benchmarking}}) ir novērtēšanas un uzlabošanas metode, kas apzīmē vienas [[organizācija]]s procesa salīdzināšanu ar citas organizācijas rezultātiem, kā arī labāko [[industrija]]s piemēru pētīšanu. Parasti tiek salīdzināta un vērtēta [[kvalitāte]], laiks un [[izmaksas]]. Salīdzinošās novērtēšanas procesa gaitā vadība identificē veiksmīgākos uzņēmumus industrijā vai tirgū, kurus vieno līdzīgi vai tie paši [[Bizness|biznesa]] mērķi, un tiek salīdzināti esošie uzņēmuma biznesa procesi ar veiksmīgākajiem industrijā. Analizējot specifiskus indikatorus, tiek iegūta lietderīga [[informācija]] par to, kā uzņēmumi sasniedz mērķus un kādi biznesa procesi sekmē izdošanos. Salīdzinošās novērtēšanas galvenais mērķis ir mācīties no labākajiem piemēriem biznesā un uzlabot uzņēmuma esošos procesus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Benchmarking|url=http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf|publisher=Dr Vassilis Kelessidis|access-date={{dat|2017|06|01||bez}}|archive-date={{dat|2017|05|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170516183146/http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   = Two lovers ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Two Lovers''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* Džeimss Grejs
* [[Entonijs Katagass]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Menelo]]
* Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Vinesa Šo]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Eliass Koteass]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|5|19|Kannu filmu festivāls|2008|2|13|ASV|2009|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/two-lovers-2008|title=Two Lovers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=twolovers.htm|title=Two Lovers (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divi mīlētāji"''' ({{val|en|Two Lovers}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Vinesa Šo]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Izabella Roselīni]] un [[Eliass Koteass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums = ''Chongfu Shiyong Shiyan Hangtian Qi''
| Nosaukums_orig = 可重复使用试验航天器
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma =
| KA_veids = Daudzkārt izmantojams [[kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma =
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks =
| Operators = {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji =
| Starta_gads            = 2020
| Starts = {{dat|2020|9|4|SK}} 07:30 ''[[UTC]]''
| Nesējs = ''[[Chang Zheng 2F]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta = [[Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centrs|Dzjucjuaņa]], {{CHN}}
| Apkalpe =
| apkalpes attēls =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās = {{dat|2020|9|6|SK}} 02:00 ''UTC''
| Nolaišanās vieta = [[Lopnūrs]], {{CHN}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums = 2 dienas
| NSSDC_ID =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa = ~ 8500 kg
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija = 50,20°
| Periods = 90 min
| Apoapsīda =
| Periapsīda = 332 km
| Apriņķojumi = 348 km
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr =
| KA_nāk =
| Pilot. misijas =
}}
'''''Chongfu Shiyong Shiyan Hangtian Qi''''' jeb '''''CSSHQ''''' ({{val|zh|可重复使用试验航天器}} — "Atkārtoti lietojams eksperimentāls kosmosa kuģis") bija [[Ķīna]]s nepilotējams daudzkārt izmantojams [[kosmosa kuģis]]. Tas orbītā tika palaists 2020. gada 4. septembrī, un pēc divām dienām atgriezās uz zemes. Kosmosa nozares novērotāji Ķīnā un ārpus tās šo kosmosa kuģi uzskata par spārnotu kosmisko lidmašīnu jeb [[kosmoplāns|kosmoplānu]].<ref name="spaceflightnow 2020-09-08" /> Pēc neapstiprinātām ziņām tas varētu būt projekta ''[[Shenlong]]'' daļa.<ref name="scmp.com, 2020-09-08" />

sentences: Šajā sarakstā parādās raksti, uz kuriem ir visvairāk vikisaišu Vikipēdijas rakstu vārdtelpas rakstu vikitekstā. Saraksts atjaunināts [https://dumps.wikimedia.org/lvwiki/20231201/ 2023. gada 1. decembrī].

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences:
{{Infobox venue
 | name         = Meža opera
{{val|pl|Opera Leśna}}
{{val|de|Waldoper}}
 | image        = Opera Leśna Sopot - PTFE membrane roof.jpg
 | caption      =
 | location     = {{vieta|Polija|Sopota}}
 | coordinates  = {{coord|54.4448|18.5444|type:landmark_dim:500|display=inline,title|format=dms}}
 | mapframe-zoom = 12
 | opened = 1909. gada jūlijs
 | renovated = 2009—2012
 | seating_capacity = 5047
 | owner        =
 | promotions   =
 | website      =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Grāfs Monte Kristo
| attēls                   =  The Count of Monte Cristo film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Count of Monte Cristo''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kevins Reinoldss]]
| producents               =
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         = [[Džejs Volperts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kevizels]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Ričards Heriss]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Luiss Guzmans]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25|}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002|title=The Count of Monte Cristo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2019|archive-date={{dat|2019|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190814183824/https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countmontecristo.htm|title=The Count of Monte Cristo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Grāfs Monte Kristo"''' ({{val|en|The Count of Monte Cristo}}) ir 2002. gada piedzīvojumu drāma, kuas balstīta uz [[Aleksandrs Dimā (tēvs)|Aleksandra Dimā]] tāda paša nosaukuma [[Grāfs Monte-Kristo|grāmatu]]. Filmas režisors ir [[Kevins Reinoldss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Kevizels]], [[Gajs Pīrss]], [[Ričards Heriss]], [[Džeimss Freins]] un [[Luiss Guzmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Cities by country|Pilsētas pēc valsts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pieslienamās kāpnes''', arī '''pieslienamās trepes''' vai '''redeļu kāpnes''', ir pārvietojamas [[kāpnes]], kuras izmanto, lai tiktu klāt augstām vai paaugstinātām vietām, kur citādi nevar piekļūt. Šādas kāpnes izmanto [[remonts|remonta]] laikā, [[bibliotēka|bibliotēkā]], [[zemnieku saimniecība|saimniecībā]], lai nokāptu un uzkāptu uz [[kuģis|kuģiem]], [[ugunsdzēsēju mašīna|ugunsdzēsēju mašīnās]] un citur. Pieslienāmās kāpnes gatavo no [[metāli|metāla]], [[koksne|koka]] vai [[virve]]s.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Apalačikola
| attēls   = Torreyapark05.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Apalachicola watershed.png
| kartes_paraksts   = Apalačikolas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 269
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 23
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 23
| caurtece          = 470
| gada_notece       =
| baseins           = 50 505
| baseins_latvijā   =
| satekupes         = [[Čatahūčī]], [[Flinta]]
| ieteka             = [[Meksikas līcis]]
  | sāk_plat_d=30| sāk_plat_m=42| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=51| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=29| iet_plat_m=43| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=84| iet_gar_m=58| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=W
| tek_caur           = {{ASV}}
| baseina_valstis    = {{ASV}}
| pietekas      = [[Čipola]]
}}
'''Apalačikola''' ({{val|en|Apalachicola River}}) ir upe [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos, [[Florida]]s štatā.<ref>{{PZT|51}}</ref> Sākas no [[Seminola ezers|Seminola ūdenskrātuves]] uz Floridas un [[Džordžija]]s štata robežas, kur satek [[Čatahūčī]] un [[Flinta]]s upe. Tek dienvidu virzienā un ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] pie [[Apalačikola (pilsēta)|Apalačikolas]] pilsētas. Kuģojama visā garumā. Nosaukums cēlies no [[apalačikoli|apalačikolu]] indiāņu cilts, kas kādreiz apdzīvojuši šo apvidu.

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences: '''Sergejs Vite'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=soda&id=964112&g=1 letonika.lv]</ref> ({{val-ru|Сергей Юльевич Витте}}; 1849–1915) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] valstsvīrs un politiķis, valdības vadītājs (1905-1906).

sentences:
<noinclude>{{esoteric}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{#if:{{{logo|}}}|{{{logo}}}|{{PAGENAME}}}}'''{{#if:{{{name<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{name}}}'''}}
<!---images-->
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_1}}}|{{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_1|}}}]]
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_2}}}|126px|{{{image_title_2|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
{{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_3}}}|{{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_3|}}}]]
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_4}}}|126px|{{{image_title_4|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_3<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_4<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
lielveikalā [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Lielveikals''' jeb '''supermārkets''' ({{val-en|supermarket}}) ir pārtikas veikalu veids. Tiem raksturīga pašapkalpošanās, plaša pārtikas izstrādājumu un saimniecības preču daudzveidība, kā arī noteikta veida preču izvietojums atbilstošos nodalījumos. Lielveikals ir lielāks par parastajiem veikaliem, taču mazāks par [[hipermārkets|hipermārketu]].<ref name="VLE">[https://www.vle.lt/straipsnis/parduotuve/ ''Parduotuvė'']. [[Visuotinė lietuvių enciklopedija]]. Nuoroda tikrinta 2023-01-06.</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Aknistes pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 54
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Xe
|             atommasa = 131,293
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ksenona spīdēšana [[elektriskais lauks|elektriskajā laukā]]
|  oksidēšanas pakāpes = 0, +1, +2, +4, +6, +8
|  elektronegativitāte = 2,6
|              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 5,894
|  kušanas temperatūra = 161,4 K (-111,7 °C)
| viršanas temperatūra = 165,03 K (-108,12 °C)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{Atsauces|2}}
'' [[Anžē]], Francijā). Viduslaiku gobelēns, kura detaļā redzams Jānis, pūķis un jūras zvērs]]
'''Zvērs''' (Koinē Grieķu: Θηρίον, {{Transl|grc|Thērion}}) var attiekties uz vienu no diviem [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]] aprakstītajiem zvēriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzkalnes pagasts
| karte             = Bērzkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bērzkalnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bērzkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Bērzkalne
| platība           = 102,75
| iedzīvotāji       = 498<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 498 / 102.75 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Cilvēka galvaskauss |
  Latin        = Cranium |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray190.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray188.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Rumbula (nozīmju atdalīšana)|Rumbula}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Rumbula
|attels             =
|paraksts           = SB siltumtehnikas tirdzniecības centrs.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 6,978 km²
|iedzivotaju_skaits = 945 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]]

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Everets''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Blue-and-Yellow-Macaw.jpg
|att_nosaukums   = Zildzeltenā ara
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Aves
|klase_lv        = Putni
|kārta           = Psittaciformes
|kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
|dzimta          = Psittacidae
|dzimta_lv       = Papagaiļu dzimta
|apakšdzimta     = Arinae
|apakšdzimta_lv  = Neotropikas papagaiļi
|ģints           = Ara
|ģints_lv        = Aras
|ģints_r         = Aras (ģints)
|suga            = Ara ararauna
|suga_lv         = Zildzeltenā ara
|binomial        = Ara ararauna, <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
|izplatība       =
|kategorijas     = nē
}}

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes prezidenti
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s prezidenti ([[Islandes prezidentu uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}
|image = [[File:Flag of the President of Iceland.svg|50px|border|Presidential Standard of Iceland]]
|listclass = hlist
|list1 =
*[[Svens Bjērnsons]]
*[[Ausgeirs Ausgeirsons]]
*[[Kristjauns Eldjaurns]]
*[[Vigdisa Finnbogadoutira]]
*[[Olafurs Ragnars Grimsons]]
*[[Gudni Torlācijs Johannesons]]
}}<noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Islande]]
</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Equisetopsida.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Equisetophyta
| nodalījums_lv = Kosveidīgie
| klase         = Equisetopsida
| klase_lv      = Kosu klase
| klase_r       = Kosas
| rinda         = Equisetales
| rinda_lv      = Kosu kārta
| rinda_r       = Kosas
| dzimta        = Equisetaceae
| dzimta_lv     = Kosu dzimta
| dzimta_r      = Kosas
| ģints         = Equisetum
| ģints_lv      = Kosas
| suga          = E. telmarteia
| suga_lv       = Lielā kosa
| binomial      = Equisetum telmarteia
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jauns sākums
| attēls                   = Begin Again film poster 2014.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Begin Again''
| žanrs                    = mūzikls, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Karnijs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Tobins Armbrasts]]
* [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         = Džons Karnijs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Ādams Levins]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika                   = [[Gregs Aleksandrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Exclusive Media]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Black Label Media]]''
* ''[[Likely Story]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2014|6|27|ASV|2014|9|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/begin-again-2013|title=Begin Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2014|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140925093750/http://bbfc.co.uk/releases/begin-again-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|63,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canasong.htm|title=Begin Again (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jauns sākums"''' ({{val|en|Begin Again}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Karnijs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Marks Rafalo]], [[Heilija Steinfelda]], [[Ādams Levins]] un [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Šantaru jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Krievijas Tālie Austrumi
 |latd = 54 |latm = 40 |lats =  |latNS = N
 |longd = 137 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Relief Map of Far Eastern Federal District.jpg
|platība=
|garums= 100
|platums=50
|Max_dziļums=
|valstis={{RUS}}
|pilsētas=
}}
'''Šantaru jūra''' ({{val|ru|Шантарское море}}) ir neliela malas jūra [[Krievija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos austrumos]]. Izvietojusies [[Ohotskas jūra]]s rietumos un no pārējās jūras akvatorijas to norobežo [[Šantaru salas]]. Izstiepta ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Ziemeļaustrumos no Šantaru jūras atrodas [[Udas līcis]], dienvidaustrumos — [[Akadēmijas līcis]], dienvidos — [[Tuguras līcis]]. Jūrā vairākas nelielas salas. Krasti mazapdzīvoti. Daļa jūras akvatorijas kopā ar salām iekļauta 1999. gadā izveidotajā liegumā «Šantaru salas».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://khabarovsk.news-city.info/docs/sistemsu/dok_peyvgo.htm |title=ПОСТАНОВЛЕНИЕ Главы администрации Хабаровского края от 23.06.1999 N 249 «ОБ ОРГАНИЗАЦИИ ГОСУДАРСТВЕННОГО ПРИРОДНОГО ЗАКАЗНИКА ФЕДЕРАЛЬНОГО ЗНАЧЕНИЯ „ШАНТАРСКИЕ ОСТРОВА“ НА ТЕРРИТОРИИ ТУГУРО-ЧУМИКАНСКОГО РАЙОНА ХАБАРОВСКОГО КРАЯ» |access-date=28.05.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304134227/http://khabarovsk.news-city.info/docs/sistemsu/dok_peyvgo.htm |archivedate=04.03.2016 }}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mona Zēfrīda
| vārds_orig = ''Mona Seefried''
| attēls = 2015-09-15_Mona_Seefried_1152.JPG
| attēla izmērs = 200px
| komentārs = Mona Zēfrīda 2015. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1957|3|30}}
| dz. vieta = [[Vīne]], [[Austrija]]
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[Aktrise|aktrise]]
| darbības gadi =
| dzīvesbiedrs = Pēters E. Funks
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences: {{Commonscat|Snowboarders from the Czech Republic|Čehijas snovbordisti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Process
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{FRG}}
| ilgums = 118 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|12|22|Francija|1963|2|20|ASV|1963|4|2|Rietumvācija|1963|9|7|Itālija}}
| izplatītājs = ''[[Astor Pictures Corporation]]''
| studija =
| operators = [[Edmonds Rišārs]]
| oriģinālnos = ''The Trial''
| mūzika = [[Žans Ledrū]]
| aktieri = * [[Entonijs Pērkinss]]
* Orsons Velss
* [[Žanna Moro]]
* [[Romija Šneidere]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Elsa Martinelli]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Aleksandrs Salkainds]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Trial-Poster-France-1962.jpg
| imdb =
}}'''"Process"''' ({{Val|en|The Trial}}, {{Val|fr|Le Procès}}) ir 1962. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Pērkinss]], Orsons Velss, [[Žanna Moro]], [[Romija Šneidere]], [[Akims Tamirofs]] un [[Elsa Martinelli]]. Filma ir balstīta uz 1925. gada [[Francs Kafka|Franca Kafkas]] noveles "[[Process (romāns)|Process]]". Uzreiz pēc filmas pabeigšanas Velss paziņoja, ka tā ir labākā filma, ko viņš jebkad ir uzņēmis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wellesnet.com/trial%20bbc%20interview.htm|title=Wellesnet: The Trial 1962 BBC Interview|website=www.wellesnet.com|access-date=2021-12-24}}</ref>

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Daugavpils reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Daugavpils|Vasarnīcu iela 20}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu ārstniecības iestāde
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = Rīgas Stradiņa universitātes studiju un pētniecības klīniskā bāze.
| patron              =
| network             =
| beds                = 782 (2016)
| founded             = 2010
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://slimnica.daugavpils.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''KLM''
| logo                 = KLM logo.svg
| logo izmērs          = 140px
| attēls               = KLM airliners.jpg
| attēla izmērs        = 250px
| attēla paraksts      = ''KLM'' lidmašīnas
| IATA                 = KL
| ICAO                 = KLM
| izsaukums            = KLM
| dibināta               = {{dat|1919|10|7}}
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Shiphola]], {{NED}}
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  = ''[[SkyTeam]]''
| flote                  = 115
| galamērķi              = 138
| sauklis              =
| mātes kompānija      = ''[[Air France-KLM]]'', {{FRA}}
| galvenā mītne        = [[Amstelvēna]], {{NED}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [http://www.klm.com klm.com]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Primula vulgaris
|           attēls = Prolećno cveće 3.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Ericales
|         rinda_lv = Viršu rinda
|           dzimta = Primulaceae
|        dzimta_lv = Prīmulu dzimta
|            ģints = Primula
|         ģints_lv = Prīmulas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastā prīmula
|         sinonīmi =
* ''Primula acaulis''
* ''Primula veris'' var. ''acaulis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
iedalījuma)}}
{{legend|#177245|[[Austrumāfrikas savienība]]}}
{{legend|#ACE1AF|bijušās [[Centrālās Āfrikas Federācija]]s dalībvalstis}}
{{legend|#00f000|[[Nīla]]s ieleja (pieskaita pie [[Ziemeļāfrika]]s)}}]]

sentences:
{{Vairāki attēli
| footer   = Daži mājputni
| direction = vertical
| width    = 200

sentences:
{{jāuzlabo|jāiztulko angliskie termini; jāizlabo vikisaites}}
'''Pseidonimitāte''' ir atvasināta no vārda [[pseidonīms]], kas nozīmē 'izdomāts vārds', slēptas identitātes stāvoklis. Pseidonīms identificē tā ''turētāju'', kas var būt viena vai vairākas personas, un piemīt, bet neatklāj savus īstos vārdus (t.i., juridiskās identitātes).<ref>[[Timothy C. May|May, Timothy C.]] (1991). [http://www.activism.net/cypherpunk/crypto-anarchy.html The Crypto Anarchist Manifesto].</ref> Lielākā daļa pseidonīmu lietotāju lieto pseidonīmus, lai paliktu anonīmi, bet anonimitāti ir grūti sasniegt, un bieži vien ir saistīta ar juridiskas dabas jautājumiem.<ref>du Pont, George F. (2001) [http://www.mttlr.org/volseven/du%20pont.html The Criminalization of True Anonymity in Cyberspace] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060221051610/http://www.mttlr.org/volseven/du%20pont.html |date={{dat|2006|02|21||bez}} }} 7 Mich. Telecomm. Tech. L. Rev.</ref> Reālai anonimitātei nepieciešama atgiezeniskās saites neesamība (angļu val. — ''unlinkability''), piemēram, kad uzbrucēja veiktā pārbaude par pseidonīma turētāju nesniedz nekādu jaunu informāciju par pseidonīma turētāja patieso vārdu.<ref>Post, David G. (1996). [http://www.cli.org/DPost/paper8.htm Pooling Intellectual Capital: Thoughts on Anonymity, Pseudoanonymity, and Limited Liability in Cyberspace] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070927154935/http://www.cli.org/DPost/paper8.htm |date={{dat|2007|09|27||bez}} }}. ''University of Chicago Legal Forum.''</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Briģu pagasts}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences:
'''Jaudas koeficients''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[maiņstrāva]]s enerģētiskos parametrus. No tā atkarīga maiņstrāvas patērētāja kvalitāte - cik efektīvi tas izmanto elektroenerģiju. Jaudas koeficientu apzīmē ar '''cosφ''', kas var būt robežās no 0 līdz 1, vai arī izsaka procentos un apzīmē ar grieķu burtu '''λ''' (var būt robežās no 0 līdz 100%). <br />Skaitliski vienāds ar aktīvās [[jauda]]s attiecību pret pilno jaudu:
:<math> \lambda = \cos \varphi = \frac{P}{S}  \,</math>
Aktīvā jauda tiek patērēta derīgā darba veikšanai, bet pilnā vienāda ar aktīvās un reaktīvās jaudas summu.

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rīgas radio un televīzijas tornis
|alternat nosaukums     = Zaķusalas televīzijas tornis
|attēls                 = TV tornis 2004.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 55| lats = 26| latNS =N
|longd = 24| longm = 08| longs = 13| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = Zaķusalas krastmala 1, LV-1050
|apkaime                = [[Salas (Rīga)|Salas]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[1979]]—[[1986]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1986]]
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1989
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Telekomunikāciju tornis
|antena spice           = 368,5
|jumts                  = 222
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 98
|stavu skaits           =
|liftu skaits           = 4
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Kims Nikuradze
Nikolajs Sergijevskis
Viktors Savčenko<ref>Jānis Krastiņš, Ivars Strautmanis. Lielais Rīgas arhitektūras ceļvedis. Puse. {{ISBN|9984-527-61-1}} 286. lpp.</ref>
|inzinieris             =
|buvnieks               = RRCT Rīgas Rūpniecības celtniecības trests.
SZMMT - Sanktpēterburgas Ziemeļrietumu metālkonstrukciju montāžas trests.
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 110997
|areja saite            = [http://www.tvtornis.lv tvtornis.lv]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rīgas radio un televīzijas tornis
|      numurs = 9168
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2016|07|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Komunarka
|native_name=Коммунарка
|image_skyline=Kommunarka Village.jpg
|image_caption=
|latd=55 |latm=33 |lats=52 |latNS=N
|longd=37 |longm=28 |longs=03 |longEW=E
|pushpin_map=Maskava
|map_caption=Mitišči [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] kartē
|image_shield=
|shield_size=70px
|image_flag=
|CityDay=
|settlement_type=Ciemats
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=[[Krievijas administratīvais iedalījums|Pilsēta]]
|subdivision_name1=[[Maskava]]
|subdivision_type2=[[Maskavas administratīvais iedalījums|Apmetne]]
|subdivision_name2=[[Sosenska]]
|leader_title=
|leader_name=
|area_total_km2=
|population_as_of=2010
|population_total=5223
|population_density_km2=
|PopulationRank=
|established_title=
|established_date=
|established_title1=
|established_date1=
|postal_code_type=Pasta indekss
|postal_code=108814, 142770
|area_code=+7 495
|website=
}}
'''Komunarka''' ({{val|ru|Коммунарка}}) ir ciemats [[Krievija]]s galvaspilsētas [[Maskava]]s administratīvajās robežās, [[Sosenska]]s municipālā veidojuma lielākā apdzīvotā vieta un [[pārvaldes centrs]]. Izvietojies 4 km uz dienvidiem no Maskavas apvedceļa. Savienots ar [[Maskavas metro]] līniju. Apdzīvotā vieta izveidojusies 1920. gados kā [[padomju saimniecība]]s «Kommunarka» ciemats.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sagaredžo
| official_name            = საგარეჯო
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            =
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Sagaredžo municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 19. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1962
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 10871
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (98,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 44|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 20|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3800
| area_code                = +995 351
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 772
| website                  = {{url|http://www.sagarejo.gov.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Sagaredžo''' ({{val|ka|საგარეჯო}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Sagaredžo municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts austrumos [[Iori]] upes ielejas ziemeļu malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|58 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|612|Sagaredža}}</ref>

sentences:
" (ap 100. – 400. g. m. ē)]]
 (1913. gada rekonstrukcija)]]
{{atsauces+}}
'''Ģermāņi''' ({{val-la|Germani}}) bija radniecīgu tautu grupa senajā un [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]],  [[ģermāņu valodas]] piederēja pie [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes]]. Ģermāņi ap [[1. gadsimts|1. gadsimtu]] dzīvoja plašās teritorijās starp [[Reina|Reinu]], [[Visla|Vislu]] no rietumiem uz austrumiem, [[Donava|Donavu]] dienvidos un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, kā arī [[Skandināvija]]s dienvidu daļā.

sentences: '''Čiksulubas krāteris''' ({{val|es|Cráter de Chicxulub}}), saukts arī par '''Čikšulubas krāteri''', ir aizvēsturisks [[triecienkrāteris]], kas atrodas zem [[Jukatanas pussala]]s mūsdienu [[Meksika]]s teritorijā. Tiek lēsts, ka triecienkrāteris ir izveidojies pirms aptuveni 65,5 miljoniem gadu, kad [[meteorīts]], kura [[diametrs]] bija vismaz 10 [[kilometrs|kilometri]], sadūrās ar [[Zeme|Zemi]], tādējādi izraisot [[Krīta-terciāra masveida izmiršana|krīta-terciāra masveida izmiršanu]], kā rezultātā gāja bojā visi [[dinozaurs|dinozauri]] un vairums citu dzīvnieku un augu sugas.<ref name="britannica">{{cite web|url= https://www.britannica.com/place/Chicxulub|title=Chicxulub|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus_langei_(F.H._Møller)_F.H._Møller_(231468).jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. langei
| suga_lv =Sarkstošā atmatene
| binomial = Agaricus langei
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Latīņu raksts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = Lielākās daļa [[Eiropa]]s, [[Amerika]]s, [[Austrālija]]s un [[Okeānija]]s valodu, daļā [[Āfrika]]s un [[Āzija]]s; oficiāla rakstība 132 valstīs
 |laiks              = no 700. gadiem p.m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu alfabēts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |fam5               = [[Senitāļu rakstības]]
 |atvasinājumi       = [[IPA]], [[čiroku raksts|čiroku]], [[Dezeretas alfabēts|dezeretas]], [[Okašku alfabēts|okašku]] u.c. alfabēti
 |radinieki          = [[armēņu alfabēts]], [[glagolica]], [[gruzīnu alfabēts]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[rūnu raksts]]
 |unicode            = Latin
 |iso15924           = Latn (215)
 |sample             = Abecedarium.svg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Latīņu raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiska]] [[patskanis|vokāliski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]].<ref>{{LPE|51|728|Latīņu raksts}}</ref> Izveidojusies ap 7.—6. gadsimtu p.m.ē. no [[etruski|etrusku]] lietotajām no [[grieķu alfabēts|grieķiem]] aizgūtajām [[senitāļu rakstības|senitāļu rakstībām]]. Lietots [[Senā Roma|Senajā Romā]] [[latīņu valoda]]s pierakstam un izplatījies līdz ar [[Romas Impērija|Romas Impēriju]], kļūstot par pamatu lielākajai daļai [[Eiropa]]s valodu rakstību.<ref>[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/417082 Termini.gov.lv Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007.]</ref> Latīņu raksts ir visplašāk lietotā rakstu sistēma pasaulē (ap 39% pasaules iedzīvotāju); to izmanto lielākā daļa starptautisko organizāciju. Sākotnēji [[latīņu valoda]]s alfabēts dažādos laikos iekļāvis 21—24 burtus, [[ISO bāzes latīņu alfabēts]] iekļauj 26 burtus (katrs majuskuļu un minuskuļu formās), bet [[Unikods|Unikodā]] iekļauta 1481 latīņu raksta [[grafēma]] <small>(2021)</small>.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais Ludzas ezers
| attēls       = Малое Лудзенское озеро.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Ludzas novads]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=32 | plat_s=58 | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=42 | gar_s=51 | gar_EW=E
| platība_ha   = 36,5
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 1,3
| Max_dziļums  = 2,5
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 133,0
| pilsētas     = [[Ludza]]
}}
'''Mazais Ludzas ezers''' ir publisks caurteces [[ezers]] [[Ludza]]s pilsētā.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2095/ ezeri.lv]</ref> Garens austrumu - rietumu virzienā izstiepts ezers, krasti pārsvarā stāvi, galos zemi, kūdraini.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Ietek [[Plītnīca]] no [[Zvirgzdenes ezers|Zvirgzdenes ezera]], notece pa kanālu uz [[Lielais Ludzas ezers|Lielo Ludzas ezeru]]. Uz kanāla izbūvēts koka slieksnis. Makrofīti: [[niedres]], [[elši]], [[kalmes]], [[meldri]], [[glīvenes]], [[lēpes]]. Ezera rietumu gals strauji aizaug, kopējais aizaugums ~75%. Mīt [[Rauda (zivs)|rauda]], [[līdaka]], [[asaris]], [[plaudis]], [[līnis]].

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Polygala vulgaris 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta =
| kārta_lv =
| dzimta = Polygalaceae
| dzimta_lv = Ziepenīšu dzimta
| binomial = Polygala vulgaris
| kategorijas = jā
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| autors = [[Linnaeus]]
| ģints_lv = Ziepenītes
| ģints = Polygala
| suga = Polygala vulgaris
| suga_lv = Parastā ziepenīte
}}'''Parastā ziepenīte''' (''Polygala vulgaris'') ir [[Ziepenītes|ziepenīšu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], atmatās, skrajos krūmājos, ceļmalās un sausās nezāļainās vietās ar skraju veģetācijas segumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygala-vulgaris-l/|title=parastā ziepenīte - Polygala vulgaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-29}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kas tikko notika
 | oriģinālnos = ''What Just Happened''
 |      attēls = What just happened.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Berijs Levinsons]]
 |  producents =
* [[Ārts Linsons]]
* [[Marks Kubens]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džeina Rozentāle]]
 |   scenārijs = Ārts Linsons
 |     aktieri =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Šons Penns]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Robina Raita]]
* [[Mūna Blodgūda]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Vinkots]]
* [[Brūss Viliss]]
 |      mūzika = [[Marselo Zavoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|17|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-just-happened-2008|title=What Just Happened|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatjusthappened.htm|title=What Just Happened (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kas tikko notika"''' ({{val|en|What Just Happened}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Šons Penns]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Stenlijs Tuči]], [[Džons Turturo]], [[Robina Raita]], [[Mūna Blodgūda]], [[Kristena Stjuarta]], [[Maikls Vinkots]] un [[Brūss Viliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ape
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Apes pilsētas dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Apes pilsētas un pagasta pārvalde
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Ape_COA.svg
| shield_link = Apes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 32
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 41
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Apes pilsētas un pagasta pārvaldes vadītāja
| leader_name = Liene Ābolkalne
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Hoppenhof}}
{{val|et|Hopa}}
| area_total_km2 = 1.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ape}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4337
| area_code =
| website =
| footnotes =
}}
'''Ape''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Latvija]]s ziemeļaustrumos, tuvu [[Igaunija]]s robežai. Ietilpst [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]], pirms tam bijusi [[Apes novads|Apes novada]] administratīvais centrs. Atrodas 28 km attālumā no [[Alūksne]]s, 56 km no [[Smiltene]]s un 176 km no [[Rīga]]s, tikai 2 km attālumā no Igaunijas robežas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērkona dienas
| operators =
| attēls = Days of thunder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents = * [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kerijs Elvess]]
* [[Maikls Rukers]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''Days of Thunder''
| studija = ''Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|6|27}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērkona dienas"''' ({{Val|en|Days of Thunder}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta sporta filma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Roberts Djuvals]], [[Rendijs Kveids]], [[Nikola Kidmena]], [[Kerijs Elvess]] un [[Maikls Rukers]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kosmiskās olas
 | oriģinālnos = ''Spaceballs''
 |      attēls = Spaceballs.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], parodija, kosmiskā opera
 |    režisors = [[Mels Brukss]]
 |  producents = Mels Brukss
 |   scenārijs =
* Mels Brukss
* Ronijs Greiems
* Tomass Mīhans
 |     aktieri =
* Mels Brukss
* [[Džons Kendijs]]
* [[Riks Moraniss]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Dafne Zuniga]]
* [[Diks Van Pattens]]
* [[Džordžs Vainers]]
* [[Džoana Riversa]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Brooksfilms]]''
 | izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM/UA Communications Co.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1987|6|24}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spaceballs |url=https://www.bbfc.co.uk/release/spaceballs-q29sbgvjdglvbjpwwc0yodgynjq |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2023|12|26||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|22,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spaceballs (1987) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Spaceballs#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2023|12|26||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|38,1 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spaceballs |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4000351745/weekend/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|12|26||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kosmiskās olas"''' ({{val|en|Spaceballs}}) ir 1987. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, producents, kā arī viens no aktieriem un scenārija autoriem ir [[Mels Brukss]]. Filma galvenokārt ir parodija par "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]]" oriģinālo triloģiju, taču parodētas ir arī citas [[zinātniskās fantastikas filma]]s un populāras franšīzes: "[[Zvaigžņu ceļš]]", "[[Svešais (filmu sērija)|Svešais]]", "[[Oza zemes burvis (filma)|Oza zemes burvis]]", "[[2001: Kosmosa odiseja]]", "[[Pērtiķu planēta (filmu sērija)|Pērtiķu planēta]]" un "[[Transformeri (franšīze)|Transformeri]]". Filmas galvenās lomas atveido [[Bills Pulmans]], [[Džons Kendijs]] un [[Riks Moraniss]], otrā plāna lomas tēlo [[Dafne Zuniga]], [[Diks Van Pattens]], [[Džordžs Vainers]], Lorena Jārnele un [[Džoana Riversa]] (balss loma).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Stokholmas Ārlandas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Stockholm-Arlanda flygplats''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Arlanda 1 Publish.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = ARN
| ICAO                       = ESSA
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Stokholma
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 59 | plat_m  = 39 | plat_s = 7 | plat_NS = N
| gar_d  = 17 | gar_m   = 55 | gar_s  = 7 | gar_EW  = E
| lidostas_tips              = Publiska
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''[[Swedavia]]''
| apkalpo                    = [[Stokholma]], [[Upsāla]]
| atrasanas_vieta            =
| metric-elev                = 42 m
| elevation-f                =
| elevation-m                =
| majas_lapa                 =
| r1-number = 01L/19R
| r1-length-m = 3,301
| r2-number = 01R/19L
| r2-length-m = 2,500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 08/26
| r3-length-m = 2,500
| r3-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 26 642 034<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedavia.se/globalassets/statistik/fpl_201712.pdf|format=PDF|title=Flygplatsstatistik 2017|website=Swedavia.se|accessdate=27 December 2018}}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stokholmas Ārlandas lidosta''' ({{val|sv|Stockholm-Arlanda flygplats}}) ir starptautiskā [[lidosta]] [[Stokholmas lēne|Stokholmas lēnē]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], netālu no [[Mēšta]]s pilsētas, apmēram 37 km uz ziemeļiem no [[Stokholma]]s un 40 km uz dienvidaustrumiem no [[Upsāla|Upsālas]]. Tā ir lielākā lidosta Zviedrijā un trešā lielākā Ziemeļvalstīs. 2017. gadā pasažieru skaits tajā sasniedza gandrīz 27 miljonus (21,2 miljoni starptautisko pasažieru). Viens no lielākajiem lidsabiedrību ''[[Scandinavian Airlines]]'' un ''[[Air Shuttle]]'' mezgliem. Otra Stokholmas lidosta ([[Stokholmas Brommas lidosta]]) atrodas uz ziemeļrietumiem no pilsētas centra, bet ir spējīga uzņemt mazāka izmēra lidaparātus.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences:
{{cita nozīme|šķiedru|vilnu, kas klāj dažus zīdītājdzīvniekus,|apmatojums}}
{{Infobox
| abovestyle     = background-color:#f0e68c
| headerstyle    = background-color:#f0e68c
| above          = Vilna

sentences: '''Augu endofīti''' ({{val-el2|ἔνδον (éndon)}}  — 'iekšā', ''φυτόν (phitón)'' — 'augs') ir mikroskopiski organismi, kas vismaz kādu savas dzīves cikla daļu pavada [[augs|auga]] audos.  Ar jēdzienu 'endofīts' parasti saprot [[baktērijas]] un mikroskopiskās [[sēnes]], lai gan pie endofītiem pieskaitāmi arī citu domēnu pārstāvji, kā piemēram, [[arheji]] jeb arhebaktērijas<ref>Hardoim, P.R., Van Overbeek, L.S., Berg, G., Pirttilä, A.M., Compant, S., Campisano, A., Döring, M. and Sessitsch, A., 2015. The hidden world within plants: ecological and evolutionary considerations for defining functioning of microbial endophytes. Microbiol. Mol. Biol. Rev., 79(3), pp.293-320.</ref>,  vienšūnas [[aļģes]]<ref>Trémouillaux-Guiller J, Rohr T, Rohr R, Huss VAR. 2002. Discovery of an endophytic alga in Ginkgo biloba. Am J Bot 89:727–733. http://dx.doi {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220514043211/http://dx.doi/ |date={{dat|2022|05|14||bez}} }} .org/10.3732/ajb.89.5.727</ref> un [[amēbas]].<ref>Müller P, Döring M. 2009. Isothermal DNA amplification facilitates the identification of a broad spectrum of bacteria, fungi and protozoa in Eleutherococcus sp. plant tissue cultures. Plant Cell Tissue Organ Cult 98:35–45. http://dx.doi.org/10.1007/s11240-009-9536-8</ref> Lai gan parasti par endofītiem uzskata organismus, kas neizsauc slimību simptomus augos un atrodas neitrālās, [[komensālisms|komensālās]] (neitrāli-izdevīgās) vai [[mutuālisms|mutuālistiskās]] (savstarpēji izdevīgās) attiecībās ar augiem, netiek izslēgts, ka pie noteiktiem apstākļiem endofīti var kļūt [[parazīti]]ski vai [[saprofīti]]ski.<ref>Kogel, K.H., Franken, P. and Hückelhoven, R., 2006. Endophyte or parasite–what decides?. Current opinion in plant biology, 9(4), pp.358-363</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Elkoņa kauls |
  Latin        = Ulna |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Elkoņa kaula (kreisajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Elkoņa kauls''' ({{val-la|ulna}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls un novietojas apakšdelma iekšpusē - mazā pirkstiņa pusē, paralēli [[spieķkauls|spieķkaulam]]. Kaulam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals
* Spieķkaula ķermenis
* Distālais gals

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Reinhards''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 53.46
| subdivision_name2 =
| population_total = 73619
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Hoorn''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| name = Horna
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Hoorn wapen HRvA.svg
| image_skyline = Hoorn Montage.png
| image =
| latNS = N
| latm = 39
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 4
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hoorn.nl/}}
| image_flag = Flag of Hoorn.svg
}}'''Horna''' ({{Val|nl|Hoorn}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2021. gadā Hornā dzīvoja 73 619 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas pie [[Markermērs|Markermēra]] ezera, 20 km uz austrumiem no [[Alkmāra]]s un 35 km uz ziemeļiem no [[Amsterdama]]s.

sentences:
{{citas nozīmes|upi|Veldze (nozīmju atdalīšana)|Veldze}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veldze
| attēls            = Veldzes ūdenskritums - waterfall.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Veldzes ūdenskritums
| vietaskarte       = Latvija
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = R no [[Ēģenieku purvs|Ēģenieku purva]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Riežupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=9 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=20 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=2 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 31
| iztekas_augstums  = 89
| ietekas_augstums  = 19
| kritums           = 70
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,019
| baseins           = 71
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Serenvalks]]
}}
'''Veldze''' (vidustecē saukta arī '''Krēslas upīte''', '''Piņķupīte''', '''Griķupe''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97215&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Riežupe]]s kreisā krasta pieteka [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Kabiles pagasts|Kabiles]] un [[Rumbas pagasts|Rumbas]] pagastos. Sākas no grāvju sistēmas [[Ēģenieku purvs|Ēģenieku purva]] rietumu malā [[Kabiles pagasts|Kabiles pagastā]]. Augštecē tek pa [[Austrumkursas augstiene|Austrumkursas augstieni]], lejtece — pa [[Pieventas līdzenums|Pieventas līdzenumu]]. Augštece un vidustece līdz autoceļam [[P120]] regulēta. Lejtecē upe stipri līkumaina, vairāki ūdenskritumi. Ietek Riežupē pie [[Rumbenieki]]em.<ref>{{Latvijas daba|6|52}}</ref> Lielākās pietekas ir [[Bāliņstrauts]], [[Serenvalks]], [[Ezervalks]] un [[Plocis]] (visas kreisās).

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|7|14}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = rudens plānu apspriešana, neformālas sarunas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Evita_wiki|Evita}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|IndulisMX}}
# {{u|KXoP}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Zuiks}}
# anonīma persona
}}

sentences:
salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]]]
'''Rifs''' ir klinšu, [[kaļķakmens]] vai cita līdzīga cieta materiāla jūras dibena pacēlums, kas atrodas zem ūdens virsmas tuvu tai vai atplūdos nenozīmīgi paceļas pār to. Daudzi rifi veidojas dabisku, abiotisku procesu rezultātā — viļņu izsauktās klinšu erozijas, smilšu nogulsnēšanās utt. dēļ, bet vispazīstamākie rifi ir tropu ūdeņu [[koraļļu rifi]], kas izveidojušies biotiskos procesos, kuros galveno lomu spēlējuši pārkaļķojušies [[koraļļi]] un koraļļu [[aļģes]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma ornata 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma ornata
| suga_lv         = Maurīcijas dienas gekons
| binomial        = Phelsuma ornata, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| sinonīmi=
* ''Phelsuma ornatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1825)
* ''Phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]], 1963)
* ''Phelsuma ornata vinsoni'' (Heselhaus, 1980)
* ''Phelsuma phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]]), 1963)
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas dienas gekons''', arī '''Vinsona gekons''' (''Phelsuma ornata'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]]<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=ornata The Reptile Database]</ref>, kas sastopama [[Maurīcija|Maurīcijā]] un dažās tai pieguļošās salās, ieskaitot [[Raunda|Raundu]].

sentences: {{Commonscat|Athletes from Poland|Polijas vieglatlēti}}

sentences: '''Cimdi''' ir [[apģērbs|apģērba gabals]], kas aptver [[plauksta|plaukstu]] vai daļu no tās. To uzdevums ir sildīt plaukstas vai aizsargāt tās no traumām.

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas armija (1935–1945)''
''Deutsches Heer''
|image =
|caption = Ķiveres zīmotne, ko izmantoja Vācijas armija 1940. gadu vidū
|dates  = 1935–1946
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = {{Flagicon image|Standarte Adolf Hitlers.svg|size=23px}} [[Ādolfs Hitlers]]
|branch =
|type =[[Sauszemes bruņotie spēki]]
|role = [[Vērmahts|Vērmahta]] sauszemes bruņotie spēki
|size = 13 600 000<ref>Overmans, Rüdiger (2000). Deutsche militärische Verluste im Zweiten Weltkrieg (in German). De Gruyter Oldenbourg. ISBN 3-486-56531-1.</ref>
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I un II]] komandpunkts, [[Cosene]]
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Valters fon Brauhičs]]

|identification_symbol =
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors =
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Vācu armija''' ({{val|de|Deutsches Heer}}) bija [[Vērmahts|Vērmahta]], nacistiskās Vācijas regulāro bruņoto spēku, sauszemes spēku sastāvdaļa no 1935. gada līdz tā faktiski beidza pastāvēt 1945. gadā un pēc tam formāli tika likvidēta 1946. gada augustā.<ref>Large, David Clay (1996). Germans to the Front: West German Rearmament in the Adenauer Era. The University of North Carolina Press. ISBN 978-0807845394.</ref> Otrā pasaules kara laikā Vācijas armijā kopumā dienēja aptuveni 13,6 miljoni karavīru. Armijas personālu veidoja brīvprātīgie un obligātā dienesta karavīri.

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bassariscus.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļamerikas kakomiclijs]] (''Bassariscus astutus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassariscus
| ģints_lv=Kakomicliji
| binomial=Bassariscus <small>([[Coues]], 1887)</small>
| izplatība=
| kategorijas =nē
}}
'''Kakomicliji''', '''kakomičļi''', '''kakomicliju ģints''' (''Bassariscus'') ir viena no [[jenotu dzimta]]s (''Procyonidae'') ģintīm, kas apvieno 2 [[suga]]s. [[ģenētika|Ģenētiskie]] pētījumi liecina, ka kakomicliju tuvākie radinieki ir [[jenoti]].

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|augu ģinti|Miezis|Miezis}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Hordeum marinum kz03.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hordeum
| ģints_lv = Miežu ģints
| binomial = Hordeum
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = ''Hordeum marinum''
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
}}'''Mieži''' ({{val-la|Hordeum}}) ir viengadīgu un daudzgadīgu [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] [[Āfrika|Āfrikā]], [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=115751|title=Hordeum in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=115751|title=Hordeum in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-14}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Uslu|first=Emel|last2=Kibar|first2=Gözde|last3=Babaç|first3=Mehmet Tekin|date=2021-07-02|title=Genetic Diversity of Some Quercus (Fagaceae) and their Putative Hybrids in Turkey|url=http://dx.doi.org/10.29329/ijiasr.2021.357.1|journal=International Journal of Innovative Approaches in Science Research|volume=5|issue=2|pages=29–44|doi=10.29329/ijiasr.2021.357.1|issn=2602-4810}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=de L. Rico-Arce|first=M.|last2=Davidse|first2=G.|last3=S.|first3=M. Sousa|last4=Chater|first4=A. O.|date=1995|title=Flora Mesoamericana Vol. 6. Alismataceae a Cyperaceae|url=http://dx.doi.org/10.2307/4110654|journal=Kew Bulletin|volume=50|issue=2|pages=430|doi=10.2307/4110654|issn=0075-5974}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:327148-2|title=Hordeum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-14|language=en}}</ref> Suga [[parastais miezis]] (jeb mieži''; Hordeum vulgare'') ir starp visaudzētākajām [[Labība|labībām]] pasaulē, ko audzē [[pārtika]]i, tostarp [[Iesals|iesala]] iegūšanai, lai ražotu [[Alus|alu]] vai [[Viskijs|viskiju]], kā arī [[lopbarība]]i. Dažas sugas ir [[nezāles]], kuras ir izplatījušās daudzviet pasaulē cilvēka darbības rezultātā, citas ir kļuvušas [[Apdraudētas sugas|apdraudētas]] dzīvotņu zaudēšanas dēļ.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Alcaravan.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Burhinidae
|        dzimta_lv = Akmeņkuitalu dzimta
|            ģints = Burhinus
|         ģints_lv = Akmeņkuitalas
|             suga = Burhinus oedicnemus
|          suga_lv = Akmeņkuitala
|         binomial = Burhinus oedicnemus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
|        izplatība =
{{legend|#FD8606|Ligzdošanas areāls|outline=gray}}
{{legend|#278B52|Nometnieku areāls|outline=gray}}
{{legend|#0000FF|Ziemošanas areāls|outline=gray}}
}}
'''Akmeņkuitala''' jeb '''lielacis''' (''Burhinus oedicnemus'') ir [[akmeņkuitalu dzimta]]s (''Burhinidae'') [[bridējputni|krasta bridējputnu]] suga, kurai ir 5 pasugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/grebes/ World Bird List: Grebes, flamingos, buttonquail, plovers, painted-snipes, jacanas, plains-wanderer, seedsnipes, 2020]</ref><ref name=aliv /> Lai arī šī suga pieder pie bridējputnu grupas, akmeņkuitala mājo sausos [[biotops|biotopos]], atklātā ainavā ar nabadzīgu veģetāciju. Tas var būt tīrelis, sausa, akmeņaina [[pļava]], stepju malas, izžuvušas gultnes<ref name=bulg /> un pat [[lauksaimniecība]]s tīrumi.<ref name=ark /> Ligzdo [[Eiropa]]s dienvidos un [[Āzija]]s centrālās daļas rietumos. Lielākā daļa populācijas ir gājputni. Tikai [[Spānija]]s, [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] [[Vidusjūra]]s piekrastes populācijas ir nometnieki. Ziemot akmeņkuitala dodas uz [[Āfrika|Āfriku]].<ref name=bulg />

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Multipleksēšana''' ({{val|en|multiplexing}}) ļauj pārsūtīt datus no vairākiem datu avotiem pa vienu fizisko savienojumu, tā ir metode ar kuras palīdzību [[Telesakari|telekomunikācijās]] un [[Datortīkls|datortīklos]] vairāki analogie vai digitālie signāli tiek apvienoti vienā signālā, izmantojot kopēju datu nesēju. Multipleksēšanas mērķis ir dalīties ar ierobežotiem resursiem, piemēram, telekomunikācijās vairākus telefona zvanus var veikt, izmantojot vienu vadu. Multipleksēšana radās [[Telegrāfija|telegrāfijā]] 1870. gados, un pašlaik tā plaši tiek izmantota sakaru tehnoloģijās. Telefonijā Džordžs Ouens Skīrs tiek atzīts kā tālruņu līniju multipleksēšanas attīstītājs 1910. gadā.

sentences: '''Loģika''' ({{val-el|λογική}}, ''logiké'' — ‘pareizi domāt’)<ref name="ZTV"/> ir [[zinātne]] par intelektuālās izziņas formām, metodem un to savstarpējām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Būtībā loģika ir zinātne par [[domāšana|domāšanu]], kura nodarbojas ar domāšanas veidu un likumu pētīšanu. Loģika ļauj pamatot savu [[viedoklis|viedokli]] un nenonākt [[pretrunas|pretrunās]] pašam ar sevi. Viens no loģikas svarīgākajiem uzdevumiem ir iemācīt apzināti izmantot loģikas likumus un domāšanas formas. Tā ļauj izprast [[jēdziens|jēdzienus]] un izdarīt [[spriedums|spriedumus]] un [[secinājumi|secinājumus]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Oskars Kokoška
| image = Oskar Kokoschka (1963) by Erling Mandelmann - 3.jpg
| imagesize =
| caption = Kokoška 1963. gadā
| birthname =
| birthdate = {{dat|1886|3|1}}
| location = [[Pehlarna]], [[Austroungārija]]<br />([[Lejasaustrija]], {{AUT}})
| deathdate = {{dat|1980|2|22}}
| deathplace =  [[Montrē]], [[Vo kantons]], {{CHE}}
| nationality =
| field = [[Glezniecība|gleznošana]], [[gravīra]], [[dzeja]], [[dramaturģija]]
| training = ''[[Kunstgewerbeschule]]''
| movement = [[ekspresionisms]]
| famous works = ''Die Windsbraut'', 1913-1914
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Priekule—Kalēti''' bija dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savienoja [[Priekule]]s pilsētu ar Valsts robežu. Līnijas garums bija 20 km, tajā bija viens sliežu ceļš. Pasažieru vilcienu kustība līnijā pārtraukta [[20. gadsimts|20. gadsimta beigās]], posms Priekule—Kalēti ir slēgts un netiek izmantots.

sentences:
__NOTOC__
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].

sentences:
vada stīgu kvartetu]]
'''Kamermūzika''' (no {{val|la|camera}} — 'istaba') ir [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] žanrs, kam raksturīga skaņas kompozīcija, ko veido neliels daudzums mūzikas instrumentu — parasti tāds, ko var satilpināt vienā pils zālē vai istabā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Pīls''' var būt:

sentences: '''Rišards Sivecs''' ({{val|pl|Ryszard Siwiec}}, 1909. gada 7. marts — 1968. gada 12. septembris) bija [[poļi|poļu]] [[disidents]], kas [[Varšava|Varšavā]] aizdedzinājās, protestējot pret [[Varšavas pakta iebrukums Čehoslovākijā|Varšavas pakta armiju iebrukumu Čehoslovākijā]]. Nav nomiris uzreiz pēc aizdedzināšanās, bet gan vēlāk slimnīcā.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
'''Pitagorisms'''<ref>Svešvārdu vārdnīca, Apgāds "Jumava", 1999</ref> bija [[filozofija]]s virziens (jeb ''skola'') [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]], kas par savu ideju pamatu pieņēma [[Pitagors|Pitagora]] no [[Samosas sala]]s pasaules skatījumu un koncepcijas,
visas dabas parādības un kosmosa esamību reducējot uz kvantitatīvām, skaitliskām attiecībām.
Pitagoriešu skolai, kuras ietekmes uzplaukums bija [[4. gadsimts p.m.ē|4. gadsimtā p.m.ē.]], bija lieli nopelni [[matemātika]]s un [[astronomija]]s attīstībā. Vēlākie šo ideju attīstītāji parasti tiek apzīmēti ar vārdu [[neopitagorisms|neopitagoristi]].

sentences: '''Robinsons Krūziņš''' (pilnais nosaukums: "Robinsons Krūziņš, stāstu grāmata bērniem vāciešu valodā sarakstīta no Jekuma Indriķa Kampe, pēc daudz citās valodās un nu ar latviešu bērniem, kas māk lasīt, viņu valodā pārtulkota no K.R. Girgensona, Cēsu tiesas prāvesta un Jaunpiebalgas mācītāja") ir 1779. gadā publicētā [[Daniels Defo|Daniela Defo]] romāna "[[Robinsons Krūzo]]" adaptācija [[Latviešu valoda|latviešu valodā]], kuru no Jukuma Indriķa Kampes [[vācu valoda]]s pārlikuma ''Robinson der Jüngere'' ap 1804. gadu latviski pārtulkoja [[Jaunpiebalga]]s luterāņu mācītājs [[Kristaps Reinholds Girgensons]]. Romānu iespieda pie [[Johans Frīdrihs Štefenhāgens|Jāņa Fridriķa Štefenhāgena]] un dēla [[Jelgava|Jelgavā]] desmit gadus pēc K. R. Girgensona nāves 1824. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/8.otr.posm/2/2.htm#e Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture]</ref>

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Österreichische Bundesbahnen''
| native_name      = ''ÖBB-Holding AG''
| logo             = Logo ÖBB.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2004. gads (tagadējā formā)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūra, pasažieru un kravu pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.oebb.at oebb.at]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Jenkins''''' var būt:
* [[Florense Fostere Dženkinsa]] (''Florence Foster Jenkins''), amerikāņu dziedātāja-amatiere (1868—1944);
* [[Ričards Dženkinss]] (''Richard Jenkins''), ASV aktieris (dzimis 1947. gadā).

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-serīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO3
|molmasa=105,09
|blīvums=1537
|kušanas temperatūra=228 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,68
}}
'''Serīns''' ('''''Ser''''', 2-amino-3-hidroksipropionskābe, β-oksialanīns, C3H7NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Serīns pieder pie hidroksiaminoskābēm. Serīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (heksagonāli kristāli).

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Meldrumskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = 2,2-dimetil-1,3-dioksān-4,6-dions,
izopropilidēnmalonāts
|           CAS numurs = 2033-24-1
|      ķīmiskā formula = C6H8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 94—95 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Meldrumskābe''' (С6Н8O4) ir cikliskais divkāršais [[esteri]]s, kas ir [[laktīds|laktīda]] struktūrizomērs. Atšķirībā no laktīda, meldrumskābe ir [[1,3-dioksāns|1,3-dioksāna]], nevis [[1,4-dioksāns|1,4-dioksāna]] atvasinājums. Meldrumskābe ir balta, kristāliska (adatveida kristāli) viela bez smaržas, ūdenī šķīst slikti.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Valensija
 | official_name            = ''Valencia''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Panorama of Valencia City, Bukidnon 1.jpg
| image2                   = San Agustin Parish Church - Valencia.jpg
| image3                   = Robvalcity.jpg
| image4                   = Valencia City Aerial View.jpg
| image5                   = Alamay Falls.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bukidnon valencia.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1959
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 587.29
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 216546
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 54 | lats = 15 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 03 | longs = 34 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8709
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 634
 | website                  = {{URL|http://cityofvalencia.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences: '''Termoelektriskais efekts''' ir fiziska parādība, kad temperatūras starpība vielā rada [[Spriegums|elektrisko spriegumu]] un pretēji – uzliekot spriegumu starp materiāla pretējām pusēm vai malām, tiek radīta temperatūras starpība vielā. Termoelektriskās ierīcēs tiek izmantoti speciāli materiāli, kuros rodas spriegums, ja uz to dažādām virsmām ir temperatūras starpība. Tāpat ir iespējams iegūt pretēju efektu – ja tiek pielikta sprieguma starpība, tad siltums no vienas puses aizplūst uz otru un rezultātā viena ierīces puse sasilst, bet otra atdziest. Atomu līmenī šo efektu var skaidrot ar to, ka siltajā pusē vielas atomiem/molekulām ir lielāka enerģija, kas izraisa lādiņnesēju difūziju uz apgabalu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{| class="infobox" style="width: 23em; background: #FFFFFF; text-align: left; line-height:1.5em; font-size: 88%" cellspacing="2"
! class="summary" style="font-size: 120%; background:#808080;; line-height:2em; text-align: center;" colspan="2" | {{{nosaukums}}}
|-
{{#if:{{{logo|<noinclude>x</noinclude>}}}|
{{!}}colspan="2" style="text-align:center;"{{!}}
}}
{{!}}-
{{#if:{{{attēls|<noinclude>x</noinclude>}}}|
{{!}}colspan="2" style="text-align:center;"{{!}} <br>
{{#if:{{{attēla paraksts}}} |<!--then:-->{{{attēla paraksts}}}}}
}}
{{!}}-

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elens Džonsons
 |          attēls = Allen Johnson 2007.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elens Džonsons 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Elens Kenets Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|3|1}}
 |         dz_viet = [[Vašingtona]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Kērtiss Freijs
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 12,92 s
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 52,00 s
 |           PR2_d = 400 m/b
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elens Kenets Džonsons''' ({{val|en|Allen Kenneth Johnson}}; dzimis {{dat|1971|3|1}} [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], kas startēja [[110 m barjerskrējiens|110 m barjersprinta]] distancē. Ir piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]]), vienās no tām — 1996. gadā Atlantā — izcīnīja zelta medaļu. [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] E. Džonsons ir izcīnījis četras zelta medaļas un vienu bronzu, bet Pasaules čempionātos telpās — trīs zelta medaļas un vienu sudrabu. Studiju laikā universitātē viņš sekmīgi startēja arī [[augstlēkšana|augstlēkšanā]], [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[desmitcīņa|desmitcīņā]]. Septiņas reizes ir uzstādījis sezonas labāko rezultātu pasaulē. 2010. gadā beidzis profesionāļa karjeru.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ozolmuizzas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Ozolaines pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Koraļļu salas''' jeb atoli ir zemas un līdzenas, parasti gredzenveida salas, kuru vidū ir sekls ūdens - [[lagūna]]. [[Koraļļi]] ir sīki dzīvnieki, kas dzīvo siltās un sāļās jūrās un ir piestiprinājušies pie klintīm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anvars al Avlaki
|     vārds_orig = {{ara|أنور العولقي}}
|         attēls = Anwar al-Awlaki sitting on couch, lightened.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ņūmeksika|Laskrusa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{flag|Jemena}}<ref name="msnbc">Staff report (September 30, 2011). [http://today.msnbc.msn.com/id/44730882/ns/world_news-mideast_n_africa/#.ToYyRk_zPcI "Born in US, Al-Awlaki was his birth nation's sworn enemy."] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111223140245/http://today.msnbc.msn.com/id/44730882/ns/world_news-mideast_n_africa#.ToYyRk_zPcI |date={{dat|2011|12|23||bez}} }} [[MSNBC]]</ref>
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = ASV, Jemena
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anvars al Avlaki''' ({{val|ar|أنور العولقي}}, ''Anwar al-‘Awlaqī''; dzimis {{dat|1971|4|21}}, miris {{dat|2011|9|30}}) bija ASV<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.foxnews.com/politics/2010/04/21/congressman-wants-radical-clerics-citizenship-revoked/?test=latestnews|title=Congressman Wants Radical Cleric's Citizenship Revoked|author=Fox News staff|publisher=[[Fox News]]|date=April 21, 2010|accessdate=May 12, 2010| archiveurl= https://web.archive.org/web/20100426010727/http://www.foxnews.com/politics/2010/04/21/congressman-wants-radical-clerics-citizenship-revoked/?test=latestnews|archivedate=April 26, 2010 |deadurl=no}}</ref> un Jemenas [[imāms]] un [[islāms|islāma]] lektors. Tiek uzskatīts, ka viņš bija iesaistīts ''[[Al-Qaida]]'' teroristu operāciju organizēšanā.<ref name=att>{{ziņu atsauce|url=http://www.denverpost.com/technology/ci_13914150|last=Cardona|first=Felisa|date=December 3, 2009|title=U.S. attorney defends dropping radical cleric's case in 2002|newspaper=[[The Denver Post]]|accessdate=December 7, 2009}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Boston Marathon Bombers Inspired By Anwar al-Awlaki|url=http://blog.adl.org/extremism/boston-marathon-bombers-inspired-by-anwar-al-awlaki|publisher=Anti-Defamation League|access-date={{dat|2015|09|11||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161207034358/http://blog.adl.org/extremism/boston-marathon-bombers-inspired-by-anwar-al-awlaki|archivedate={{dat|2016|12|07||bez}}}}</ref> Pirmais ASV pilsonis, kas nogalināts amerikāņu bezpilota lidmašīnu uzbrukumā.<ref name="BBC death">{{ziņu atsauce|title=Islamist cleric Anwar al-Awlaki 'killed in Yemen'|url=http://www.bbc.co.uk/news/world-middle-east-15121879|publisher=BBC News|accessdate=September 30, 2011|date=September 30, 2011}}</ref> ''Al Arabiya'' televīzijā nosaukts par "interneta [[Osama bin Ladens|bin Ladenu]]".<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.thenational.ae/news/the-anatomy-of-a-suicide-bomber?pageCount=0|title=The anatomy of a suicide bomber|last=Morris|first=Loveday|newspaper=[[The National (Abu Dhabi)]]|date=October 24, 2010|accessdate=January 2, 2010}}</ref><ref name="usatoday1">{{ziņu atsauce|last=Madhani|first=Aamer|url=http://www.usatoday.com/news/nation/2010-08-25-1A_Awlaki25_CV_N.htm|title=Cleric al-Awlaki dubbed 'bin Laden of the Internet'|newspaper=[[USA Today]]|date=August 25, 2010|accessdate=October 30, 2010}}</ref>

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums    = Naruto Shippuden: Ultimate Ninja Storm Generations
|bilde        =
|apraksts     =
|developer    = [[CyberConnect2]]
|publisher    = [[Namco Bandai Games]]
|distributor  =
|designer     =
|series       = [[Naruto:Ultimate Ninja (sērija)|Ultimate Ninja]]
|engine       =
|version      =
|release      = {{flaga|ASV}} {{dat|2012|3|12}}
{{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2012|3|30}}
|genre        = [[cīņas spēle]]
|modes        = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings      = {{flaga|ASV}} [[ESRB]]: T (13+)
{{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 12+
|platforms    = [[PlayStation 3]], [[Xbox 360]]
|media        = [[Blu-ray]], [[DVD]]
|requirements =
|input        = [[kontrolieris]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ķirzaka
| abbreviation = Lac
| name_latin = Lacerta
| RA = 22,5
| dec = +45
| areatotal = 201
| arearank = 68. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lac''
| starmagnitude = 3,8
| neareststarname = ''EV Lacertae''
| stardistance = 16,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Kasiopeja]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}

sentences: '''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

sentences: '''Molotova—Ribentropa pakts''', pazīstams arī kā '''Hitlera—Staļina pakts''', '''Ribentropa—Molotova pakts''', '''Nacistu—Padomju pakts''', kura oficiālais nosaukums bija '''Neuzbrukšanas līgums starp Vāciju un PSRS''' ({{val|ru|Договор о ненападении между Германией и Советским Союзом}}, {{val|de|Deutsch-sowjetischer Nichtangriffspakt}}), bija [[neuzbrukšanas līgums]] starp [[Trešais reihs|Vāciju]] un [[Padomju Savienība|PSRS]]. To {{dat|1939|8|23||bez}} [[Maskava|Maskavā]] parakstīja PSRS Ārlietu tautas komisārs [[Vjačeslavs Molotovs]] un Vācijas Ārlietu ministrs [[Joahims fon Ribentrops]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Hofmanis
|     vārds_orig = ''Josef Hoffmann''
|         attēls = Josef-Hoffmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Brtnice]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vīne]],{{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vandžas grēda
|attēls                 = Vanj gas station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =33 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =1 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Visokijjazgulems]]
|augstums               = 5588
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vandžas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ванҷ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|748|Vančas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 85 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā no [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s līdz [[Pandža]]s upei starp [[Vandža (upe)|Vandžas]] ieleju ziemeļos un [[Jazgulema]]s ieleju dienvidos. Veidota no granītiem, smilšakmeņiem, konglomerātiem; nogāzes stāvas, ar dziļām aizām. Augstums virs 5000 m; virs 4000 m kore klāta ar ledājiem, to kopējā platība ap 164 km².

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca
| image                 = Rīga, Sv. Trīsvienības luterāņu baznīca 2002-09-28.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 52.23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 29.79 | longEW = E
| religious_affiliation = [[LELB]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Sarkandaugavas 10|3s=Sarkandaugavas iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.3vienbaznica.net/lv/}}
| architecture          =
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1876
| year_completed        = 1878
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības (Trijādības) Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams [[Sarkandaugavas iela (Rīga)|Sarkandaugavas ielā]] 10, [[Rīga|Rīgā]].

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences: bāzes liķiera ''[[Vana Tallinn]]'' pudeles]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{pareizrakstība+}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Attilio Celant''
| attēls =
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1942
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =28
| dz_vieta =Polcenigo, [[Friuli-Venēcija Džūlija]], {{ITA}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| pilsonība ={{ITA}}
| tautība =[[Itālis]]
| darba_vietas = Romas La Sapienza universitāte
| alma_mater = Romas La Sapienza universitāte
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| apbalvojumi = [[attēls:ITA OMRI 2001 GUff BAR.svg|40px]] 2005. Goda virsnieks, Itālijas Republikas goda ordenis
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
2007. gada 1. maijā]]
'''Komunisms''' (no {{val|la|commūnis}} — 'kopīgs') [[marksisms|marksisma]] teorijā ir nākotnes sabiedriska iekārta, bezšķiru sabiedrība, kur ražošanas līdzekļi piederēs visiem kopīgi, sabiedrības locekļi būs vienlīdzīgi tiesībās un iespējās pēc principa “No katra pēc spējām, katram pēc vajadzībām”. Sadzīviski par "komunismu" bieži dēvē marksismu, jo tas ir marksisma kā ideoloģijas mērķis.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1211. gada Beverīnas aplenkums un atbildes karagājieni
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Beverīnas pils atradās [[Valmiera]]s apkārtnē (kartē - ''Wolmar'').
|date=[[1211]]. gada rudens
|place= [[Beverīna]]s pils [[Tālava]]s zemē, Sakala, Nurmegunde un Ugaunija
|result=Igauņi nespēja ieņemt Beverīnas pili, ordenis, leti un līvi siroja Sakalas, Nurmegundes un Ugaunijas novados
|combatant1= ''' [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karaspēks '''
|combatant2='''[[Tālava]]s karaspēks
|commander1=[[Lembits]] un citi Sakalas un Ugaunijas vecākie
|commander2= Beverīnas letu vecākie Dote† un Paike†,
[[Cēsu Bertolds]],
[[Teoderihs fon Bukshēvdens]],
[[Kaupo]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=Nogalināti [[Rūsiņš|Rūsiņa]] radi, Dote un Paike,
}}
'''Otrais Beverīnas aplenkums un atbildes karagājieni uz igauņu zemēm''' notika 1211. gada rudenī, kad [[Sakala]]s un [[Ugaunija]]s igauņi iebruka [[Tālava]]s latgaļu zemēs un vērsās pret [[Rūsiņš|Rūsiņa]] un [[Tālivaldis|Tālivalža]] pārvaldītajiem novadiem. [[Beverīna]]s pili igauņi nespēja ieņemt un pēc vienas dienas aplenkuma atkāpās.
Pēc Beverīnas vecāko lūguma krustneši un [[Zobenbrāļu ordenis]] kopā ar letiem un līviem rīkoja vairākus karagājienus pret Sakalas un Ugaunijas iedzīvotājiem.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|filologu un reliģiju pētnieku|Millers|Millers}}

sentences: '''Kaitējumu mazinoši pasākumi''' ir virkne [[publiskā veselība|publiskās veselības]] prakšu, kas ir ieviesta, lai mazinātu potenciālās kaitnieciskās sekas dažādai cilvēku uzvedībai, gan legālai, gan nelegālai. Galvenokārt šīs prakses attiecina uz [[psihotropās vielas|psihotropo vielu]] lietošanu un [[sekss|seksu]].

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences: '''"Mazsalacas meteorīts"''' bija mobilo sakaru kompānijas [[Tele2]] mārketinga akcija {{dat|2009|10|25}}, kas ievadīja reklāmas kampaņu par jaunu kompānijas tarifu plānu "Meteorīts". Akcija izraisīja starptautisku ažiotāžu un tās organizatoriem nācās publiski atvainoties un kompensēt radītos izdevumus.

sentences:
[[File:WikiProject Council.svg|thumb]]
'''Vikiprojekts''' ir [[Vikipēdija]]s dalībnieku grupa, kas vēlas darboties kādā noteiktā jomā, lai uzlabotu Vikipēdiju. Vikiprojekts nav vieta, kur ievietot enciklopēdiskos rakstus, bet gan vieta, kur organizēt un koordinēt šos rakstus un to struktūru. Diezgan bieži Vikiprojektu lapās ir norādījumi papildinātājiem, kā labāk uzlabot Vikiprojekta tēmas lapas. Pašlaik [[latviešu Vikipēdija|latviešu valodas Vikipēdijā]] ir 18 Vikiprojekti.

sentences: '''Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca''' ({{val|en|Native American Church}}) ir reliģiska [[konfesija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kas kulta un ceremoniju mērķiem lieto [[Halucinogēni|halucinogēno]] [[Peijots|peijota]] kaktusu (ASV Indiāņu reliģiskās brīvības likums paredz izņēmumus šīs baznīcas sekotājiem, jo peijota lietošana ASV parasti ir aizliegta). Baznīca radās [[Oklahoma]]s štatā, kur 19. gadsimta beigās tika pārceltas daudzas [[Indiāņi|indiāņu]] ciltis. Pašlaik tā ir plaši izplatīta ASV pamatiedzīvotāju vidū.

sentences: '''Dziedzeris''' ({{val|la|glandula}}) ir [[orgāns]], kas izstrādā un izdala (sekretē) dažādas īpašas vielas. Dziedzerus iedala [[iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] jeb endokrīnajos dziedzeros un [[ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] jeb eksokrīnajos dziedzeros. Iekšējās sekrēcijas dziedzeri galvenokārt izstrādā [[hormoni|hormonus]] un dažādus [[ferments|fermentus]], bet ārējās sekrēcijas dziedzeri — dažādas vielas, kas tiek izvadītas uz āru. Dziedzerus veido [[dziedzerepitēlijs]], tas veic sekretoro funkciju un ir speciāls epitēlijaudu paveids. Dziedzerpitēlijs sastāv no īpašām šūnām glandulocītiem.<ref name=":0">Aina Dālmane (2004). Histoloģija. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds. 319. lpp. {{ISBN|9984—770-42-7}}.</ref>

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Kotsu Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      = 28
|poz_x         = 39
|poz_y         = 22
}}
'''Kotsu Zeme''' ({{val|en|Coats Land}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Vedela jūra]]s austrumu krastā. Krasts ietilpst trijās teritoriālajās pretenzijās, divas no kurām daļēji pārklājas: [[Norvēģija]]s [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] (austrumu daļa), [[Britu Antarktiskā teritorija|Britu Antarktiskajā teritorijā]] un [[Argentīnas Antarktika|Argentīnas Antarktīdā]]. Plešas no [[Stenkomas-Vilsas glečers|Stenkomas-Vilsas glečera]] austrumos (20º00´W) līdz [[Filhnera šelfa ledājs|Filhnera šelfa ledājam]] (36º00´W) rietumos. Piekraste nosacīti sadalīta divos reģionos: [[Kērda krasts]] un [[Luitpolda krasts]]. Daļu Kērda krasta piekrastes klāj [[Branta šelfa ledājs]]. Zemes dienviddaļā paceļas līdz {{nobr|1875 m}} augstā [[Šekltona grēda]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Luzula multiflora|autors=(Ehrh.) Lej.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula multiflora|suga_lv=Daudzziedu zemzālīte|attēls=Luzula multiflora 001.jpg}}
'''Daudzziedu zemzālīte''' ({{val|la|Luzula multiflora}}) ir mainīga izskata [[doņu dzimta]]s suga, kā ietvaros nodala vairākas pasugas. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Atsevišķi eksemplāri un grupas aug dažādos mežos, krūmājos, mēreni sausās pļavās un [[Atmata|atmatās]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/luzula-multiflora-ehrh-lej/#luzula-pallidula-kirschner|title=daudzziedu zemzālīte - Luzula multiflora (Ehrh.) Lej. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-12}}</ref>

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
'''Datu krātuve''' ir datu [[repozitorijs]] no integrētu objektu kopuma. Šie objekti ir veidoti, izmantojot datubāzes shēmā definētas klases.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |title       = FDO Concepts > Data Concepts
 |url         = http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |quote       = What is a Data Store?
A data store is a repository of an integrated set of objects. The objects in a data store are modeled either by classes or feature classes defined within one or more schemas.
 |access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20130424013829/http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |archivedate = {{dat|2013|04|24||bez}}
}}</ref> Datu krātuve ietver sevī ne tikai tādus datu repozitorijus kā datubāzes, bet arī izplātās datnes, kuras var glabāt datus.<ref>{{Tīmekļa atsauce
| title = Glossary D: data store
| quote = A place where data is stored; data at rest. A generic term that includes databases and flat files.
| url = http://www.information-management.com/glossary/d.html
| access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
| archiveurl = https://web.archive.org/web/20130114213951/http://www.information-management.com/glossary/d.html
| archivedate = {{dat|2013|01|14||bez}}
}}</ref>

sentences:
{{Kuģis
|vārds = Kaunas Seaways
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kravas pasažieru prāmis
|līnija = Klaipēda - Zasnica (ar 2012. gada jūniju)
|īpašnieks = [[DFDS Seaways]]
|pieraksta osta = Klaipēda
|ātrums = 16 mezgli
|tonnāža = 25606 GRT
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 1989. gads
|garums = 190,93 m
|platums = 28 m
|iegrime = 7,18 m
|pasažieri = 210 cilvēki
|gultas vietas = 198
|kajītes =
|līnijmetri = 1539 m
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards =
}}

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ahenezers
|attēls=Achensee-Tirol.jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=47.433333 | plat_NS=N
| gar_d=11.716667 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Tirole}}
|platība=6,8
|garums=8,4
|platums=1
|Vid_dziļums=67
|Max_dziļums=133
|tilpums=
|augstums_vjl=929
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
jau gadsimtiem ilgi tiek izmantots kulinārijā kā dabisks emulgators]]
'''Emulgatori''' (no {{val|la|emulgeo}} — 'slaukt') — vielas, kas nodrošina [[emulsija]]s veidošanos no nesajaucamiem [[šķidrums|šķidrumiem]].

sentences: '''Dzīvesveids''' ir [[socioloģija|socioloģijā]] izmantots jēdziens, lai apzīmētu kādu noteiktu [[uzvedība]]s izpausmju un [[paradums|paradumu]] kopumu, kas ir saprotams pašam indivīdam un citiem, piemēram, attiecības ar citiem indivīdiem, attieksme pret dažādu produktu patērēšanu, apģērba izvēle u.c. Dzīvesveids parasti pauž indivīda vērtības un uzskatus, tāpēc tas ir kā līdzeklis [[pašapziņa]]s nostiprināšanai. Ar dzīvesveida palīdzību tiek veidoti kultūras [[simbols|simboli]], kas atsaucas uz indivīda [[identitāte|identitāti]]. Ne visi dzīvesveida aspekti ir pilnībā brīvprātīgi izvēlēti. Dažādi ārējie apstākļi, piemēram, sociālie vai ģeogrāfiskie, var ierobežot dzīvesveida izvēli un simbolu radīšanas iespējas.<ref>Spaargaren, G., and B. VanVliet. 2000. ‘Lifestyles, Consumption and the Environment: The Ecological Modernisation of Domestic Consumption.’ Environmental Politics. 9 (1): 50-75.</ref> Jēdzienu "dzīvesveids" 1929. gadā ieviesa austriešu psihologs [[Alfrēds Ādlers]]. Pašreizējā plašākā nozīmē to izmanto kopš 1961. gada.<ref>[http://www.etymonline.com/index.php?search=lifestyle Online Etymology Dictionary<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
s]]
'''Upmales paugurlīdzenums''' ir dabas apvidus [[Viduslatvijas zemiene]]s dienvidaustrumu daļā [[Daugava]]s kreisajā krastā. Stiepjas ziemeļu - dienvidu virzienā no [[Lejasdaugavas senleja]]s līdz [[Lietuva]]s robežai ~60 km garumā, tās platums ir 24-32 km.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Platība ir 1448 km² (2,24% Latvijas teritorijas). Robežojas ziemeļos ar Lejasdaugavas senleju, austrumos - ar [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]], rietumos ar [[Zemgales līdzenums|Zemgales]] un [[Tīreļu līdzenums|Tīreļu]] līdzenumiem.

sentences: '''Asīrija''' ([[akadiešu valoda|akadiešu]]:𒀸𒋩, [[sīriešu valoda|sīriešu]]: ܐܬܘܪ vai ܐܫܘܪ) bija [[Senā Divupe|Senās Divupes]] lielvalsts [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Savas attīstības agrīnajā stadijā tā pletās uz dienvidiem apmēram no mūsdienu [[Irāka]]s ziemeļu robežas, aptvēra [[Tigra]]s upes ieleju un vairākas tās pietekas. Austrumos Asīrija robežojās ar [[Zāgrosas kalni]]em, bet rietumu virzienā pletās Divupes līdzenums. Dienvidos Asīrija robežojās ar [[Babilonija|Babiloniju]] un [[Šumera|Šumeru]] (vēlāk Šumera Akada). Asīrijas lielākās [[pilsēta]]s bija [[Ašūra]] (mūsdienu Šārkata Irākā) un [[Ninīve]] (mūsdienu [[Mosula|Mosulā]]).

sentences:
[[Kategorija:Norvēģija]]
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Norvēģija]]

sentences:
[[Kategorija:Eksperimentālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Lāčplēša gulta
|      krāsu_shēma = akmens
|           attēls = Lielvārde, akmens "Lāčplēša gulta" 2000-05-20.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 42 | plat_s = 45.36 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   = 50 | gar_s  = 21.12 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Lielvārde}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 2,1 m
|           garums = 4,8 m
|          platums = 3,5 m
|          dziļums =
|          tilpums = 20 m3
|       apkārtmērs = 15 m
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Lāčplēša gulta''' (arī '''Pērkona bulta''', '''Pumpura akmens''')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?id=2436410&g=3&r=|title=Lāčplēša gulta|publisher=Letonika.lv|accessdate={{dat|2013|2|18||bez}}}}</ref> ir [[dižakmens]], kas atrodas [[Lielvārde|Lielvārdē]], [[Ogres novads|Ogres novadā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lēdmanes pagasts
| karte             = Lēdmanes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Lēdmanes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Lēdmanes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Lēdmane
| mērs              = Dzintars Laganovskis
| platība           = 78,3
| iedzīvotāji       = 1394<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1394 / 78.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ledmane.lv
}}

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{Commons cat|Operating system kernels}}
{{Cat more|Kodols (operētājsistēma)}}

sentences: '''Gimalajiešu lācis''' ir [[Latvijas PSR]] laikā ieviesies apzīmējums nemākulīgam [[tulkojums|tulkojumam]], [[krievu valoda]]s vārdus burtiski pārtulkojot [[latviešu valoda|latviešu valodā]].<ref>[[Neatkarīgā Rīta Avīze]], 2009. gada 8. janvāris</ref>

sentences: [[Kalabi—Jau varietāte]] jeb '''Kalabi—Jau telpa''' ir [[kompakta telpa|kompakta]] (noslēgta un ierobežota) kompleksa [[varietāte (topoloģija)|varietāte]], kam piemīt tā saucamā [[Kēlera metrika]] (''Kähler manifold'') un kurai [[Riči tenzors]] (''Ricci curvature'') līdzinās nullei (to sauc arī par Riči plakano metriku).

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences:
{{cita nozīme|ASV štatu|salu Antarktikā|Snova}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Nevada
 | native_name             = ''Nevada''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Las Vegas strip.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Lasvegasa no visām ASV lielpilsētām attīstās visstraujāk
 | image_flag              = Flag of Nevada.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Nevada.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = ''Silver State'' (Sudraba štats)
 | motto                   = ''All For Our Country'' (Viss mūsu valstij)
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Kārsonsitija]]
 | largest_city            = [[Lasvegasa]]
 | official_language       = [[angļu valoda]] (''de facto'')
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nevada in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Nevadas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =R
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             =Stīvs Sisolaks
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 286367
 | area_land_km2           = 284362
 | area_water_km2          = 2005
 | area_water_percent      = 0,7
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Bondari smaile]], 4005
 | elevation_min_m         = [[Kolorādo (upe)|Kolorādo upe]]. 146
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2723322
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie — 84,25%
melnie — 8,58%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] — 34%
[[katoļi]] — 44%
nereliģiozi — 20%
[[mormoņi]] — 10%
 | timezone                = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
austrumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{url|http://www.nv.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-NV
 | blank1_name             =
 | blank1_info             =
 | footnotes               =
}}

sentences: lapā, izkrāsotā [[elektronu mikroskops|elektronu mikroskopa]] attēlā.]]

sentences:
[[Kategorija:Latvijas fauna|zivis]]
[[Kategorija:Eiropas zivis]]
[[Kategorija:Zivis]]

sentences: '''Siens''' ir rupja [[lopbarība]], ko veido nopļauti, pēc tam izžāvēti [[zālaugi|zālaugu]] [[stublājs|stublāji]]. [[Ūdens]] daudzums sienā ir mazāks par 20%. Lopbarībā sienu pārsvarā izmanto [[ziema]]s sezonā, kad zaļbarība nav pieejama. Siens tiek pļauts tad, kad [[pļava]]s zālaugi ir izauguši līdz vēlamajam garumam, un laika apstākļi ir piemēroti siena novākšanai. Pēc nopļaušanas tam parasti ļauj pilnībā izžūt, pēc tam siens tiek presēts rulonos vai ķīpās, bet tradicionāli ticis krauts un žāvēts siena zārdos.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Liberālā demokrātija''' jeb '''Rietumu demokrātija''' ir tiesību sistēma, kuras pamatā ir pārstāvības un [[tiešā demokrātija]], kurā vairākuma griba un ievēlēto pārstāvju iespējas īstenot varu ir ierobežotas mazākuma un atsevišķu [[Pilsonība|pilsoņu]] tiesību un brīvību aizsardzības nolūkā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Satīša Dhavana kosmosa centrs
| native_name         = ''Satish Dhawan Space Centre''<br/>सतीश धवन अंतरिक्ष केंद्र
| former_names        = Šriharikotas liela augstuma poligons (''Sriharikota High Altitude Range'')
| alternate_names     =
| status              =
| image               = PSLV C45 EMISAT campaign 23.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = PSLV C45 palaišana no 2. starta laukuma (2019)
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]
| current_tenants     =
| location            = {{IND}}, [[Āndhra Pradēša]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Indija#Āndhra Pradēša (Indija)
| latd  = 13| latm  = 43| lats  = 12| latNS  = N
| longd = 80| longm = 13| longs = 50| longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1969
| completion_date     = 1971
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.shar.gov.in/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Satīša Dhavana kosmosa centrs''' ({{val|en|Satish Dhawan Space Centre}}, SDSC) ir [[Indija]]s [[raķete|raķešu]] palaišanas centrs. Tas atrodas [[Šriharikota]]s salā [[Bengālijas līcis|Bengālijas līcī]], [[Āndhra Pradēša|Āndhra Pradēšas]] štatā. Centra operators ir [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pušas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/25475303
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 2730.80
| subdivision_name2 =
| population_total = 47706
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Viduspohjanmā]]
| subdivision_type = Valsts
| official_name = ''Kokkola''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Kokola
| elevation_m =
| latd = 63
| established_date = ap [[1620]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_flag = Kokkola.flag.svg
| image_shield = Kokkola.vaakuna.svg
| image_skyline = Kokkola town hall.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 50.2
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 23
| longm = 08
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.kokkola.fi/}}
}}
'''Kokola''' ({{Val|fi|Kokkola}}, {{val|sv|Karleby}}) ir pilsēta [[Somija|Somijā]], [[Viduspohjanmā]] reģiona administratīvas centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 47 706 iedzīvotāji. Pilsētu [[1620. gads|1620. gadā]] dibināja [[Zviedrijas karalis]] [[Gustavs II Ādolfs]]. Pilsēta atrodas [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] krastā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Īzaks Zelenskis
| vārds_orģ = ''Исаак Зеленский''
| attēls = Attēls:Īzaks Zelenskis.jpg
| att_izm = 150px
| amats = [[Uzbekijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas pirmo sekretāru uzskaitījums|Uzbekijas Komunistiskās partijas CK pirmais sekretārs]]
| term_sākums = {{dat|1929|06|11}}
| term_beigas = decembrī
| dzim_dati = {{dat|1890|06|22}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Saratovas guberņa|Saratova|td=Krievija}}
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1938|03|15|1890|06|22}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| partija = [[VK(b)P]]
| priekštecis = [[Nikolajs Gikalo]]
| pēctecis = [[Akmals Ikramovs]]
}}

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1991.—1992. gada pretkara protesti Belgradā
| partof           = [[Dienvidslāvijas kari]]em
| image            = Rim-Tuti-Tuki-Gile.jpg
| caption          = Srdžans Gojkovičs kā grupas [[Rimtutituki]] solists
| date             = 1991 – 1992
| place            = [[Belgrada]], [[Serbija]], [[Dienvidslāvija]]
| coordinates      =
| causes           = * Serbijas loma Dienvidslāvjas karos
* [[Vukovaras kauja]]
* [[Dubrovnikas aplenkums]]
* [[Sarajevas aplenkums]]
* [[Kara propaganda]]
| goals            =  * Dienvidslāvijas armijas atkāpšanās no separātistu reģioniem
*[[Referendums]] pirms karadarbību uzsākšanas
*Atteikšanās no militārā iesaukuma
*[[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] demisija
*[[Preses brīvība]]
| methods          = [[Demonstrācija]]s, [[protesti]], [[protesta dziesma]]s
| status           =
| result = 50,000–200,000 [[Dezertēšana|dezertieru]]
100,000–150,000 iesaucamo emigrācija
| side1 = “Pretkara darbības centrs”
''[[Rimtutituki]]''
“Sievietes melnā”
“Cilvēktiesību centrs”
“Belgradas loks”
| side2 = {{flagicon|Serbia and Montenegro}} [[Dienvidslāvijas valdība]]
{{flagicon|Serbia|1991}} [[Serbijas valdība]]
| side3            =
| leadfigures1 = [[Milans Mladenovičs]]
[[Rambo Amadeuss]]
[[Zorans Kostičs]]
[[Bogdans Bogdanovičs (arhitekts)|Bogdans Bogdanovičs]]
[[Nataša Kandiča]]
| leadfigures2 = {{flagicon|Serbia|1991}} [[Slobodans Miloševičs]]
{{flagicon|SCG}} [[Dobrica Čosičs]]
| leadfigures3 =
| howmany1 = >150,000 protestētāju
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
Pēc nacionālisma un politiskās spriedzes pieauguma, kad uzliesmoja [[Dienvidslāvijas kari]], [[Serbija|Serbijā]] attīstījās daudzas pretkara kustības.<ref name="Udovicki 2000">{{grāmatas atsauce|title=Burn This House: The Making and Unmaking of Yugoslavia|first1=Jasminka|last1=Udovicki|first2=James|last2=Ridgeway|publisher=Duke University Press|year=2000|isbn=9781136764820|location=Durham, North Carolina}}</ref><ref name="Fridman 2010">{{publikācijas atsauce|last1=Fridman|first1=Orli|title='It was like fighting a war with our own people': anti-war activism in Serbia during the 1990s |journal=The Journal of Nationalism and Ethnicity |year=2010|volume=39|issue=4|pages=507–522|doi=10.1080/00905992.2011.579953|s2cid=153467930}}</ref><ref name="republika">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.republika.co.rs/492-493/20.html|title=Antiratne i mirovne ideje u istoriji Srbije i antiratni pokreti do 2000. godine|website=republika.co.rs|access-date=4 May 2020}}</ref><ref name="globalvoices">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sr.globalvoices.org/2016/08/secanje-na-antiratni-pokret-u-jugoslaviji-pocetkom-1990-ih/|title=Sećanje na antiratni pokret u Jugoslaviji početkom 1990-ih|website=globalvoices.org|access-date=4 May 2020}}</ref> 1991. gada masu [[Protests|protesti]] pret [[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] režīmu, kas turpinājās visu šo karu laikā, nostiprināja daudzu jauniešu pretkara orientāciju.<ref name="Powers 1997 467">{{grāmatas atsauce|title=Protest, Power, and Change: An Encyclopedia of Nonviolent Action from ACT-UP to Women's Suffrage|first=Roger S|last=Powers|publisher=Routledge|year=1997|isbn= 9781136764820}}</ref> Demonstrācijas [[Belgrada|Belgradā]] notika galvenokārt pret [[Vukovaras kauja|Vukovaras kauju]], Dubrovnikas un [[Sarajevas aplenkums|Sarajevas aplenkumu]],<ref name="Udovicki 2000" /><ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|ref=zenski_sud|url=https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf|title=Kratka istorija antiratnog otpora u Srbiji 1991 – 1992.|publisher=Ženski sud|date=2013|access-date=6 May 2020}}</ref><ref name="e-novine">{{Ziņu atsauce|url=http://www.e-novine.com/region/region-hrvatska/19160-Olovka-pie-mrnjom.html?print|title=Olovka piše mržnjom|publisher=E-novine|access-date=6 May 2020|date=18 May 2009}}</ref> un protestētāji pieprasīja [[Referendums|referendumu]] par kara pieteikšanu un vešanu, un iesaukšanas armijā pārtraukšanu.<ref name="Powers 1997 467" /><ref name="Vreme">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022|title=Spomenik neznanom dezerteru|website=Vreme|access-date=4 May 2020|archive-date={{dat|2021|10|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211005010352/https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022}}</ref><ref>{{Harvnb|Udovicki|Ridgeway|2000}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{iw+}}
'''Neformālais līderis''' ir kādas grupas, kolektīva vai organizācijas līderis, kas neieņem oficiālo vadītāja amatu, bet faktiski pilda līdera funkcijas, iedvesmo un motivē kolektīvu.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title=Неформальный лидер: враг или помощник? | url=http://www.nastol.ru/Go/ViewArticle?id=280 | publisher=nastol.ru | accessdate={{dat|2011|6|23}} | archiveurl=https://web.archive.org/web/20130909040741/http://nastol.ru/Go/ViewArticle?id=280 | archivedate={{dat|2013|09|09||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gārsenes pagasts
| karte             = Gārsenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Gārsenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Gārsenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Gārsene
| platība           = 68,05
| iedzīvotāji       = 904<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 904 / 68.05 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Noā''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kakodila struktūrformula

Kakodila molekulas modelis
|       citi nosaukumi =dikakodils, tetrametildiarsīns
|           CAS numurs = 471-35-2
|      ķīmiskā formula = C4H12As2
|              molmasa = 209,983
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = -5 °C
| viršanas temperatūra = 163 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kakodils''' ({{val-el2|kakos}} — 'slikts' + ''hylē'' — 'viela'), saukts arī par '''dikakodilu''' jeb '''tetrametildiarsīnu''', ir indīgs eļļains šķidrums ar ārkārtīgi pretīgu, ķiplokiem līdzīgu smaku. Kakodils pieder pie [[arsēnorganiskie savienojumi|arsēnorganiskajiem savienojumiem]] — [[arsīns|arsīna]] jeb arsēnūdeņraža atvasinājumiem. Sausā gaisā tas pats no sevis aizdegas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jolanda Keizere
 |      vārds_orig = ''Jolanda Keizer''
 |          attēls = Jolanda keizer.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = J. Keizere [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gada Pasaules čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|4|5}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NED}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 67 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6370 (2008)
 |           PR1_d = Septiņcīņā
 |             PR2 = 4644 (2009)
 |           PR2_d = Pieccīņā
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medaļu infodaļa
|turnīrs 1= Eiropas čempionāts telpās |zelts 1= 0 |sudrabs 1= 1 |bronza 1= 0
|detaļas = Lielākie sasniegumi
}}
}}
'''Jolanda Keizere''' ({{val|nl|Jolanda Keizer}}; dzimusi {{dat|1985|4|5}} [[Amsterdama|Amsterdamā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]) ir nīderlandiešu [[vieglatlēte]], startē [[septiņcīņa]]s sacensībās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tapír 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints =Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus terrestris
| suga_lv =Līdzenumu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo līdzenumu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus terrestris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
}}
'''Līdzenumu tapirs''' (''Tapirus terrestris'') jeb '''Dienvidamerikas tapirs''', arī '''Brazīlijas tapirs''' ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]].

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences: {{Citas nozīmes|noteikumiem, kuri nodrošina kārtību dažādās sfērās|likums (nozīmju atdalīšana)|likums}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1988|10|11}}
| birth_place =
| caps1 = 55
| caps2 = 352
| caps3 = 9
| clubnumber = 23
| clubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Sligo Rovers F.C.|Sligo Rovers]]
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Blackpool F.C.|Blackpool]]
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Donegolas grāfiste|Kilibegsa}}
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| goals1 = 1
| goals2 = 22
| goals3 = 1
| height = 177
| image = Seamus Coleman (cropped).jpg
| caption = Kolmens 2013. gadā
| nationalcaps2 = 68
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 1
| nationalteam1 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalteam2 = {{fb|Īrija}}
| nationalyears2 = 2011–
| nationalyears1 = 2007–2010
| nationalcaps1 = 13
| pcupdate = {{dat|2023|08|12|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2023|08|12|SK|bez}}
| name =
| playername = Šeimuss Kolmens
| position = [[Aizsargs (futbols)|Labās malas aizsargs]]
| years1 = 2006–2009
| years2 = 2009–
| years3 = 2010
}}'''Šeimuss Kolmens''' ({{Val|ga|Séamus Coleman}}, dzimis {{Dat|1988|10|11}}) ir [[Īri|īru]] [[futbolists]], spēlē [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā. Pašlaik (2023) Kolmens pārstāv [[Anglijas Premjerlīga|Anglijas Premjerlīgas]] komandu [[Everton F.C.|''Everton'']] un ir [[Īrijas futbola izlase|Īrijas futbola izlases]] [[Kapteinis (futbols)|kapteinis]].

sentences:
{| style="float: right; border: 1px solid #ccc; margin: 0.5em 0pt 0.8em 1.4em; padding: 3px !important; width: 75px;"
! [[Periodiskās tabulas grupa|Grupa]] →!! VIIIA
|-
! ↓ [[Periodiskās tabulas periods|Periods]]
|-
! [[1. perioda elementi|1]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 2
[[Hēlijs|He]]
|-
! [[2. perioda elementi|2]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 10
[[Neons|Ne]]
|-
! [[3. perioda elementi|3]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 18
[[Argons|Ar]]
|-
! [[4. perioda elementi|4]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 36
[[Kriptons|Kr]]
|-
! [[5. perioda elementi|5]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 54
[[Ksenons|Xe]]
|-
! [[6. perioda elementi|6]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 86
[[Radons|Rn]]
|-
! [[7. perioda elementi|7]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 118
[[Oganesons|Og]]
|-
|}

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Perameles_gunni.jpg
| att_nosaukums =[[Tasmanijas bandikuts]] (''Perameles gunnii'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Peramelemorphia
| kārta_lv=Bandikutveidīgie
| iedalījums=
* [[Bandikutu dzimta]] (''Peramelidae'')
* †[[Cūkkājbandikutu dzimta]] (''Chaeropodidae'')
* [[Trušbandikutu dzimta]] (''Thylacomyidae'')
* †''[[Yaralidae]]''
| binomial=Peramelemorphia <small>([[Florentino Ameghino|Ameghino]], 1889)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
'''Virens''' var būt:

sentences: '''"[[Dienvidparks]]"''' ({{val|en|South Park}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animēta [[situāciju komēdija]], kuru izveidojuši [[Mets Stouns]] un [[Trejs Pārkers]] televīzijas kanāla ''[[Comedy Central]]'' vajadzībām. Šajā televīzijā "Dienvidparks" pirmo reizi uz ekrāniem tika izrādīts [[1997]]. gadā. Tajā tiek stāstīts par četriem zēniem un viņu draugiem un paziņām, kuri visi dzīvo mazpilsētā ar nosaukumu Dienvidparks, [[Kolorādo]] štatā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaut kur
| operators =
| attēls = Somewhere Poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sofija Kopola]]
| producents =
| scenārijs = Sofija Kopola
| aktieri = * [[Stīvens Dorfs]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Somewhere''
| studija = * ''Pathé Distribution''
* ''Medusa Film''
* ''Tohokushinsha''
* ''American Zoetrope''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|11|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2010|12|22|ASV}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,9  miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3178268161/|title=Somewhere |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kaut kur"''' ({{Val|en|Somewhere}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Japāna]]s [[drāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Sofija Kopola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvens Dorfs]] un [[Elle Faninga]].

sentences: '''"Estonia" piemiņas memoriāls''' ir viena no piemiņas vietām [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] nogrimušajam prāmim [[Estonia (prāmis)|"Estonia"]]. Piemiņas vieta atrodas [[Stokholma|Stokholmā]] [[Jūrgordena|Jūrgordenā]] blakus [[kapsēta]]i ({{val|sv|Galärkyrkogården}}), netālu no [[Vāsa muzejs|Vāsas muzeja]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&ex=y |title=Minnesmärken |access-date={{dat|2011|06|17||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304191659/http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&ex=y }}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences: '''Lata piemiņas monētas''' ir [[lats|latu]] monētas, kas kaltas ierobežotā tirāžā kā veltījums kādam notikumam, simbolam vai tēlam. Šīs monētas var izmantot kā maksāšanas līdzekli, tomēr parasti tās apgrozībā nenonāk, jo to vērtība ir lielāka par nominālvērtību. Tās parasti izgatavo no zelta, sudraba, citiem dārgmetāliem īpaši augstā kaluma kvalitātē. Pirmās jubilejas monētas (ar 2 latu, 10 latu un 100 latu nominālvērtību) tika izlaistas 1993. gada novembrī, atzīmējot Latvijas Republikas neatkarības 75. gadadienu. Šīm monētām vēlāk tika noteikts [[lata apgrozības naudas zīmes|apgrozības monētu]] statuss. Tāpat kā visas Latvijas mūsdienu apgrozības monētas, tās tiek kaltas dažādās ārvalstīs.

sentences: '''Morganātiskā laulība''' (no {{val-de|Morgengabe}} — "rīta balva") bija laulību paraža kārtu sabiedrībās [[viduslaiki|viduslaikos]], kurā zemākas kārtas sieva neieguva vīra kārtas tiesības. Visilgāk morganātiskā laulība saglabājās valdnieku namos, kuros vīriešu laulībām ar zemākas kārtas sievietēm bija nepieciešama īpaša valdnieka atļauja.<ref>{{LKV|XIV.|27 827}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dzērbenes pagasts
| karte             = Dzērbenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Dzērbenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dzērbenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Dzērbene
| platība           = 124,6
| iedzīvotāji       = 863<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 874 / 122.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = http://www.vecpiebalga.lv/
| nos_vācu          = Schloß-Serben
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Зербенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Havjers Peress de Kveljars
| vārds_orģ           = ''Javier Pérez de Cuéllar''
| attēls              = Javier Pérez de Cuéllar (1982).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Havjers Peress de Kveljars 1982. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|1|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1991|12|31|N}}
| priekštecis         = [[Kurts Valdheims]]
| pēctecis            = [[Butross Butross-Gali]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Peru]] premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|2000|11|22|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|7|28|N}}
| prezidents2         = [[Valentín Paniagua|Valentins Panjagva]]
| priekštecis2        = [[Federico Salas|Federiko Salass]]
| pēctecis2           = [[Roberto Dañino|Roberto Danjino]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1920|1|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Peru|Lima}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2020|3|4|1920|1|19}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = politiķis, diplomāts, advokāts
| alma_mater          =
| reliģija            = [[katoļticība]]
| paraksts            = Javier Pérez de Cuéllar (firma).jpg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Menocore''' ir [[mode]]s tendence [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz [[normcore]], bet ir paredzēta īpaši [[Sieviete|sievietēm]]. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda [[menopauze]], tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila [[Apģērbs|apģērbu]] valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2021-12-09|title=Normcore|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Normcore&oldid=1059523104|journal=Wikipedia|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.racked.com/2017/10/18/16453412/menocore-wealth-age-eileen-fisher|title=Dressing Older Is About Wealth|last=Bernstein|first=Sara Tatyana|website=Racked|access-date=2022-02-02|date=2017-10-18|language=en}}</ref><ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://repeller.com/menocore-fashion-trend/|title=The Menocore Fashion Trend is Everywhere Right Now|website=Repeller|access-date=2022-02-02|date=2018-06-08|language=en-US|archive-date=2022-02-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20220202175750/https://repeller.com/menocore-fashion-trend/}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamsīts - (Y)
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]], ūdeni saturošs karbonāts ar svešiem anjoniem
|ŠtruncaID=5/D.03-02
|ķīm_formula=NaY<nowiki>[</nowiki>CO3<nowiki>]</nowiki>2.6H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, bāli sārts, bāli violets
|svītra=Balta
|habituss=kristālu agregāti, piemēram radiāli novietotu adatveida kristālu agregāts, sfēriskas masas. Kristāli līdz 2,5 cm gari
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.480 nβ = 1.498 nγ = 1.571
|pleohroisms=
|blīvums=
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Andrejs Valdmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Dobeles apriņķis|Dobeles apr.]] [[Tērvetes pagasts|Kalnmuižas pag.]] "Adieņos", [[Latvija|Latvijā]]
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], Latvijā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Vissavienības Zootehnikas un putnkopības institūts ([[Maskava|Maskavā]]), LPSR ZA Zootehnikas un zooloģijas institūts (Rīgā), LPSR ZA [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Ļeņingradas Piena un dārzeņu institūts
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis}}

sentences:
.]]
'''Zelta drudzis''' ir parādība, kad pēc [[zelts|zelta]] atklāšanas kādā vietā uz to dodas liels daudzums cilvēku, lai to iegūtu un kļūtu bagāti. Zelta drudzis bija raksturīgs 19. gadsimtam, kad tādi norisinājās daudzās [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] zemēs un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Šādu parādību veicināja straujš ceļošanas izmaksu kritums pasaulē, neformēta piedalīšanās maksa un citi [[globalizācija]]s faktori. Lielajam vairumam zelta drudžu dalībnieku tas izrādījās komerciāli neveiksmīgs, kamēr atsevišķi veiksminieki spēja gūt lielus ienākumus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{TV seriāla sezonas infokaste
 | bgcolour         = green
 | headercolour     =
 | fgcolour         = white
 | season_name      = ''Pokémon: Indigo League''
 | image            =
 | caption          = Pokémon: Indigo League sezonas logo
 | country          = {{flag|Japāna}}
 | num_episodes     = 80 (ASV)
82 (Japāna)
 | network          = ''[[TV Tokyo]]''
 | first_aired      = {{dat|1997|4|1|N|bez}}
 | last_aired       = {{dat|1999|1|21|N|bez}}
 | dvd_release_date =
 | region_1         =
 | region_2         =
 | region_3         =
 | region_4         =
 | region_A         =
 | region_B         =
 | region_C         =
 | prev_season      =
 | prev_series      =
 | next_season      = ''[[Pokémon: Adventures on the Orange Islands]]''
 | next_series      =
 | episode_list     =
}}

sentences: '''Baltkrievijas Republikas Nacionālais akadēmiskais Lielais operas un baleta teātris''' ({{val|be|Нацыянальны акадэмічны Вялікі тэатр оперы і балета}}) atrodas parkā [[Baltkrievija]]s [[galvaspilsēta]]s [[Minska]]s Trīsvienības kalna rajonā. Vietējie to sauc vienkārši par "Operas teātri" vai "Operas un baleta teātri". Kad teātris 1933. gada 15. maijā tika atvērts, sākumā tam nebija savas izrāžu vietas. Līdz 1938. gadam teātra trupa uzstājās Baltkrievijas drāmas teātra ēkā.

sentences: {{Commons category|Streets in Riga|Ielas Rīgā}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #fcfe03
| bg_color = #082b53
| nos = FCSB
| logo = Fcsb-logo.svg
| pilns = ''Fotbal Club FCSB ''
| iesauka = ''Roș-Albaștrii (sarkani-zilie)
| pilsēta = {{Vieta|Rumānija|Bukareste}}
| dib = 1947
| dib_mēn = 6
| dib_dat = 7
| stad = ''[[Arena Națională]]''
| ietilp = 55 634
| prez = {{flaga|Rumānija}} Valeriu Argeseale
| tren = {{flaga|Kipra}} Elias Čaralambuss
| līga = ''[[Liga I]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 2. vieta
| mediji = {{url|steauafc.com/}}
| pattern_la1 = _steaua1718h
| pattern_b1 = _steaua1718h
| pattern_ra1 = _steaua1718h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _steaua1718h
| leftarm1 =
| body1 =
| rightarm1 =
| shorts1 = 0067ab
| socks1 = 0067ab
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = _steaua1617h
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 = _redstripes
| pattern_so2 = _steaua1617a
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}
'''FCSB''', agrāk pazīstams arī kā '''Bukarestes "Steaua"''', ir [[Rumānija]]s futbola klubs, kurš spēlē valsts augstākajā līgā ''[[Liga I]]''. Savas mājas spēles komanda aizvada ''[[Arena Națională]]'' stadionā. ''Steaua'' futbolisti 26 reizes ir izcīnījusi valsts čempionu titulu, 24 reizes uzvarējuši Rumānijas kausa izcīņā, kā arī ieguvuši sešus Rumānijas superkausus. Komandas lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir uzvara [[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kausā]] (tagad — UEFA Čempionu līga) 1986. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |title=Trofee |accessdate={{dat|2016|2|1||bez}} |publisher=FC Steaua Bucureşti |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''28. jūlijs''' ir gada 209. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (210. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 156 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K2,Ca,Sr)U3O10·4(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dagnija Zigmonte
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1997
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 24
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Angļu valodas institūts|Rīgas pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Zigmonte''' (dzimusi {{dat|1931|6|7}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|1997|2|24}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|932}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[Scenārists|scenāriste]].

sentences: '''Volkots''' ({{val-en|Walcott}}) var būt:

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ripablik blong Vanuatu
Republic of Vanuatu
République de Vanuatu
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vanuatu Republika
|            valsts_nosaukums = Vanuatu
|               karoga_attēls = Flag_of_Vanuatu.svg
|            karoga_nosaukums = Vanuatu karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Vanuatu.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Vanuatu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Long God yumi stanap"'' (Mēs stāvam par Dievu)
|                valsts_himna = ''Yumi, Yumi, Yumi''
|               kartes_attēls = Vanuatu Provinces.JPG
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vila]], ( Portvila )
| latd=17 | latm=45 | latNS=S | longd=168 | longm=18 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bislama]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikenike Vurobaravu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Charlot Salwai]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1980]]. gada 30. jūlijs
|                 platība_km2 = 12 189
|               platība_rangs = 161
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 272 459 cilvēki
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 188
|                     IKP_PPP = $820 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 178
|          IKP_PPP_per_capita = $2850
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 155
|                         HDI = 0.597
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 134
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Vanuatu vatu]]
|                valūtas_kods = VUV
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .vu
|              tālsarunu_kods = 678
|                iso_kods_num = 548
|              iso_kods_alfa2 = VU
|              iso_kods_alfa3 = VUT
}}'''Vanuatu Republika''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Ziemeļos tā robežojas ar [[Zālamana Salas|Zālamana Salu]] teritoriālajiem ūdeņiem, rietumos — ar [[Austrālija]]s, dienvidrietumos — ar [[Jaunkaledonija]]s un austrumos ar [[Fidži]] teritoriālajiem ūdeņiem. Vanuatu Republika ir izvietota uz 83 [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu salām]], kuru kopējais [[krasta līnija|krastu līniju]] garums ir 2528 [[kilometrs|km]]. Sauszemes kopējā [[platība]] ir 12 189 [[kvadrātkilometrs|km²]]. 2016. gadā Vanuatu dzīvoja 272 459 [[iedzīvotāji]]. Vanuatu galvaspilsēta ir [[Vila]] (Portvila).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles polarstacijas}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Raksi
|attēls                 = Rax.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Raksi ziemā
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.689167 | latNS  = N
| longd = 15.688333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Heikupe]]
|augstums               = 2 007
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 717
|attēls               = AeBal B717 EC-HOA.jpg
|paraksts             = [[Spānija|Spāņu]] ''Aerolíneas de Baleares'' Boeing 717
|tips                 = Pasažieru lidmašīma
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1998|9|2}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1999|10|12}}
|izņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = AirTran
Midwest Airlines
QantasLink
Hawaiian Airlines
|ražošanā             = [[1998]] - [[2006. gads|2006]]
|skaits               = 156
|izmaksas             =
|attīstīts no         = McDonnell Douglas MD-90
|modifikācijas        =
}}

sentences: '''Barbaru karalistes''' bija [[Rietumromas impērija]]s teritorijā izveidotās [[Ģermāņi|ģermāņu]] (barbaru) cilšu karalistes, kas pastāvēja [[Vēlīnais antīkais laikmets|vēlīnajā antīkajā laikmetā]] un agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] posmā no 5. līdz 8. gadsimtam. Barbaru iekarotāji ieņemtajās teritorijās bija skaitliskā mazākumā, tāpēc tie pārņēma romiešu administrācijas, [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] un kultūras elementus, kā arī [[Kristietība|kristietību]] tās [[Ariānisms|ariānisma]] formā, vienlaikus saglabājot savas ģermāņu cilšu tiesību paražas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences: {{cita nozīme|deju|latviešu mūzikas grupu|Menuets (grupa)}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| native_name = ''Чăваш''
|       image =
|  population = līdz 2 miljoniem
|     region1 = {{RUS}}
|        pop1 = 1,64 miljoni
|     region2 = {{KAZ}}
|        pop2 = 0,02 miljoni
|     region3 = {{UKR}}
|        pop3 = 0,01 miljons
|     region4 = {{UZB}}
|        pop4 = 0,01 miljons
|      valoda = [[čuvašu valoda]]<br />[[krievu valoda]] (kā otrā valoda)
|    reliģija = dominējošā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|     related =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diomida salas
|attēls              = Diomede Islands Bering Sea Jul 2006.jpg
|attēla paraksts     = Diomida salas. Pa kreisi — [[Mazā Diomida sala]], pa labi — [[Ratmanova sala]]
|attēla izmērs       =
| map_type    = Čukotkas autonomais apvidus#Aļaska#Āzija#Ziemeļamerika
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa šaurums]]
|arhipelāgs          =
|latd=65|latm=46|lats= |latNS=N
|longd=169|longm=00|longs= |longEW=W
|platība             = 37
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Kriša
|augstums            = 505
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = Čukotkas autonomais apvidus
|valsts1              = ASV
|valsts1 adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts1 adm vienība        = Aļaska
|iedzīvotāji         = 135
|iedzīvotāju gads    = 2011
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[iņupiati]]
|valsts1 lielpilsēta  = [[Daiomīda]]
|piezīme =
}}
'''Diomida salas''' ({{val|ru|Острова Диомида}}, {{val|en|Diomede Islands}}) ir salu grupa [[Beringa šaurums|Beringa šaurumā]] starp [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] [[Čukču jūra|Čukču jūru]] un [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Beringa jūra|Beringa jūru]]. Sastāv no divām salām — [[Krievija]]i piederošās 29 km² lielās [[Ratmanova sala]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošās 7 km² lielās [[Mazā Diomida sala]]s. Pa salas atdalošo nepilnus 4 km plato šaurumu vilkta [[datumu maiņas līnija]], un laika starpība salās ir 21 stunda, tādēļ Ratmanova salu dažkārt dēvē par Rītdienas salu, bet Mazo Diomida salu — par Vakardienas salu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''FileMaker''''' ir starpplatformu relāciju [[lietotne]]s datubāzes programma no ''FileMaker Inc'', agrāk ''Claris'', ''[[Apple Inc]]'' filiāles. Tā ļauj lietotājiem mainīt [[datubāze|datubāzi]], ievelkot jaunus elementus izkārtojumos, uz displeja virsmas vai veidlapās. Pieejamās versijas: ''FileMaker Pro 11'', ''FileMaker Pro Advanced 11'', ''FileMaker Server 11'', ''FileMaker Server Advanced 11'' ''un FileMaker Go iPhone, iPad''.

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Maksikss'''{{fact}} (pareizi būtu jāsauc par '''mašeše'''{{fact}} — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils [[akvamarīns]], [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs [[pleohroisms]] — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

sentences:
{{atveidošana+}}
'''Starptautisko organizāciju vadītāji 2013. gadā''' ir uzskaitījums, kurā ietvertas starptautiskās organizācijas un to vadītāji, atspoguļojot situāciju 2013. gadā.
== ANO organizācijas ==

sentences: '''Slāņu gubumākoņi''' ''Stratocumulus'' (Sc) ir plakanas kaudzes veida gubu [[mākoņi]] bez izteiktas vertikālās attīstības. Mākoņi debesīs izvietoti nevienmērīgi un neaizklāj visas debesis. Tie bieži vien izvietojas paralēlās rindās vai viļņos. Sc mākoņus var diezgan viegli sajaukt ar [[Altocumulus|Ac]] mākoņiem, kuriem ir līdzīga forma, bet Ac atrodas lielākā augstumā. Ja mākoņi ir lielāki, tad tie visticamāk ir Sc mākoņi, jo atrodas tuvāk zemei. Ac mākoņi būs mazāk nekā 5° lieli leņķiskajā izmērā (tas aptuveni atbilst triju vidējo pieaugušā cilvēka pirkstu platumam izstieptas rokas attālumā no acs). Mākoņu pamats augstums ir 500—1500 metri, bet biezums 200—800 m. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss 5 mikrometri. [[Nokrišņi]] no Sc mākoņiem izkrīt reti, tie ir ļoti īslaicīgi un vāji nokrišņi, smidzenis.

sentences: '''Lisabonas stratēģija''' ({{val|en|Lisbon Strategy}}), pazīstama arī kā '''Lisabonas process''' (''Lisbon Process'') vai '''Lisabonas dienaskārtība''' (''Lisbon Agenda''), ir [[Eiropas Savienība]]s ilgtermiņa attīstības [[plāns]], kā arī tā īstenošanas process. Lisabonas [[stratēģija|stratēģiju]] pieņēma [[Eiropas Komisija]] savā [[sesija|sesijā]] [[Lisabona|Lisabonā]] 2000. gadā. Stratēģijas [[mērķis]] bija risināt problēmas, saistītas ar lēno Eiropas Savienības [[ekonomiskā attīstība|ekonomisko attīstību]], atpalicību [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] jomā, nepietiekošo [[darba ražīgums|darba ražīguma]] izaugsmi u.c. jomās, tā, lai līdz 2010. gadam Eiropas Savienība kļūtu par [[konkurētspēja|konkurētspējīgāko]], dinamiskāko, uz [[zināšanas|zināšanām]] balstīto reģionu pasaulē.

sentences:
'''Meier''' var būt:
* [[Sāra Meijere]] (''Sarah Meier''; 1984) — Šveices daiļslidotāja;
* [[Sids Maijers]] (''Sidney Meier''; 1954) — amerikāņu programmētājs, datorspēļu dizaineris.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jons Mikens
|     vārds_orig = ''Jonas Mikėnas''
|         attēls = Romualdas Marcinkus.Jonas Liorentas.Antanas Gustaitis.Juozas Namikas.Jonas Mikenas.Kazys Rimkevicius.near ANBO.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jons Mikens (otrais no labās)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviators, keramiķis un tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jozs Mikēns]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fanija un Aleksandrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3813705217/|title=Fanny and Alexander (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| ilgums = * 188 minūtes (kinoteātru versija)
* 312 minūtes (televīzijas versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1982|12|17|Zviedrija|1983|3|9|Francija|1983|10|8|Rietumvācija}}
| izplatītājs = * ''Sandrew Film & Teater''
* ''Gaumont''
* ''Tobis Film''
| studija = * ''Cinematograph''
* ''Sveriges Television''
* ''Gaumont International''
* ''Personafilm''
* ''Tobis Film''
* ''Svenska Filminstitutet''
| operators =
| oriģinālnos = ''Fanny och Alexander''
| mūzika =
| aktieri = * [[Pernilla Alvina]]
* [[Bertils Gūve]]
* [[Eva Frēlinga]]
* [[Gunna Volgrēna]]
* [[Jans Malmše]]
| scenārijs = Ingmars Bergmans
| producents = [[Jorns Donners]]
| režisors = [[Ingmars Bergmans]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Fanny&Alexander.jpg
| imdb =
}}'''"Fanija un Aleksandrs"''' ({{Val|sv|Fanny och Alexander}}) ir 1982. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma kinodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pernilla Alvina]], [[Bertils Gūve]], [[Eva Frēlinga]], [[Gunna Volgrēna]] un [[Jans Malmše]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = soliste
|           Vārds = Lajāla Abūda
|      Vārds_orig = {{ara|ليال عبود}}
|          Attēls = Layal Abboud - Plaza Palace Ceremony - Beirut - July 2015 - Lebanon 15 (Cropped).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Lajāla Abūda 2015. gada jūlijā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Libāna|Dienvidlibānas muhāfaza|Sūras kada}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[arābu popmūzika]]
[[Libānas mūsdienu tautas mūzika]]
[[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 2007–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Aya Production]]'' (2007–2010)
''[[Layal Production]]'' (2010–pašlaik)
''[[Lola's World]]'' (2017–pašlaik)
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''18. maijs''' ir gada 138. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (139. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 227 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona setigera
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona setigera <small>Brehm, 1931</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona setigera''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reiz Brigē
| attēls                   =  In Bruges poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Bruges''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Mārtins Makdona]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Mārtins Makdona
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Klemense Poezija]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''Focus Features''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|2|8|ASV|2008|4|18|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007|title=In Bruges|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190709163807/https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0780536/?ref_=bo_se_r_1|title=In Bruges|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reiz Brigē"''' ({{val|en|In Bruges}}) ir 2008. gada kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mārtins Makdona]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Brendans Glīsons]], [[Reifs Fainss]] un [[Klemense Poezija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gostiņu luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Gostiņu evaņģēliski luteriskā baznīca, 18.07.2020. - 50616669102.jpg
| image_size            =
| caption               = Gostiņu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Gostiņu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.611576
| longd = 25.776284
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Pļaviņas}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Ampīrs]]
| architect    = Johans Eduards de Vitte
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1828. - 1830.
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Gostiņu luterāņu baznīca
|      numurs = 6165
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Dzelveskalna atsegumi un alas
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Eņģeļu ala 02.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts = Eņģeļu ala
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.862427
| gar_d  = 25.010667
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Skaņkalnes pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = atsegums
|             suga =
|           vecums = [[Vidusdevons|D]]2 [[Živetas stāvs|Živeta]], [[Burtnieku svīta]]
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: '''Kalvina cikls''' ir reakciju virkne, kurā notiek CO2 redukcija [[Hloroplasts|hloroplastu]] stromā.<ref name="Madera">"Bioloģija 1.daļa", Silvija S. Madera, {{ISBN|9984-17-474-3}}, 121.—123.lpp</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Urbāns I
| vārds_orģ           = ''Urbanus I''
| attēls              = A portrait of Pope Saint Urban I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 17. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[222. gads|222]]. gads
| term_beigas         = [[230. gads|230]]. gads
| priekštecis         = [[Kaliksts I]]
| pēctecis            = [[Pontiāns]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|230|5|23}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jaunjelgava
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Jaunjelgavas pasvaldiba.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Jaunjelgavas novada domes ēka
 | image_flag               =
 | flag_link                = Jaunjelgavas karogs
 | image_shield             = Jaunjelgava COA.svg
 | shield_link              = Jaunjelgavas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 05 | longs = 00 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1647]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Friedrichstadt}}
 | area_total_km2           = 6.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jaunjelgava}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 35
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5134
 | website                  = {{URL|www.jaunjelgava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Jaunjelgava''' ir [[pilsēta]] [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Sēlija]]s [[Latvijas kultūrvēsturiskie novadi|kultūrvēsturiskajā novadā]], [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Pilsētai ir sena vēsture. 1590. gadā tai piešķirtas miesta tiesības, bet 1647. gadā — pilsētas tiesības. Cauri pilsētai iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļš]] [[P87]] ([[Bauska]]—[[Aizkraukle]]). Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei ir {{nobr|15 km}}, līdz [[Rīga]]i — {{nobr|79 km}}.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera peregrina.jpg
|       att_izmērs =225px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. peregrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera peregrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Anatolijā
| operators =
| attēls = Once Upon a Time in Anatolia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Muhamets Uzuners]]
* [[Jilmazs Erdogans]]
* [[Taners Birsels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bir Zamanlar Anadolu’da''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''The Cinema Guild''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|23|Turcija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{TUR}}
* {{BIH}}
| valoda = [[Turku valoda|turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reiz Anatolijā"''' ({{Val|tr|Bir Zamanlar Anadolu’da}}) ir 2011. gada [[Turcija]]s un [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Nuri Bilge Džejlans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Muhamets Uzuners]], [[Jilmazs Erdogans]] un [[Taners Birsels]].

sentences: '''Pamatforma''' ir apzīmējums, ko latviešu valodā lieto divās nozīmēs. Pēc izplatītākās definīcijas pamatforma ir [[sintakse|sintaktiski]] neatkarīga [[vārds|vārda]] forma, piemēram, [[lietvārds|lietvārdam]] tā ir [[nominatīvs]], savukārt [[darbības vārds|darbības vārdam]] — [[nenoteiksme]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201022001354/http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV }}</ref>

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Parsnips with greens.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Apiales
| rinda_lv = Čemurzieži
| rinda_r = Čemurziežu rinda
| dzimta = Apiaceae
| dzimta_lv = Čemurzieži
| dzimta_r = Čemurziežu dzimta
| ģints = Pastinaca
| ģints_lv = Pastinaki
| binomial = Pastinaca sativa
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| suga_lv = Pļavas pastinaks
| suga = Pastinaca sativa
}}'''Pļavas pastinaks''' jeb '''pastinaks''' ({{val|la|Pastinaca sativa}}) ir [[sakņu dārzenis]], kas ir tuvi radniecīgs ar [[Burkāns|burkāniem]] un [[pētersīļi]]em un pieder [[čemurziežu dzimta]]i.

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences:
[[File:Epoxy prepolymer chemical structure.png|thumb|300px|Bisfenola A diglicidilēteris]]
'''Epoksīdu polimēri''' ir telpiski [[Polimēri|polimēri]], kurus iegūst epoksīdu sveķu cietēšanas procesā ar polifunkcionālajiem mazmolekulārajiem savienojumiem - cietinātājiem, polikondensācijas procesā.
Epoksīdu sveķi ir mazmolekulāri savienojumi, oligomēri vai lineāri termoplastiski polimēri, kas satur savā molekulā vairāk kā vienu epoksīdu ([[oksirāns|oksirāna]]) grupu un kas var veidot cietēšanas procesā telpiskas polimēra struktūras. Tipisks pārstāvis ir bisfenola A diglicidilēteris. Kā cietinātājus parasti izmanto pirmējos un otrējos poliamīnus vai skābju anhidrīdus. Epoksīdu sveķu cietināšanai var izmantot arī [[Lūisa skābe]]s vai [[Lūisa bāze]]s. Piemēram, [[bora trifluorīds|bora trifluorīdu]] (BF3) vai trešējos amīnus. Šajā gadījumā epoksīda sveķi veidojas nevis polikondensācijas reakcijas rezultātā, bet gan anjonu polimerizācijas reakcijā, atveroties oksirāna gredzenam.

sentences:
{{citas nozīmes|sporta veidu|bokss (nozīmju atdalīšana)|bokss}}
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Bokss
| attēls = Boxing080905 photoshop.jpg
| att_izm =
| paraksts = Boksa cīņa
| piktogramma = Boxing pictogram.svg
| pikt_izm = 75px
| pikt_par = Olimpiskā boksa [[piktogramma]]
| savienība =
| citi_nos =
| pirmais =
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = Ir
| komanda =
| ilgums =
| jdzimums =
| kategorijas =
| ekipējums =
| vieta =
| olimpisks = {{oss|V=1904}}—{{oss|V=1908}}<br />{{oss|V=1920}}—pašlaik
| novecojis =
}}

sentences: '''Krievijas Impērijas likumu krājums''' pirmo reizi izdots 1832. gadā. Kad bija izgāzušies ilgstoši mēģinājumi [[Krievijas Impērija]]i radīt jaunu likumu kodeksu, kas balstītos Eiropas valstu piemēros, imperators [[Nikolajs I Romanovs|Nikolajs I]] pieņēma lēmumu apkopot un publicēt visus jau esošos Krievijas likumus. Pirmo likumu krājumu sagatavoja Imperatora kancelejas Otrā nodaļa Mohaila Speranska vadībā. Turpmāk to regulāri papildināja ar jauniem likumiem un labojumiem, tā padarot to aizvien lielāku un sarežģītāku. Krājuma 15 sējumiem 1892. gadā pievienojās 16 sējums, ar likumiem, kas regulēja [[procesuālās tiesības]]. Pēc [[Oktobra revolūcija]]s, 1918. gada 30. novembrī impērijas likumu krājuma izmantošanu [[Padomju Krievija]]s tiesu darbā aizliedza. Krievijas Impērijas likumu krājumu Lietuvā un Igaunijā turpināja izmantot līdz pat iekļaušanai PSRS sastāvā 1940. gadā, bet Latvijā līdz 1937. gadam, kad pieņēma jauno [[Latvijas Republikas Civillikums|Civillikumu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans fon Molls
|     vārds_orig = ''Johann Paul Carl von Moll''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Bavārijas Ettingena]], [[Bavārija]] {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Foraminīferu pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Pauls Karls fon Molls''' (1735—1812) austriešu mikropaleontologs, kopā ar [[Leopolds fon Fihtels|Leopoldu fon Fihtelu]] ir Austrijas [[mikropaleontoloģija]]s pamatlicējs. Pētīja [[foraminīferas]] un aprakstīja daudzas jaunas sugas. Piedalījās Vīnes Dabaszinātņu kabineta ([[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Vīnes Dabas vēstures muzeja]] priekštecis) darbā. 1798. gadā viņš kopā ar Fihtelu publicēja darbu "''Testacea microscopica aliaque minuta ex generibus argonauta et nautilus ad naturam delineata et descripta = Microscopische und andere kleine Schalthiere auf den geschlechtern Argonaute und Schiffer, nach der Natur gezeichnet und beschrieben''". 1803. gadā šis darbs bez izmaiņām tika pārpublicēts.<ref>Rögl, F., 1982: L. v. Fichtel und J.P.C. v. Moll und ihre wissenschaftliche Bedeutung. - Annalen Naturhist. Mus. Wien, 84A: 63-77, 5 Taf. - Wien. 63. lpp.</ref>

sentences: '''Pārdošana''' ir [[komercija|komerciāla]] maiņas darbība, kas saistīta ar produkta nodošanu no [[pārdevējs|pārdevēja]] [[pircējs|pircējam]] pret samaksu pēc abu pušu vienošanās par [[Cena (ekonomika)|cenu]] un citiem [[Produkts|produkta]] piegādes nosacījumiem. Pārdošanas procedūra, tās sarežģītība un citi aspekti ir atkarīgi no konkrētā produkta specifiskajām īpašībām. Tā, ābolu vai vairuma citu plaša [[patēriņš|patēriņa]] preču pirkšana [[veikals|veikalā]] vai [[tirgus|tirgū]] ir salīdzinoši vienkāršs, īslaicīgs komerciāls akts. Taču, piemēram, [[elektrostacija]]s pirkšana būs komplicēts process ar daudzu pušu - [[valdība]]s, [[banka|banku]], daudzu elektrostacijas daļu un komponentu izgatavotāju, [[projektēšana|projektētāju]], [[celtniecība|celtnieku]] utt. iesaistīšanos.

sentences:
{{atveidošana}}
Izveidojoties Padomju Savienībai, drīz vien tika ieviesti ierobežojumi padomju pilsoņu emigrācijai no [[Padomju Savienība|PSRS]],<ref name="dowty69">{{Harvnb|Dowty|1989|p=69}}</ref> tomēr atsevišķi pārbēgšanas gadījumi joprojām notika. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā un arī vēlāk līdzīgi ierobežojumi tika ieviesti arī Sociālistiskā (arī Austrumbloka) bloka valstīs.<ref name="dowty114">{{Harvnb|Dowty|1989|p=114}}</ref><ref>''Eastern bloc'', ''The American Heritage New Dictionary of Cultural Literacy'', Third Edition. Houghton Mifflin Company, 2005.</ref><ref>Hirsch, Donald, Joseph F. Kett, James S. Trefil, ''The New Dictionary of Cultural Literacy',' Houghton Mifflin Harcourt, 2002, {{ISBN|0-618-22647-8}}, page 230</ref>

sentences:
{{Literatūra}}
'''Liroepika''' ir [[daiļliteratūra]]s veids, dzejas formā sarakstīti darbi, kuros apvienojas epikas jeb [[proza]]s un lirikas jeb [[dzeja]]s, un dažreiz arī [[dramaturģija]]s, iezīmes: tā rakstīta saistītā valodā un ir vēstījoša, sižetiska.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Streindžs
| color         =
| series        =
| image         = Doctor Strange Vol 4 2 Ross Variant Textless.jpg
| caption       = Komiksa ''Doctor Strange'' #2 (2016. gada janvāris) vāks bez teksta. Mākslinieks [[Alekss Ross]].
| first         =
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Pīters Hutens]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
| voice         =
| lbl1          = Pilns vārds
| data1         = Stīvens Vinsents Streindžs
| lbl2          = Pirmā reize
| data2         = ''Strange Tales'' #110 (1963. gada jūlijs)
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Doktors Stīvens Streindžs''' ({{val|en|Doctor Stephen Strange}}) ir izdomāts tēls amerikāņu [[komikss|komiksos]], ko izdod ''[[Marvel Comics]]''. Tēlu izveidoja [[Stīvs Ditko]] ar [[Stens Lī|Stenu Lī]],<ref name="Vulture">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.vulture.com/2016/11/steve-ditko-doctor-strange-c-v-r.html|title= The Creator of Doctor Strange Will Not See You Now|first= Abraham|last= Reisman|date= November 16, 2016|work= [[New York (žurnāls)|New York]]}}</ref> un pirmais komikss, kurā tēls parādās ir ''Strange Tales'' #110 (1963. gada jūlijs). Doktors Streidžs kalpo kā '''Augstākais burvis''', primārais Zemes aizstāvis pret [[maģija|maģiskiem]] un mītiskiem draudiem. Streindžu izveidoja [[komiksu sudraba ēra]]s laikā, lai ieviestu ''Marvel Comics'' jaunus tēlus un [[misticisms|misticisma]] tēmas.

sentences:
s karte ar tās provinču ģerboņiem. Mūsdienu Somijas ziemeļi tolaik bija daļa no [[Upsālas arhibīskapija]]s un netika saukta par Somiju]]
'''Somijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Somija]]s teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sarangani
| official_name = ''Sarangani''
| image_skyline = Maitumcoastal.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Sulavesi jūra]]s piekraste pie Maitumas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sarangani in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Soksksarhena]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1992
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3601.25
| population_total = 558946
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 5 | latm = 52 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Alabela]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[ilongi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SAR
| website                  = {{URL|http://www.sarangani.gov.ph/}}
}}
'''Sarangani''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sarangani}}, {{val|en|Province of Sarangani}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Sarangani}}, {{val|hil|Kapuoran sang Sarangani}}, {{val|mdh|Dairat nu Sarangani}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Soksksarhena]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 142 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Alabela]].

sentences: {{Commonscat|Moorlands, bogs and swamps}}

sentences:
[[Kategorija:Garīgā veselība]]
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Leitas kalni
|attēls                 = Leithagebirge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Leitas kalni pie [[Eizenštate]]s
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.875556 | latNS  = N
| longd = 16.475556 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 35
|platums                = 5-7
|kalns                  = [[Zonnenbergs]]
|augstums               = 484
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Noformējums}}
'''Tradicionālā kultūra''' ir [[kultūra]], kas balstīta uz [[tradīcija|tradīcijām]] atšķirībā, piemēram, no industriālā laikmeta (kas balstīts uz ražošanu un patērēšanu) kultūras formām - [[modernisms|modernisma]], [[postmodernisms|postmodernisma]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rungrado 1st of May Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Views from Yanggakdo International Hotel 10.JPG
| caption             =
| location            = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1989|05|1|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Ziemeļkorejas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_other          = 114 000
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ortofosforskābes struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Ortofosforskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksofosfāts(V)
|           CAS numurs = 7664-38-2
|      ķīmiskā formula = H3PO4
|              molmasa = 98
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 548 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Ortofosforskābe''' (H3PO4) pieder pie [[fosfors|fosfora]](V) savienojumiem - [[fosforskābes|fosforskābēm]] un ir vispazīstamākā no tām. Bieži to sauc vienkārši par '''fosforskābi'''.

sentences: '''Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas valstu un teritoriju kodi''' ir četru [[burts|burtu]] un [[cipars|ciparu]] kods, kas tiek lietots [[ICAO|Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas]] (ICAO) dalībvalstu [[lidlauks|lidlauku]] un gaisa telpas identificēšanai. Šos kodus piešķir katras valsts atbildīgā civilās aviācijas organizācija un saskaņo ICAO, publicējot tos ''Document 7910: Location Indicators''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://cfapp.icao.int/MET/MET_7910Ref.aspx |title=GLOBAL AIR NAVIGATION PLAN |access-date={{dat|2014|11|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150320163400/http://cfapp.icao.int/MET/MET_7910Ref.aspx |archivedate={{dat|2015|03|20||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150320163400/http://cfapp.icao.int/MET/MET_7910Ref.aspx |date={{dat|2015|03|20||bez}} }}</ref> Šos kodus izmanto gaisa satiksmes kontrolei un plānošanai. ICAO kodi atšķiras no [[Starptautiskā gaisa transporta asociācija|Starptautiskās gaisa transporta asociācijas]] (IATA) lidostu kodiem, kas tiek izmantoti galvenokārt [[lidosta|lidostu]] iekšējai darba organizēšanai (reisu saraksti, rezervācijas, bagāžu marķēšana). Piemēram [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|Starptautiskās lidostas «Rīga»]] ICAO kods ir EVRA, bet IATA kods — RIX.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Norss
| attēls                   = Northposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''North''
| žanrs                    = komēdija, drāma, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Robs Rainers]]
| producents               =
* [[Alans Zveibels]]
* Robs Rainers
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Šeinmens]]
* Alans Zveibels
| galvenajās lomās         =
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeisons Aleksandrs]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Feita Forda]]
| mūzika                   = [[Marks Šeimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Rank Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|22}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/north-1994|title=North|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018|archive-date={{dat|2014|01|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140103014421/http://www.bbfc.co.uk/releases/north-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=north.htm|title=North (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Norss"''' ({{val|en|North}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elaidža Vuds]], [[Džeisons Aleksandrs]], [[Džons Lovics]], [[Alans Ārkins]], [[Dens Akroids]], [[Ketija Beitsa]] un [[Feita Forda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|2||bez}}.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .th
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1988. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''THNIC''
|sponsors              = ''THNIC''
|domātais-pielietojums = ar [[Taizeme|Taizemi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = nav populārs Taizemē
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.thnic.co.th/ www.thnic.co.th]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kanāls
| operators =
| attēls = Kanał (1956 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Teresa Iževska]]
* [[Tadeušs Jančars]]
* [[Venčislavs Gliņskis]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kanał''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = 1957. gadā
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kanāls"''' ({{Val|pl|Kanał}}) ir 1957. gada [[Polija]]s kara filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Teresa Iževska]], [[Tadeušs Jančars]] un [[Venčislavs Gliņskis]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Stefans Staviņskis|Ježija Stefana Staviņska]] 1956. gada stāstu ''Kanał''. "Kanāls" ir otrā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc filmas "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un pirms filmas "[[Pelni un dimanti]]" (1958).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Lukaševičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1699
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = mūsdienu [[Lietuva]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Izvalta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jezuītu misionārs, grāmatu sastādītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Lukaševičs''' (dzimis {{dat|1699|1|14}}, miris {{dat|1779|5|5}})<ref name="preiļi" /> bija [[Lietuvieši|lietuviešu]] [[Jezuītu ordenis|jezuītu ordeņa]] loceklis, skolotājs un misionārs.

sentences: — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]] — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]] — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]'''Lielpilsēta''' [[Turcija|Turcijā]] ({{val-tr|Büyükşehir}}) kopš [[1984]]. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas [[1982]]. gada [[Turcijas konstitūcija|konstitūcijas]] 127. pantu<ref>[[Turcijas konstitūcija]]s 127. pants: „Lielākajās apdzīvotajās vietās veidojamas neatkarīgas pašpārvaldes.”</ref> izveidota [[lielpilsēta]]s pašvaldība ({{val-tr|Büyükşehir Belediyesi}}). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.<ref name="tr-vikipedi">[[:tr:Büyükşehir Belediyeleri]] - informācija turku valodas Vikipēdijā.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Artemijs Ļebedevs
 |    vārds_orig = ''Артемий Лебедев''
 |        attēls = Artemy Lebedev 2020.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1975
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = dizaineris, uzņēmējs, izgudrotājs, jūtūberis, ceļotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1992—pašlaik
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Andrejs Ļebedevs, [[Tatjana Tolstaja]]
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Marina Ļitvinoviča
 |         bērni = 10
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Artemijs Ļebedevs''' ({{val|ru|Артемий Андреевич Лебедев}}, dzimis {{dat|1975|2|13}}) ir [[krievi|krievu]] dizaineris, uzņēmējs un blogeris.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Лебедев, Артемий Основатель и владелец дизайнерской фирмы "Студия Артемия Лебедева" |url=https://lenta.ru/lib/14165359/ |website=[[Lenta.ru]] |access-date={{dat|2022|07|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200803204705/https://lenta.ru/lib/14165359/ }}</ref> [[Artemija Ļebedeva studija]]s dibinātājs, līdzīpašnieks un izpilddirektors.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Фотография судебного иска от Аэрофлота |url=https://www.tema.ru/jjj/af/1.jpg |website=tema.ru |accessdate={{dat|2022|7|29||bez}}}}</ref>

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vilhelms Klumbergs''' ({{val|de|Wilhelm Klumberg}}, 1886-1942) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tautsaimnieks un pedagogs.
[[Herdera institūts|Herdera institūta]] direktors (1927—1939).

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Pļaviņu rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Klintaines pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Norbits
| operators =
| attēls = Norbit (2007 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Braiens Robinss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edijs Mērfijs]]
* [[Tendiveja Ņūtone]]
* [[Edijis Grifins]]
* [[Terijs Krjūss]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Norbit''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|2|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|159,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2590475777/|title=Norbit |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Norbits"''' ({{Val|en|Norbit}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Braiens Robinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Tendiveja Ņūtone]], [[Edijs Grifins]], [[Terijs Krjūss]] un [[Kuba Gudings jaunākais]].

sentences:
s un [[Norvēģija]]s robežas]]
'''Robeža''' [[ģeogrāfija|ģeogrāfijā]] ir cilvēku definēta, nosacīta līnija, kas atdala kādu [[zeme (teritorija)|teritoriju]] no citas. Nereti šo jēdzienu saprot kā [[valsts robeža|valsts robežu]], bet vispārīgi tas attiecas arī uz citiem [[politiskā ģeogrāfija|politiskās ģeogrāfijas]] objektiem, piemēram, [[administratīvā teritorija|administratīvo teritoriju]] vai [[pilsēta|pilsētu]] robežām. Robežas galvenokārt ir veidojušās vēsturisku apstākļu dēļ un nereti ir novilktas, izmantojot ģeogrāfiskus objektus, piemēram, [[upe]]s.

sentences:
]]
'''Skeitbordings''' ({{val|en|skateboarding}}) ir ekstrēmais [[sporta veids]], kas sevī ietver braukāšanu un dažādu triku izpildīšanu ar [[Skrituļdēlis|skrituļdēli]] jeb ''skeitbordu''. Cilvēku, kurš nodarbojas ar skeitbordingu, sauc par ''skeitbordistu'' vai ''skeiteri''.

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
 ]]
'''Vintāža''' (no {{val|en|vintage}} — vīns noteiktā gadā [''vīna termiņš])'' — stilizētās tendences [[mode|modē]], it īpaši apģērbu un sadzīves priekšmeti, kas ir domāti veco [[Paaudze|paaudžu]] un laikmetu modes atdzimšanai.

sentences: '''Radiācijas joslas''' ir [[magnetosfēra]]s iekšējie apgabali, kuros debess ķermeņa [[magnētiskais lauks]] notur lādētās daļiņas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 28
|lv = Divdesmit astoņi
}}
'''28''' ('''divdesmit astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[27 (skaitlis)|27]] un [[29 (skaitlis)|29]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = ''Pan European Game Information''
|image        = PEGI logo.svg
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      = PEGI logotips
|abbreviation = PEGI
|motto        =
|formation    = {{dat|2003|4|9}}
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      = videospēļu klasifikācija
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = Eiropa, Kanāda (tikai Kvebeka), Izraēla
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization = [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|www.pegi.info}}
|remarks      =
}}
'''''Pan European Game Information''''' (saīsināti '''PEGI''') ir Eiropas [[videospēļu satura novērtēšanas sistēma]], kas izveidota, lai palīdzētu patērētājiem Eiropā pieņemt apzinātus lēmumus, pērkot videospēles vai programmas, izmantojot vecuma ieteikumus un satura apzīmējumus. Šo sistēmu 2003. gada aprīlī izveidoja [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]] (''Interactive Software Federation of Europe'', saīsināti ISFE), un tā apvienoja vairākas reģionālās vecuma ierobežojumu sistēmas vienā kopīgā sistēmā. PEGI sistēmu mūsdienās izmanto vairāk kā trīsdesmit valstīs, un tā ir balstīta uz noteiktu kodeksu — noteikumu kopumu, kas ļauj katram izdevējam izmantot PEGI sistēmu. PEGI sistēma iedalās piecās vecuma grupās un astoņos satura raksturojumos, kas vēsta par piemērotību un spēles saturu noteiktai patērētāju vecuma grupai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/ |title=PEGI Website |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728144723/http://www.pegi.info/en/ |archivedate={{dat|2011|07|28||bez}} }}</ref> Vecuma ierobežojums nenorāda spēles grūtības pakāpi, kā arī nepieciešamās iemaņas tās spēlēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/index/id/33 |title=PEGI Pan European Game Information – What do the labels mean? |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110807040750/http://www.pegi.info/en/index/id/33 |archivedate={{dat|2011|08|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2011-05-01 Chlorophyllum rachodes (Vittadini) Vellinga 144047 crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Chlorophyllum
| ģints_lv = Zaļlapītes
| suga =C. rhacodes
| suga_lv =Sarkstošā dižsardzene
| binomial = Chlorophyllum rhacodes
| kategorijas =nē
}}
'''Sarkstošā dižsardzene''', agrāk '''sarkstošā saulsardzene''' (''Chlorophyllum rhacodes'', agrāk ''Macrolepiota rhacodes''; par leģitīmu formu uzskata arī ''rachodes'' ''rhacodes'' vietā)<ref>[http://www.first-nature.com/fungi/chlorophyllum-rhacodes.php First Nature: Chlorophyllum rhacodes (Vittad.) Vellinga - Shaggy Parasol]</ref> ir Latvijā bieža [[atmateņu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
]]
'''Zirgi karā''' — zirgu ([[kavalērija]]s, [[Jāšana|jātnieku]]) izmantošana karadarbībā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā kadiljaks
| attēls                   = Pink Cadillac (1989 film poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pink Cadillac''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs van Horns]]
| producents               =
* [[Deivids Valdess]]
* [[Maikls Gruskovs]]
| scenārija autors         = [[Džons Eskovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Bernadete Pītersa]]
| mūzika                   = [[Stīvs Dorfs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|5|26||bez}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pink-cadillac-1989|title=Pink Cadillac|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkcadillac.htm|title=Pink Cadillac (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 20, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rozā kadiljaks"''' ({{val|en|Pink Cadillac}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Badijs van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]] un [[Bernadete Pītersa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|5|26||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
[[File:Capital Punishment in the United States by State Since 1970.gif|thumb|250px|Karte, kurā redzams nāvessoda statuss kopš 1970. gada pēc jurisdikcijas:<br/>{{Legend|#000000|Nāvessods ir atcelts vai tā pielietošana apturēta}}{{Legend|#cccccc|Nāvessods ir likumīgs sods.}}]]
[[Nāvessods|Nāvessoda]] izpilde ir aizliegta vairāk nekā pusē [[Pasaule|pasaules]] valstu, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šis soda veids vēl aizvien tiek izpildīts 28 štatos, [[ASV Samoa]], federālās valdības un militārajā jurisdikcijā.<ref>{{cite news|url=http://www.ncsl.org/research/civil-and-criminal-justice/death-penalty.aspx|title=States and capital punishment|publisher=National Conference of State Legislatures|accessdate=June 23, 2017}}</ref> Vairākumā no ASV štatiem, neskatoties uz kritisko viedokli par šo soda veidu, tie vēl joprojām ir iekļauti likumos. Lai gan 28 štati ir saglabājuši nāvessodu, tikai septiņos no šiem nāvessodi tiek reāli izpildīti. Sociologs [[Dāvids Garlands]] (''David Garland'') uzskata, ka Amerikā šis sods veids ir īpašs, jo tas ir galvenais no soda veidiem, kurš tiek izpildīts galvenokārt tikai Amerikas rietumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Peculiar Institution: America’s Death Penalty in an Age of Abolition|last=Garland, D.|first=|publisher=Belknap Press of Harvard University|year=2010|isbn=|location=Cambridge|pages=}}</ref>

sentences:
{{Himna
|title         = Tu vecā, tu brīvā
|image         = Du gamla, du fria.pdf
|caption       = Dziesmas vārdi ar notīm
|country       = {{SWE}}
|composer      = zviedru tautasdziesma
|music_date    =
|author        = [[Rikards Dībeks]]
|lyrics_date   = 1844. gads
|adopted       =
|until         =
|sound         = Du gamla, du fria.ogg
|sound_title   = „Tu vecā, tu brīvā” (pilnā kora versija)
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jēkabs Frīdrihs Hincs''' (''Jekopp Friedrik Hinz'', {{val-de|Jakob Friedrich Hinz}}, 1743-1787) bija [[Apgaismība]]s laikmeta skolotājs un grāmatizdevējs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=230px
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus africanus
| pasuga_lv=Nūbijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus africanus
([[Theodor von Heuglin|Heuglin]] & [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1866)
}}
'''Nūbijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') pasuga.

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
]]
'''Muižniecība''' bija priviliģētu zemes īpašnieku kārta, kas kopā ar augstāko garīdzniecību bija valdošā šķira [[feodālisms|feodālismā]].
Muižniecība sastāvēja no lielajiem, vidējiem un sīkajiem zemes īpašniekiem. Augstāko muižniecību pārstāvēja galvenokārt augstdzimušie jeb [[dižciltīgie]] ({{val|la|nobilitas}}, {{val|de|Adel}}, {{val|ru|дворянство}}). Pie vidējās un sīkās muižniecības piederēja lielo feodāļu vasaļi un valdnieku ierēdņi.

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Galēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vertikāla domāšana''' ir analītisks domāšanas veids risinājumu meklēšanai balstoties uz iepriekš iegūtu pieredzi un zināšanām. Vertikālā domāšana iekļauj secīgus soļus, no kuriem katrs ir jāpamato.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 71</ref> Vertikālās domāšanas pieeja atrod pareizo virzienu atspēkojot citus un parasti tiek izvēlēts problēmai atbilstošākais risinājums. Vertikālās domāšanas pieejā nedrīkst kļūdīties nevienā no posmiem.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 72</ref>

sentences: '''Saliktās daļiņas''' ({{val|en|composite particles}}) ir daudzveidīgas [[subatomāra daļiņa|subatomārās daļiņas]], pie kurām pieder gan [[hadroni]], kas sastāv no [[kvarki]]em, gan arī [[Atoma kodols|atomu kodoli]]. Plašākā nozīmē saliktās daļiņas ir visi [[atomi]] un [[molekulas]], kā arī [[hipotētiskās daļiņas]].

sentences:
{| class="toccolours" border="1" cellpadding="4" style="float: right; margin: 0 0 1em 1em; width: 20em; border-collapse: collapse; font-size: 95%; clear: right;"
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|{{{konflikts}}}
|-
|colspan="2" style="font-size: 90%; text-align: center;"|
{{{paraksts}}}
|-
| colspan="2" |'''Sākums''': {{{sāklaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Vieta''': {{{vieta}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Puses
|-
|width="50%" valign="top"| {{{puse1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{puse2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Līderi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{karavad1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{karavad2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Zaudējumi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{zaud1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{zaud2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Galvenās sadursmes
|-
| colspan="2" |{{{kaujas}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Beigas
|-
| colspan="2" |'''Beigas''': {{{beiglaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Līgums''': {{{līgums}}}
|-
| colspan="2" |'''Iznākums''': {{{iznāk}}}
|}<noinclude>

{{Konflikta infokaste
|konflikts =
|attēls =
|paraksts =
|sāklaiks =
|vieta =
|puse1 =
|puse2 =
|karavad1 =
|karavad2 =
|zaud1 =
|zaud2 =
|kaujas =
|beiglaiks =
|līgums =
|iznāk =
}}

[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|vilks (nozīmju atdalīšana)|vilks}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vilks
| abbreviation = Lup
| name_latin = Lupus
| RA = 15
| dec = -45
| areatotal = 334
| arearank = 46. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lup''
| starmagnitude = 2,3
| neareststarname = ''η2 Lup''
| stardistance = 47,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 35
| latmin = 90
}}
'''Vilka''' zvaigznājs ir blāvs [[dienvidu puslode]]s [[zvaigznājs]]. Senāk, kad tam vēl nebija dots atsevišķs nosaukums, to uzskatīja par [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] medījumu.

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{Citas nozīmes|Romas katoļu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Vissvētās Trīsvienības {{nobr|Romas katoļu baznīca}}
| image                 = Katoļu Sv Trīsvienības baznīca (2).jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1.71 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 2.47 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Augusta Deglava iela 63|3s=Augusta Deglava iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Ūģis Šēnbergs]], [[Māra Šēnberga]], [[Vita Balode]], [[Zigurds Greivulis]], [[Zigmārs Jauja]], [[Edmunds Rimkus]].
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 2000
| year_completed        = 2006
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Latvijas [[Romas katoļu baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Augusta Deglava iela (Rīga)|Augusta Deglava ielā]] 63.

sentences:
[[Kategorija:Ar reliģiju saistītie cilvēki]]
[[Kategorija:Garīgums]]

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jānis
|      dzimšanas datums = ap 6. gadu
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 27. decembris ([[Romas katoļu baznīca]])<br>26. septembris ([[Pareizticība|pareizticīgie]])
|                  godā = Kristietība
|                attēls = Hans_Memling_039.jpg
|         attēla izmērs = 100px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = [[Efesa]], [[Romas impērija]]
|             nosaukums = [[12 apustuļi|Apustulis]]
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais Jānis''' ({{val|arc|ܝܘܚܢܢ ܫܠܝܚܐ}}, {{transl|arc|Yohanan Shliha}}; {{val|he|יוחנן בן זבדי}}, {{transl|arc|Yohanan Ben Zavdai}}, {{val|la|Ioannes}}; dzimis ap 6. gadu, miris ap 100. gadu) bija viens no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] [[apustulis|apustuļiem]]. Cebedeja un Salomes dēls, [[Jēkabs (Cebedeja dēls)|apustuļa Jēkaba]] brālis. [[Marka evaņģēlijs|Marka evaņģēlijā]] 3:17 gan Jānis, gan viņa brālis Jēkabs ir nosaukti par ''Boanerges'', kas nozīmē ‘[[Pērkons (dabas parādība)|pērkona]] dēli’. Tā kā evaņģēlijos Jānis vienmēr tika nosaukts pēc Jēkaba, uzskatāms, ka Jēkabs bija vecāks par Jāni.

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Joko Ono
|Attēls           = Yokoono (cropped).JPG
|Att_izm          = 200 px
|Apraksts         = Joko Ono 2007. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Dzimis           = {{ddv|1933|2|18|bez}}
|Vieta_dz         = {{flaga|Japāna}} [[Tokija]], [[Japāna]]
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[avangards]], [[elektroniskā mūzika|elektronika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedātājs|dziedātāja]], [[aktīvists|aktīviste]]
|Gadi             = 1961—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Apple Records|Apple]]'', ''[[Astralwerks]]'', ''[[Geffen Records|Geffen]]'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Rykodisc]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Plastic Ono Band]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = S
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dipologa
 | official_name            = ''Dipolog''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/3/2/2
| image1                   = Dipolog City Philippines cathedral.jpg
| image2                   = STA. CRUZ - (Punta Corro).JPG
| image3                   = Dipolog Rotonda.jpg
| image4                   = Dipolog Blvd.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator zamboanga del norte dipolog.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Zamboangas Pussala]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļzamboanga]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1734
 | established_title1       = Dibināta
 | established_date1        = 1834
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        = 1970
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 241.13
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 138141
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 35 | lats = 14 | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 20 | longs = 27 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 49
 | website                  = {{URL|http://www.dipologcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Alfrēds Penivorts
| color         =
| series        =
| image         = Alfred Pennyworth (Alex Ross).jpg
| caption       = Alfrēds Penivorts 2009. gada marta komiksā
| first         = ''Batman'' (1943. gada aprīlis—maijs)
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Robinsons]]
* [[Bills Fingers]]
* [[Bobs Keins]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    = [[Brūss Veins|Brūsa Veina]] sulainis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
}}
'''Alfrēds Tadeuss Kreins Penivorts''' ({{val|en|Alfred Thaddeus Crane Pennyworth}}) ir tēls ''[[DC Comics]]'' publicētajos darbos, kino un televīzijas seriālos. Tēlu izveidoja Džerijs Robinsons, Bills Fingers un Bobs Keins. Penivorts pirmoreiz parādījās [[Betmens (komikss)|Betmena]] komiksa 16. numurā, kas iznāca 1943. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neciešamie bosi 2
| attēls                   = Horrible Bosses 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Horrible Bosses 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Brets Ratners]]
* [[Džejs Sterns]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Šons Anderss
* Džons Moriss
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Benderspink]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|11|12|Londona|2014|11|26|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2-2014|title=Horrible Bosses 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018|archive-date={{dat|2017|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170325230918/http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses2.htm |title=Horrible Bosses 2 (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=October 6, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180906234506/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses2.htm |archivedate={{dat|2018|09|06||bez}} }}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Neciešamie bosi]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neciešamie bosi 2"''' ({{val|en|Horrible Bosses 2}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Čārlijs Dejs]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženifere Anistone]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|12||bez}} Londonā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Neciešamie bosi]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sināns
|     vārds_orig = {{ubl|{{ara|آسنان}}|''Sinan''}}
|         attēls = Mimar Sinan, architecte de Soliman le Magnifique.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1489
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Aģirna]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Kajseri ils}})
|         m_gads = 1588
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Konstantinopole]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Stambula}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Osmaņu impērija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], [[inženieris]]
|  darbības_gadi = 1538—1588
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Mimar Sinan signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Teātra infokaste
| name       = Trīs māsas
| orig_name  = ''Три сeстры''
| image      =
| alt        =
| caption    =
| writer     = [[Antons Čehovs]]
| chorus     =
| characters =
| mute       =
| setting    =
| premiere   = 1901, <br />{{RUS}}
| place      =
| orig_lang  =  [[Krievu valoda|krievu]]
| series     =
| subject    =
| genre      = luga
| web        =
}}

sentences:
'''Universālā decimālā klasifikācija''' jeb '''UDK''' ir plaši izplatīta informācijas klasifikācijas sistēma ar decimālo numurēšanu.
Tā dēvēta arī par Briseles klasifikācijas sistēmu bibliotēkām. Šī starptautiskā sistēma pirmo reizi publicēta 1905. gadā, vēlāk tika tulkota daudzās valodās<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://omega.rtu.lv/dedicate/sample/cilc/SK.htm |title=Sistemātiskais kartīšu katalogs<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2011|10|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120804002141/http://omega.rtu.lv/dedicate/sample/cilc/SK.htm |archivedate={{dat|2012|08|04||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Habitoloģija''' (no latīņu vārda ''habitus'' nozīme izskats, veidols un ''loģij'' — mācība) [[kriminālistika]]s nozare, kas pēta likumsakarības, pēc kuram rodas [[informācija]] par cilvēka ārējo veidolu un uz to izzināšanas pamata izstrāda šī veidola pazīmju klasifikāciju, kā arī metožu sistēmu šo pazīmju fiksācijai un izmantošanai [[noziegums|noziegumu]] atklāšanā un meklējamo personu atrašanā.

sentences: '''Motokross''' <!-- jeb '''MX'''  -->ir viens no [[Motosports|motosporta]] veidiem - sacensības ar [[Motocikls|motocikliem]] vai [[kvadricikls|kvadricikliem]] pa bezceļiem vai speciāli ierīkotām apļveida trasēm.

sentences: {{cita nozīme|britu filozofu|citām nozīmēm|Remzijs}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumšie ūdeņi
| operators =
| attēls = Dark Waters poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Marks Rafalo]]
* Kristīna Vešona
* Pamela Koflera
| scenārijs = * Mario Korrea
* Metjū Maikls Karnahans
| aktieri = * Marks Rafalo
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Bills Kemps]]
* [[Viktors Gārbers]]
* [[Mēra Vinengema]]
* [[Bills Pulmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dark Waters''
| studija = * ''Participant''
* ''Killer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|12}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2047575553/|title=Dark Waters |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumšie ūdeņi"''' ({{Val|en|Dark Waters}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Tods Heinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Rafalo]], [[Anna Hetaveja]], [[Tims Robinss]], [[Bills Kemps]], [[VIktors Gārbers]], [[Mēra Viningema]] un [[Bills Pulmans]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada ''[[The New York Times]]'' žurnāla rakstu ''The Lawyer Who Became DuPont's Worst Nightmare''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/01/10/magazine/the-lawyer-who-became-duponts-worst-nightmare.html|title=The Lawyer Who Became DuPont’s Worst Nightmare|work=The New York Times|access-date=2022-10-03|date=2016-01-06|last=Rich|first=Nathaniel|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2019/01/anne-hathaway-tim-robbins-mark-ruffalo-todd-haynes-dupont-pollution-scandal-1202532048/|title=Anne Hathaway, Tim Robbins, More Join Mark Ruffalo In Todd Haynes-Participant Drama About DuPont Pollution Scandal|last=Wiseman|first=Andreas|last2=Wiseman|first2=Andreas|website=Deadline|access-date=2022-10-03|date=2019-01-09|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Johannes Gadilhe''' ({{val|de|Carl Johannes Gadilhe}}; dzimis {{dat|1836|6|2}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1902|1|8}} [[Bauska|Bauskā]]) bija Bauskas pilsētas galva, maģistrāta sekretārs, notārs un advokāts.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            =
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               =
| att_izm              =
| paraksts             =
| apakšveidne          = {{Apakšveidne Boeing}}
| tips                 =
| valsts               =
| ražotājs             =
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               =
| primārais            =
| ražošanā             =
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gangsteru mednieki
| attēls                   = Gangster Squad Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangster Squad''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Rubens Fleišers]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Kevins Makkormiks]]
* [[Maikls Tadross]]
| scenārija autors         = [[Vils Bīls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Šons Penns]]
| mūzika                   = [[Stīvs Jablonskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|1|7|Holivuda|2013|1|11|ASV|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangster-squad-2012-3|title=Ganster Squad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190107184725/http://www.bbfc.co.uk/releases/gangster-squad-2012-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangstersquad.htm|title=Ganster Squad (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|105,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gangsteru mednieki"''' ({{val|en|Gangster Squad}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Rubens Fleišers]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Džošs Brolins]], [[Raiens Goslings]], [[Niks Nolte]] un [[Šons Penns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|7||bez}} Holivudā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
'''Kristijs''' var būt:

sentences:
'']]
 (''Danaus plexippus'') kāpurs]]
'''Tauriņa kāpurs''' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (''[[stemmata]]''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas [[antena (bioloģija)|antenas]] un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par [[tārpi]]em, piemēram, [[zīdtārpiņš|zīdtārpiņus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tu esi šeit
| attēls                   =  Are You Here poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Are You Here''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Metjū Vīners]]
| producents               =
* [[Gerijs Gilberts]]
* [[Džordans Horovics]]
* [[Skots Hornbakers]]
* Metjū Vīners
| scenārija autors         = Metjū Vīners
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Lora Ramzija]]
* [[Dženna Fišere]]
| mūzika                   = [[Deivids Karbonara]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gilbert Films]]''
* ''[[Millenium Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2014|8|22|ASV}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/are-you-here-2013|title=Are You Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627165519/https://bbfc.co.uk/releases/are-you-here-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|978 503}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Are-You-Here#tab=summary|title=Are You Here|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tu esi šeit"''' ({{val|en|Are You Here}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Metjū Vīners]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Zaks Galifjanakis]], [[Eimija Polere]], [[Lora Ramzija]] un [[Dženna Fišere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences:
[[Kategorija:Bišumuiža]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bišumuiža]]

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|mūziķi|Pols (nozīmju atdalīšana)|Pols}}
'''Šons Pols''' (''Sean Paul Ryan Francis Henriques''; dzimis {{dat|1973|1|9}}) ir [[Jamaika]]s ''[[dancehall]]'' un [[regejs|regeja]] izpildītājs.

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Alfrēds Ašenkampfs
| image         = Alfrēds Ašenkampfs.jpg
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1858|3|31}}
| location      = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1914|12|26}}
| deathplace    = [[Rīga]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = [[Rīgas Politehniskā augstskola]]
| movement      = jūgendstils
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naieda
| operators =
| attēls = Nyad film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = * [[Elizabete Čai Vāsereli]]
* [[Džimijs Čins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Anete Beninga]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Rīss Ivanss]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Nyad''
| studija = * ''Black Bear Pictures''
* ''Mad Chance Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Naieda"''' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/30.10.2023-kino-neizejot-no-majas-kristine-simsone-par-jaunakajam-filmam.a529657/|title=Kino, neizejot no mājas. Kristīne Simsone par jaunākajām filmām|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-31|language=lv}}</ref> ({{val|en|Nyad}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisori ir [[Elizabete Čai Vāsereli]] un [[Džimijs Čins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Džodija Fostere]] un [[Rīss Ivanss]]. Filma balstīta uz amerikāņu peldētājas [[Daiena Naieda|Daienas Naiedas]] autobiogrāfiju ''Find a Way''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2021/03/annette-bening-diana-nyad-swimmer-movie-free-solo-efm-1234706577/|title=Annette Bening To Star In Swimmer Biopic ‘Nyad’ From ‘Free Solo’ Directors & ‘American Sniper’ & ‘The Imitation Game’ Producers; CAA & STX Launch Sales — EFM Hot Package|last=Wiseman|first=Andreas|website=Deadline|access-date=2023-12-08|date=2021-03-04|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name              = Svalbāras Universitātes Centrs
|native            = ''Universitetssenteret på Svalbard AS''
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1993
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Harolls Ellingsens
|faculty           =
|staff             = 45
|students          = 690 (2015)
|postgrad          =
|doctoral          = 20
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Svalbāra|Longjērbīene}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{url|http://www.unis.no/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Svalbāras Universitātes Centrs''' (UNIS) ({{val|no|Universitetssenteret på Svalbard AS}}) ir [[Norvēģija]]s valstij piederoša augstākā mācību iestāde, kas nodarbojas ar pētniecību un nodrošina [[universitāte]]s līmeņa izglītību [[Arktika]]s studijās. Mācību iestāde pilnībā pieder Norvēģijas Izglītības un pētniecības ministrijai, bet [[Oslo]], [[Bergena]]s, [[Trumse]]s, [[NTNU]] un [[NMBU]] universitātes nozīmē augstskolas vadību. Piedāvātie kursi iedalās četrās galvenajās zinātnes disciplīnās: Arktikas [[bioloģija|bioloģijā]], Arktikas [[ģeoloģija|ģeoloģijā]], Arktikas [[ģeofizika|ģeofizikā]] un Arktikas tehnoloģijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zvēru valstība
 | oriģinālnos = ''Animal Kingdom''
 |      attēls = Animal kingdom poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Deivids Mišods]]
 |  producents = [[Liza Votsa]]
 |   scenārijs = Deivids Mišods
 |     aktieri =
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Lūks Fords]]
 |      mūzika = [[Entonijs Partoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Film Victoria]]''
* ''[[Screen NSW]]''
* ''[[Fulcrum Media Finance]]''
* ''[[Showtime Australia]]''
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Madman Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|3|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/animal-kingdom-2010|title=Animal Kingdom|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animalkingdom.htm|title=Animal Kingdom (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zvēru valstība"''' ({{val|en|Animal Kingdom}}) ir 2010. gada kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Džeki Vīvere]], [[Bens Mendelsons]], [[Gajs Pīrss]], [[Džoels Edžertons]] un [[Lūks Fords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}.

sentences: '''Izgudrojums''' ir radošas darbības rezultātā izveidota unikāla un jauna [[ierīce]], [[metode]], [[sastāvs]] vai [[process]], kam ir kāds pozitīvs pielietojums. Cilvēku, kas ir kaut ko izgudrojis, sauc par '''izgudrotāju'''. Nereti izgudrojumiem tiek izņemts [[patents]], kas apliecina to, ka tas tik tiešām ir kas jauns un nebijis, kā arī apliecina, ka konkrētais izgudrotājs ir izgatavojis jauno izgudrojumu un nodrošina autoram ekskluzīvas tiesības uz to.

sentences: Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

sentences:
{{Cita nozīme|disidentu|citu personu ar šādu uzvārdu|Kalniņš}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Viktors Kalniņš
|          vārds_orig =
|              attēls = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1938
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta =  {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Maskava]], [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Ņujorka]]
|           pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        nodarbošanās = žurnālists, [[Radio Brīvā Eiropa]] līdzstrādnieks
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = [[Helēna Celmiņa]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Zvaigžņlielums''' ir bezdimensijas lielums, kuru izmanto [[Astronomija|astronomijā]], lai raksturotu [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožumu. Zvaigžņlielumu skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]. Tas nozīmē, ka 1. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]] ir 2,512 reizes spožāka nekā 2. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]]. Jo [[debess ķermenis]] ir spožāks, jo mazāks tā zvaigžņlielums. Zvaigžņlielumu izmanto debess ķermeņu [[Redzamais spožums|redzamā spožuma]] un [[Absolūtais spožums|absolūtā spožuma]] raksturošanai.

sentences:
''Cosmographia Universalis'' (1575)]]
 logo]]
'''Vecrīgas siluets''' ir [[Rīga]]s pilsētas grafiskais simbols, kas iekļauts [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]]. Tradicionālais [[Vecrīga]]s [[siluets]] parasti attēlo [[Rīga]]s pilsētas senāko daļu no [[Daugava]]s puses, ietverot [[Rīgas pils|Rīgas pili]] un trīs augstākos baznīcu [[tornis|torņus]] ([[Rīgas Doms]], [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]], [[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]). Silueta zemāko daļu veido [[Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas baznīca]], [[Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca]], [[Rīgas Anglikāņu baznīca]], [[Rīgas rātsnams]], [[Rīgas Reformātu baznīca]] un [[Rīgas Svētā Jāņa baznīca]].

sentences: '''Piekrastes navigācija''' ({{val|en|piloting}}) ir [[navigācija]]s veids, kuru izmanto ierobežotos ūdeņos ar biežu vai pastāvīgu kuģa vietas noteikšanu attiecībā pret tuvumā esošiem ģeogrāfiskiem orientieriem un ūdenstilpes dibena raksturu.<ref name="Bowditch N. 2019">Bowditch N., National Geospatial-Intelligence Agency ''The American Practical Navigator (Bowditch), Pub No 9. Volume I — 2019 edition.'' National Geospatial-Intelligence Agency, 2019. 2. lpp.</ref> Kuģa vietas noteikšanai izmanto vizuālus ģeogrāfisko orientieru novērojumus un radaru. Ūdens dziļuma noteikšanai var izmantot eholotu. Piekrastes navigāciju izmanto, kamēr ir redzamas krasta navigācijas zīmes un uguņi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Aleksandra Ņevska katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = AlexanderNevskyCathedral-Sofia-6.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 42 | latm  = 41 | lats  =    45 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 19 | longs = 58.64 | longEW = E
| religious_affiliation = Pareizticīgie
| rite                  =
| location              = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Aleksandrs Pomerancevs
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1882
| year_completed        = 1912
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 53 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 45 m<ref name=MD/>
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Svētā Aleksandra Ņevska katedrāle''' ({{val|bg|Храм-паметник „Свети Александър Невски“}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] [[katedrāle]] [[Sofija|Sofijā]], [[Bulgārija|Bulgārijā]]. Viens no lielākajiem Austrumu pareizticīgās baznīcas dievnamiem pasaulē. Katedrāle ir arī viens no pilsētas simboliem un tās galvenais tūrisma objekts.<ref name="MD">"Sofia, Bulgaria", Mihail Dyuzev, Hitotoki.org, 2010, web:   [http://hitotoki.org/classic/sofia/004 Hito-4] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100330000719/http://hitotoki.org/classic/sofia/004 |date={{dat|2010|03|30||bez}} }}.</ref><ref name="ArchN">"Neo-Byzantine architecture | archipaedia.net",   archipaedia.net, 2010, web:   [http://archipaedia.net/2009/07/neo-byzantine-architecture/ A7] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120308145626/http://archipaedia.net/2009/07/neo-byzantine-architecture/ |date={{dat|2012|03|08||bez}} }}.</ref> Aizņem 3170 m{{sup|2}} lielu teritoriju, tajā vienlaicīgi var atrasties 10 tūkstoši cilvēku.<ref name=MD/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences: '''Albedo'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|la|albus}} — 'balts') ir virsmas atstarotās [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētiskā starojuma]] plūsmas attiecība pret plūsmu, kas krīt uz šo virsmu. Parasti to attiecina uz [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Lieto dažādu virsmu [[atstarotājspēja]]s raksturošanai, visbiežāk [[astronomija|astronomijā]] un [[meteoroloģija|meteoroloģijā]].

sentences: '''ESMTP''' jeb '''Extended SMTP''' ("paplašinātais SMTP") ir [[SMTP]] protokola standata paplašinājumi. Standarts ir aprakstīts {{RFC|2821}}. Tas saglabā saderību ar iepriekšējo SMTP protokolu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Augstākais vērtējums
 | oriģinālnos = ''The Perfect Score''
 |      attēls = TPSposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Braiens Robinss]]
 |  producents =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
* [[Maikls Tolins]]
* Braiens Robinss
 |   scenārijs =
* [[Marks Haimens]]
* [[Džons Zaks]]
* [[Marks Švāns]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ērika Kristensena]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dariuss Mailss]]
* [[Leonardo Nems]]
 |      mūzika = [[Džons Mērfijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Tollin/Robbins]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2004|1|30}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-score-2004|title=The Perfect Score|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectscore.htm|title=The Perfect Score (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Augstākais vērtējums"''' ({{val|en|The Perfect Score}}) ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Braiens Robinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Ērika Kristensena]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Skārleta Johansone]], [[Dariuss Mailss]] un [[Leonardo Nems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Broadcom Corporation''
| logo             = BroadcomLimited-logo.png
| caption          =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ērvina (Kalifornija)|Ērvina]], [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = [[integrālā shēma|integrālās shēmas]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Broadcom Limited]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.broadcom.com broadcom.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meklējot Nekurzemi
| attēls                   = Findingneverlandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Finding Neverland''
| žanrs                    = fantāzija, drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Nellija Belflauera]]
| scenārija autors         = [[Deivids Magī]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūlija Kristija]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Rada Mičela]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kaczmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2004|10|29|Apvienotā Karaliste|2004|11|12|ASV|2005|3|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/finding-neverland-2004-0|title=Finding Neverland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=findingneverland.htm|title=Finding Neverland (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|116,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Meklējot Nekurzemi''' ({{val|en|Finding Neverland}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūlija Kristija]], [[Dastins Hofmans]] un [[Rada Mičela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Commons cat|Airsoft|Airsofts}}
[[Kategorija:Komandu sporta veidi]]
[[Kategorija:Spēles]]

sentences:
{{DISPLAYTITLE:Ar ''airBaltic'' saistītie skandāli}}
'''Ar ''airBaltic'' saistītie skandāli''' kopš 2008. gada piesaistīja plašsaziņas līdzekļu, sabiedrības un tiesībsargājošo iestāžu uzmanību ar dažādām pārvaldības un darbības nebūšanām [[Latvija|Latvijas]] nacionālajā lidsabiedrībā ''[[airBaltic]]''.

sentences:
'''Optiskais stiprums''' raksturo [[lēca]]s staru lauztspēju. Lēcai,
kuras [[Fokuss (optika)|fokusa attālums]] ir <math>F\!</math>, optisko stiprumu <math>D\!</math>  nosaka pēc formulas

sentences: '''Personvārds''' ir [[Antroponīmija|antroponīms]], ko lieto kādas [[persona]]s apzīmēšanai. To veido viens vai vairāki vārdi, kam parasti seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Citās kultūrās tiek lietotas atšķirīgas personvārdu veidošanas sistēmas, kas var neiekļaut uzvārdu, bet var ietvert [[tēvvārds|tēvvārdu]], krustvecāku vārdus vai citas personvārda sastāvdaļas. Citvalodu personvārdus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to [[izruna]]i oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2017. gada 6. Jūnijs |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences: '''Miegs''' ir [[nervu sistēma]]s izraisīts dabīgs stāvoklis, kad [[organisms]] atpūšas, atjaunojas un uzkrājas audu enerģētiskās un funkcionālās rezerves. Tas ir gandrīz visiem [[zīdītāji]]em un [[putni]]em, kā arī tas ir novērots dažiem [[rāpuļi]]em, [[abinieki]]em un pat [[zivis|zivīm]]. Cilvēkiem un vairumam citu dzīvnieku miegs nāk [[nakts|naktī]]. Pa [[diena|dienu]] viņi ir nomodā. Ir arī [[nakts dzīvnieki]], kuri guļ pa dienu, bet aktīvi kļūst tieši naktīs.

sentences: {{Filozofa infokaste|platums=|vārds=Andrijs Baumeisters|vārds_orig=''Андрій Олегович Баумейстер''|attēls=|att_izmērs=|att_nosaukums=|dz_gads=1970|dz_mēnesis=2|dz_diena=1|dz_vieta=[[Čerkasi]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]] (tagad {{UKR}})|m_gads=|m_mēnesis=|m_diena=|m_vieta=|pilsonība={{UKR}}|tautība=|paraksts=|skola=|intereses=|idejas=|alma_mater=[[Kijivas Universitāte]]|skolotājs=|skolnieks=|ietekme_no=|ietekmējis=|darbi=|valoda=|piezīmes=|kategorijas=}}'''Andrijs Baumeisters''' ({{val|uk|Андрій Олегович Баумейстер}}; dzimis {{dat|1970|2|1}} [[Čerkasi|Čerkasos]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] filozofs, sabiedrības filozofijas virziena pārstāvis. Filozofijas doktors (2015), līdz 2023. gada 3. septembrim [[Kijivas Universitāte|Kijivas Tarasa Ševčenko Nacionālās universitātes]] Teorētiskās un praktiskās filozofijas katedras profesors.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kajetura ūdenskritums
| photo          = GuyanaKaieteurFalls2004.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Gajāna#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 10 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 59 | longm = 28 | longs = 56 | longEW = W
| region         =
| location       = {{GUY}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 251
| height_longest = 226
| number_drops   = 1
| width          = 90—105
| average_width  =
| watercourse    = [[Potaro]]
| average_flow   = 660 m³/s
| world_rank     = 123
}}
'''Kajetura ūdenskritums''' ({{val|en|Kaieteur Falls}}) ir [[ūdenskritums]] [[Potaro]] upē [[Gajāna|Gajānā]].<ref>{{PZT|316}}</ref> Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem pēc ūdens plūsmas ({{nobr|660 m³/s}}) viena kritiena ({{nobr|226 m}}) ūdenskritumiem pasaulē.<ref>[https://www.worldwaterfalldatabase.com/index.php/waterfall/Kaieteur-Falls-114 World Waterfall Database. Kaieteur Falls]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Demi Lovāto
|      Vārds_orig = ''Demi Lovato''
|          Attēls = Demi Lovato Interview Feb 2020.png
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Lovāto 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|8|20}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Dalasa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]], [[klavieres]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://demilovato.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Demetrija Devonna Lovāto''' ({{val|en|Demetria Devonne Lovato}},<ref name="WP">{{ziņu atsauce|author=Laura Yao|date=2008-06-21|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2008/06/20/AR2008062003077_pf.html | title=Disney Demi-Goddess| work=[[Washington Post]] | accessdate=2008-12-22}}</ref> {{IPA2|ləˈvɑːtoʊ}}; dzimusi {{Dat|1992|8|20}})<ref name=TheStar>{{ziņu atsauce|url=http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part|title=Just your average teen, except for the fame part|publisher=www.thestar.com|accessdate=2010-08-27|date=2010-08-27|author=Richard Ouzounian|location=Toronto|archive-date=2010-08-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20100829132642/http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore. Pazīstama ar Mičijas Toresas ({{val|en|Mitchie Torres}}) lomu ''[[Camp Rock]]'' filmu sērijā un Sonijas Monro ({{val|en|Sonny Monroe}}) lomu filmā ''[[Dodiet Sonijai iespēju]]'' ({{val|en|Sonny with a Chance}}). Filmējusies arī "[[Radīti skatuvei]]" 5. sezonā kā Denija (''Dani'').

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Panātru rinda|suga_lv=Efejlapu veronika|suga=Veronica hederifolia|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Veronica opaca<small> Fr.</small>|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=VeronicaOpacaLuddveronika.jpg|kategorijas=nē}}'''Blāvā veronika''' (''Veronica opaca'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama gandrīz visā teritorijā, tomēr pārsvarā valsts rietumu daļā un reti, [[Dārzs|dārzos]], [[Tīrums|tīrumos]], nezālienēs un ceļmalās. Virzienā uz ziemeļiem un ziemeļaustrumiem no Latvijas suga sastopama ļoti reti un sporādiski.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-opaca-fr/|title=blāvā veronika - Veronica opaca Fr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra       = Bafina jūra
|attēls     = BafinaJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 73 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 67 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns  = Ziemeļu Ledus okeāns
| okeāns2 = Atlantijas okeāns
|platība=689 000
|garums=1450
|platums=110—650
|Max_dziļums=2136
|Vid_dziļums = 861
|tilpums = 593 000
|valstis={{GRL}}<br />{{CAN}}
|pilsētas=
}}
'''Bafina jūra''' jeb '''Bafina līcis''' ({{val|en|Baffin Bay}}, {{val|fr|Baie de Baffin}}, {{val|da|Baffinbugten}}, {{val|iu|''Saknirutiak Imanga''}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] starp [[Grenlande|Grenlandi]] un [[Kanāda]]s [[Arktiskais arhipelāgs|Arktisko arhipelāgu]]. Vairākās valodās tiek saukta par līci, kaut gan neatbilst līča definīcijai — tā ir savienota ar [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānu]] ar vairākiem šaurumiem. Nereti to uzskata arī par [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] daļu.

sentences: '''Malēzija''' ir termins, ko dažkārt izmanto, lai apzīmētu pārejas zonu starp [[Indomalaja]]s un [[Austrālāzija]]s [[bioģeogrāfiskais|bioģeogrāfiskajiem]] reģioniem un tas tika noteikts kā floristikas apgabals, kurā ietilpst [[Malakas pussala]], [[Indonēzija]], [[Filipīnas]] un [[Jaungvineja]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rogoviki
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline =
| image_caption =
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Silmalas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4696 |title=Informācija par objektu: Rogoviki |accessdate={{dat|2021|01|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 7
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 21
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 00
| longs = 14
| longEW = E
| elevation_m =
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code =
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
traktāta "Par lietu īpašībām"]]
'''Autopsija''' ({{val|grc|αυτος}}, ''autos'' — ‘pats’, {{gree|όψις}}, ''opsis'' — ‘skats’) vai '''līķa sekcija''', arī '''obdukcija''' ir [[līķis|līķa]] uzšķēršana patologanatomiskās izmeklēšanas nolūkos, [[nāve]]s cēloņa noskaidrošanai. Autopsiju izdara morgā. To veic ārsts patologs vai tiesu medicīnas eksperts. Anatomisko līķa sekciju veic medicīnas studenti mācību nolūkos. Autopsijas laikā aplūko katra orgāna stāvokli, kā arī paņem audu paraugus mikroskopiskajai izmeklēšanai. Uzšķēršanas tehnika iekļauj: taisno griezienu, Leškes griezienu, Fišera griezienu vai kombinēto griezienu. Iekšējos orgānus izņem pēc Šora metodes. Galvaskausa atvēršanai izmanto speciālu rokas vai elektrisko zāģi. Mīksto audu pāršķelšanai izmanto [[skalpelis|skalpeli]], ķirurģiskās šķēres<ref name="Latvautops">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas|title=Latvijā apstiprinātās līķa patologanatomiskās izmeklēšanas tehnoloģijas.|publisher=Nacionālais veselības dienests.|accessdate={{dat|2014|8|12||bez}}|archive-date={{dat|2014|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140401090740/http://vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas}}</ref>.

sentences: '''Pārmija''' ir atsevišķa [[pārmiju pārveda]]s sastāvdaļa, kas nodrošina brīvu un drošu riteņa pārriti no rāmjsliedes uz asmeni un pretējā virzienā, kā arī — nodrošina riteņa turpmāku virziena regulāras iesāktās trajektorijas saglabāšanu vai arī riteņa kustības trajektorijas pagriešanu sānceļa virzienā. Kustība pa pārmiju pārvedu ir iespējama paasmens un pretasmens virzienā. Pārmijas robežas ir no rāmjsliežu salaidnes līdz asmens resgalim. Rāmjsliedes beigas pārmijā parasti sakrīt ar asmens resgali — t.i. laidumā starp tām pašām brusām. Nobīde nav vēlama. Riteņpārim iebraucot nesagatavotā maršrutā, var notikt [[pārmijas uzgriešana]] — dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpums.

sentences:
. gada almanahs]]
'''Almanahs''' ir [[Literārā valoda|literāru]] vai zinātnisku (bieži vienas nozares) sacerējumu krājums, ko apvieno kopīgs temats, [[žanrs]], idejiski mākslinieciskā nostādne vai cita pazīme. Parasti iznāk periodiski.

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Glycosides|Glikozīdi}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klīvlenda
 | official_name              = ''Cleveland''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Cleveland photomontage 2016.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Cleveland, Ohio.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = ASV#Ohaio
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 41 | latm  = 28 | lats  = 56 | latNS  = N
 | longd = 81 | longm = 40 | longs = 11 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{flag|Ohaio}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 213.4
 | elevation_m              = 199
 | population_total         = 385 809
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.city.cleveland.oh.us/}}
 | footnotes                =
}}
'''Klīvlenda''' ({{val|en|Cleveland}}) ir pilsēta [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie [[Ēri ezers|Ēri ezera]]. Šī ir štata otra apdzīvotākā<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Cleveland City Planning Commission |title=Population Trends |url=http://planning.city.cleveland.oh.us/cwp/pop_trend.php |work=Connecting Cleveland: 2020 Citywide Plan |accessdate=November 18, 2010}}</ref><ref name="Timeline">{{Tīmekļa atsauce | url = http://ech.case.edu/timeline.html | title = Cleveland: A Bicentennial Timeline | publisher = The Encyclopedia of Cleveland History, Case Western Reserve University | accessdate = August 10, 2007 | archive-date = {{dat|2010|03|27||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20100327005642/http://ech.case.edu/timeline.html }}</ref> un ASV 45. apdzīvotākā pilsēta<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/population/cen2000/phc-t5/tab02.txt |title=Census 2000 PHC-T-5. Ranking Tables for Incorporated Places of 100,000 or More: 1990 and 2000 |date=April 2, 2001 |accessdate=August 7, 2007 |author=[[United States Census Bureau]] |work=[[United States Census, 2000]]}}</ref> ar gadrīz 397 tūkstošiem iedzīvotāju (2010. gada ASV tautas skaitīšanas dati). Klīvlenda ir Kaijahogas apgabala administratīvais centrs. Klīvlendā atrodas [[Rokenrols|Rokenrola]] slavas zāle.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.rockhall.com/visit |publisher= Rock and Roll Hall of Fame | title= Visitor Information| accessdate= May 14, 2007}}</ref> Pilsētā ir bāzēti vairāki sporta klubi, tai skaitā [[Klīvlendas "Indians"]] ([[MLB]], beisbols), [[Klīvlendas "Browns"]] ([[NFL]], amerikāņu futbols) un [[Klīvlendas "Cavaliers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]], basketbols).

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Baumbach''''' var būt:

sentences:
'' un ''[[Pfizer]]'' izstrādātās mRNS vakcīnas ''BNT162b2'' ([[tozinamerāns|tozinamerāna]] jeb ''Comirnaty'') pudelīte]]
'''RNS''' jeb '''mRNS vakcīna''' ir [[vakcīna]]s veids, kas cilvēka šūnās nogādā vīrusa [[mRNS]] fragmentus, kuri tiek pārprogrammēti, lai iegūtu [[Patogēns|patogēnu]] [[Antigēns|antigēnus]] (piemēram, [[SARS-CoV-2 vīruss|koronavīrusa]] pīķa proteīnu vai vēža antigēnus), kas pēc tam stimulē adaptīvu imūnreakciju pret patogēnu.<ref name="STAT1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.statnews.com/2020/11/10/the-story-of-mrna-how-a-once-dismissed-idea-became-a-leading-technology-in-the-covid-vaccine-race/|title=The story of mRNA: How a once-dismissed idea became a leading technology in the Covid vaccine race|last=Garade|first=Damien|website=[[Stat (website)|Stat]]|access-date=16 November 2020|date=10 November 2020}}</ref> mRNS parasti atrodas īpašā molekulu nesējā, piemēram, lipīdu nanodaļiņās, kas trauslās mRNS virknes aizsargā un veicina to absorbciju cilvēka šūnās.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Verbeke|first=Rein|last2=Lentacker|first2=Ine|last3=De Smedt|first3=Stefaan C.|last4=Dewitte|first4=Heleen|date=October 2019|title=Three decades of messenger RNA vaccine development|journal=Nano Today|volume=28|pages=100766|doi=10.1016/j.nantod.2019.100766}}</ref><ref name="horizon-magazine.eu">{{Tīmekļa atsauce|url=https://horizon-magazine.eu/article/five-things-you-need-know-about-mrna-vaccines.html|title=Five things you need to know about: mRNA vaccines|website=Horizon: the EU Research & Innovation magazine|access-date=2020-11-23|language=en|archive-date=2020-04-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20200404043837/https://horizon-magazine.eu/article/five-things-you-need-know-about-mrna-vaccines.html}}</ref> RNS vakcīnu priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālajām [[Vakcīna|olbaltumvielu vakcīnām]] ir lielāks ražošanas ātrums un zemākas izmaksas,<ref name="PHG1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.phgfoundation.org/briefing/rna-vaccines|title=RNA vaccines: an introduction|last=PHG Foundation|website=[[Kembridžas Universitāte]]|access-date=18 November 2020|date=2019}}</ref><ref name="NAT1">{{Publikācijas atsauce|last=Pardi|first=Norbert|last2=Hogan|first2=Michael J.|last3=Porter|first3=Frederick W.|last4=Weissman|first4=Drew|date=April 2018|title=mRNA vaccines — a new era in vaccinology|journal=Nature Reviews Drug Discovery|volume=17|issue=4|pages=261–279|doi=10.1038/nrd.2017.243|pmc=5906799|pmid=29326426}}</ref> kā arī šūnu imunitātes indukcijas un humorālās imunitātes nodrošināšana.<ref name="bk1">{{Grāmatas atsauce|isbn=978-1-4939-6479-6|title=RNA Vaccines: Methods and Protocols|url=https://link.springer.com/protocol/10.1007%2F978-1-4939-6481-9_1|first=Thomas|last=Kramps|first2=Knut|last2=Elders|date=2017}}</ref> Tā kā mRNS molekulas ir nestabilas, vakcīna jāuzglabā zemā temperatūrā, un jānodrošina loģistikas [[aukstumķēde]]. Nepietiekamas devas dēļ var pasliktināties vakcīnas iedarbīgums.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bezrūpīgais braucējs
| operators = * [[Lāslo Kovāčs]]
* [[Bērts Braiants]]
| attēls = EasyRider.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Deniss Hopers]]
| producents = * [[Pīters Fonda]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Terijs Souterns]]
| aktieri = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Džeks Nikolsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Easy Rider''
| studija = * ''Pando Company Inc.''
* ''Raybert Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|7|14}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|360–400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldwideboxoffice.com/movie.cgi?title=Easy%20Rider&year=1969|title=Easy Rider, Worldwide Box Office Gross. |publisher=Worldwide Box Office |accessdate= {{dat|2022|12|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bezrūpīgais braucējs"''' ({{Val|en|Easy Rider}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Deniss Hopers]], bet scenārija autori Hopers, [[Pīters Fonda]] un [[Terijs Souterns]]. Filmā galvenās lomas atveido Hopers, Fonda un [[Džeks Nikolsons]].

sentences: '''Tabula''' ir veids, kā vizuāli attēlot un vienlaicīgi arī sakārtot vai organizēt datus. Tabula nav vienīgais veids datu sakārtošanai, taču tā ir valdošā metode komunikācijā, pētījumos un datu analīzē. Šāds datu organizēšanas veids ir sastopams presē, ar roku rakstītās piezīmēs, datoru programmatūrā, [[arhitektūra|arhitektūrā]], ceļa zīmēs un vairākās citās vietās. Tabulas var ievērojami atšķirties savā daudzpusībā, struktūrā, elastīgumā, attēlojumā un lietojumā. Grāmatās un tehniskajos rakstos tabulas parasti atdala no galvenā teksta numurētos un izceltos blokos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences:
'''Airēšanas slaloms''' ir sporta veids, kurā ar speciālu laivu paredzēts manevrēt starp virs trases iekārtiem ''vārtiem'', finišā nonākot iespējami īsākā laika posmā.
Airēšanas slaloma pirmssākumi meklējami Šveices gludajos ūdeņos, 1933. gadā. Taču jau drīz mierīgos apstākļus nomainīja pret straujākiem un agresīvākiem ūdeņiem. Pirmais Airēšanas slaloma Pasaules čempionāts tika aizvadīts 1949. gadā, [[Ženēva|Ženēvā]], jau [[Starptautiskā Kanoe federācija|Starptautiskās Kanoe Federācijas]] (''International Canoe Federation'') aizbildniecībā. Līdz pat 1999. gadam šis pasākums notika divreiz gadā.
Airēšanas slaloms ir iekļauts [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpisko spēļu]] disciplīnu sarakstā.<ref name="canoeicf">Canoe Slalom [http://www.canoeicf.com/discipline/canoe-slalom International Canoe Federation] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151115021330/http://www.canoeicf.com/discipline/canoe-slalom |date={{dat|2015|11|15||bez}} }} Skatīts: 2015.11.27</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lensteras ēka
| native_name         = ''Leinster House/Teach Laighean''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = Leinsterhouse.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.34055 | latNS  = N
| longd = 6.254021 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.oireachtas.ie/en/visit-and-learn/history-and-buildings/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Valmieras Drāmas teātris
| orig_nosaukums   =
| attēls           = Attēls:Valmieras Dāmas teātris.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Teātra ēka
| adrese           = Lāčplēša iela 4, Valmiera, LV-4201
| vieta            =
| karte            =
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 57 | plat_m  = 32 | plat_s = 22 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 25 | gar_s  = 34 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Modris Ģelzis]]
| dibināšanas gads = {{dat|1923||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        = [[Evita Ašeradena]]
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Lielā zāle
| zāle1_vietas     = 443
| zāle2            = Apaļā zāle
| zāle2_vietas     = 100
| zāle3            = Mansards
| zāle3_vietas     =100
| mājas lapa       = {{URL|http://vdt.lv/lv/}}
}}
'''Valmieras Drāmas teātris''' ir vienīgais profesionālais [[teātris]] [[Valmiera|Valmierā]] un [[Vidzeme|Vidzemē]]. 1923. gads tiek uzskatīts par teātra dibināšanas gadu, kad sākās regulāras profesionāla teātra izrādes, teātri atbalstīja Valmieras pilsētas valde.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
'''''Börse Berlin''''' ir [[birža]], kas atrodas [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas]] galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]]. Tā ir viena no vecākajām Eiropas biržām, tikusi nodibināta 1685. gadā. Lai labāk atrisinātu saistības ar internacionalizāciju un pieaugušo konsolidācijas spiedienu, ''Börse Berlin'' ir veiksmīgi veikusi nišas stratēģiju kopš deviņdesmito gadu vidus, īpašu uzmanību pievēršot tirdzniecībai. Piedāvājot pēc iespējas plašāku klāstu ārvalstu [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]]. Ar „Advent” palīdzību MiFID ([[Finanšu instrumentu tirgus direktīva|Finanšu instrumentu tirgus direktīvu]]), līdzsvarojot sevī pilnīgi jaunu tirgus segmentu. Veiksmīgi savienot privātos investorus, piedāvājot gatavus piedāvājumus, un risinājumus profesionāliem tirgus dalībniekiem, bija ''Börse Berlin'' biržas veiksmes atslēga.

sentences: '''Analīze''' ({{val|grc|ἀνάλυσις}}, ''análusis'' — ‘sadalīšana’) ir viena no [[pētīšanas metode|pētīšanas metodēm]], kurā galvenokārt tiek noskaidroti dažādu [[process|procesu]] cēloņi un sekas, kā arī [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņu]] sastāvs.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|Romas Katoļu baznīcas jurisdikciju|Svētais Krēsls}}
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vatikāna Pilsētvalsts
|        vietējais_nosaukums = ''Stato della Città del Vaticano''
|           valsts_nosaukums = Vatikāns
|           karoga_nosaukums = Vatikāna karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Vatican City - 2001 version.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Vatikāna ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Vatican City.svg
|symbol_type              = Ģerbonis

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Celtniecības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1872]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Gaiziņa iela (Rīga)|Gaziņa iela]] 3, [[Rīga]]
|tips         = [[koledža]]
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rck.lv/ rck.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators =
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb =
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Coragyps-atratus-001.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Coragyps
|      ģints_lv = Amerikas melnie grifi
|       ģints_r = Amerikas melnais grifs
|          suga = C. atratus
|       suga_lv = Amerikas melnais grifs
|     izplatība =
Melnā grifa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
|      binomial = Coragyps atratus ([[Le Maout]], 1853)
|    iedalījums =
*Andu melnais grifs ( ''C. a. foetens'')
*Dienvidamerikas melnais grifs (''C. a. brasiliensis'')
*Ziemeļamerikas melnais grifs  (''C. a. atratus'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Garša''' ir viena no sarežģītākajām un grūtāk izskaidrojamām [[maņa|maņām]]. Tās galvenais orgāns ir [[mēle]] un uz tās izvietotie garšas pumpuriņi. Parasti, runājot par garšu, piemin garšas kārpiņas, taču pirmos signālus par [[ēdiens|ēdienu]] uztver tieši šie sīpolveida garšas pumpuriņi, kas izvietoti iepriekš pieminētajās kārpiņās.

sentences:
mačs [[Umanaka]]s pilsētā, [[Grenlande|Grenlandē]].]]
'''[[Futbols]]''' ir samērā plaši izplatīts sporta veids '''[[Grenlande|Grenlandē]]''', kur aptuveni 10% no kopējiem 57 000 salas iedzīvotājiem spēlē futbolu vai ir citādā veidā saistīti ar to ikdienā, kas tādējādi to padara par populārāko nacionālo sporta veidu salas teritorijā.<ref name="TheGurdian">{{cite web|url= https://www.theguardian.com/football/these-football-times/2014/oct/22/unlikely-success-story-football-greenland|title= The unlikely success story of football on the massive island of Greenland|work=thegurdian.com|publisher=The Gurdian|first=Tomos|last=Knox|date=22 October 2014|accessdate=24 June 2018}}</ref><ref name="cnn">{{Tīmekļa atsauce|url= https://edition.cnn.com/2017/08/18/football/greenland-the-worlds-shortest-football-season/index.html|title= Greenland: The football season where you can glimpse whales and icebergs|work=cnn.com|publisher=CNN|first=Chris|last=Scott|date=18 August 2017|accessdate=24 June 2018}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teds Tērners
|     vārds_orig = ''Ted Turner''
|         attēls = Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teds Tērners 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1938|11|19}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = mediju magnāts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = tēvs: Roberts Edvards Turners II
māte: Florensa Rūnija
|          brāļi =
|          māsas = Mērija Džeina Tērnere
|   dzīvesbiedrs = Džūlija Geila Naja (1960–1964)
 Džeina Šērlija Smita (1964–1988)
 [[Džeina Fonda]] (1991–2001)
|          bērni = 5
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences: '''Katabatiskais vējš''' (no {{val-el|κατάβασις}} — nolaišanās) ir blīva un auksta [[gaiss|gaisa]] plūsma, kas veidojas, atdzisušām gaisa masām [[gravitācija]]s ietekmē nolaižoties pa zemes virsmas nogāzēm. Par katabatikām sauc arī lejupejošas gaisa plūsmas [[Cumulonimbus|gubu-lietus mākoņos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludoviko di Vartema
|     vārds_orig = ''Ludovico di Varthema''
|         attēls = Varthema ttp.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ludoviko di Vartema savas grāmatas titullapā
|     dz_dat_alt = ap 1470
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Boloņa]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 1517
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|filmu sēriju|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator logo (cropped).png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Logotips
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    =
| režisors                 =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džonatans Mostovs]]
* [[McG]]
* [[Alans Teilors]]
* [[Tims Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Erls Boens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$| 478 400 000}}
| ienākumi = {{US$| 1 402 938 658}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Terminators''' ({{val|en|Terminator}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] filmu sērija, kurā ir iekļautas piecas filmas. Pirmo divu daļu režisors ir [[Džeimss Kemerons]], trešās - [[Džonatans Mostovs]], ceturtās - [[McG]], bet piektās - [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas attēlo [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]] un [[Erls Boens]].

sentences: '''Veloceļš Rīga—Jūrmala''' ir viens no pirmajiem [[Latvija]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Vanšu tilts|Vanšu tiltu]] [[Rīga]]s centrā ar [[Lielupe]]s tiltu [[Jūrmala|Jūrmalā]] un tālāk savienojas ar [[Veloceļš Majori—Kauguri|veloceļu Majori—Kauguri]]. To sāka būvēt [[1987. gads Latvijā|1987. gadā]] kā veloceļu Imanta–Jūrmala un pabeidza 2001. gadā, kad īstenoja veloceļa Vecrīga–Imanta izbūvi. Tas ir Eiropas nozīmes veloceļu tīkla maršruta ''EuroVelo10'' posms.<ref>[https://www.rdsd.lv/velosatiksme-riga/velosatiksme-riga/vecriga-imanta Vecrīga - Imanta]</ref>

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Viktorijas ūdenskritums
 |          photo = Victoriafälle.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption =
 |       map_type = Zambija#Zimbabve#Āfrika
 |    map_caption =
 | label_position = top
| relief = jā
 | latd  = 17.924444 | latNS  = S
| longd = 25.856667 | longEW = E
 |         region =
 |       location = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
 |           type =
 |      elevation = 1470
 |         height = 108
 | height_longest =
 |   number_drops = 2
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse = [[Zambezi]]
 |   average_flow = 1088
 |     world_rank =
 |       embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mosi-oa-Tunja / Viktorijas ūdenskritums
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1989
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/509 509]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 6860 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|sociālu struktūru|filmu|Sociālais tīkls (filma)}}
'''Sociālais tīkls''' ir sociāla struktūra, kas sastāv no sociālajiem dalībniekiem (piemēram, privātpersonām vai organizācijām).<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Social Network Analysis in the Social and Behavioral Sciences". Social Network Analysis: Methods and Applications.|last=Wasserman,  Faust,|first=Stanley, Katherine|publisher=Cambridge University Press.|year=1994.|isbn=ISBN 9780521387071.|location=|pages=}}</ref> Šo struktūru analizēšanai izmanto sociālo tīklu analīzi, lai noteiktu lokālos un globālos modeļus un pārbaudītu tīkla dinamiku.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Ismoila Somonī smaile
| Photo           = USSR-Tajikistan-Peak Communism.jpg
| Paraksts        = Alpīnistu nometne kalna pakājē
| karte                = Tadžikistāna
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=55|lats=|latNS=N
| longd=72|longm=01|longs=|longEW=E
| Augstums        = 7495
| Relatīvais_augstums  = 3402
| Atrašanās vieta = {{flag|Tadžikistāna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1933}}
}}
'''Ismoila Somonī smaile''' ({{val|tg|Қуллаи Исмоили Сомонӣ}}) ir augstākais kalns [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], viena no [[Pamirs|Pamira]] augstākajām virsotnēm.<ref>{{PZT|371|Komunisma smaile}}</ref> Izvietojusies masīva ziemeļdaļā [[Zinātņu Akadēmijas grēda|Zinātņu Akadēmijas grēdā]] vietā, kur tā savienojas ar [[Pētera I grēda|Pētera I grēdu]]. Nogāzēs bieza [[firns|firna]] un [[ledus]] sega; austrumu nogāzē sākas [[Fedčenko šļūdonis|Fedčenko šļūdoņa]] zari.

sentences: '''Gada vārds Latvijā''' ir [[Rīgas Latviešu biedrība]]s (RLB) [[Latviešu valodas attīstības kopa]]s (LVAK) kopā ar [[Latvijas Rakstnieku savienība|Latvijas Rakstnieku savienību]] (LRS) un [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s (LZA) [[Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisija|Terminoloģijas komisiju]] (TK) rīkota anketēšana par gada vārdu, nevārdu un spārnoto teicienu [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Aptauja tiek rīkota kopš 2003. gada katra gada beigās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Sunshine Boys''
| operators =
| attēls = Sunshine boys.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Herberts Ross]]
| producents = Rejs Stārks
| scenārijs = [[Nīls Saimons]]
| aktieri = * [[Volters Matau]]
* [[Džordžs Bērnss]]
* [[Ričards Bendžamins]]
* [[Lī Meredita]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Sunshine Boys''
| studija = * ''Rastar''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[United Artists]]''
* ''Cinema International Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|11|6}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Sunshine Boys''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Herberts Ross]], bet scenārija autors [[Nīls Saimons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Volters Matau]], [[Džordžs Bērnss]], [[Ričards Bendžamins]] un [[Lī Meredita]]. Filma balstīta uz 1972. gada Saimona sarakstītu tāda paša nosaukuma lugu.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Nīla
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = View from Cairo Tower 31march2007.jpg
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Nīla [[Kaira|Kairā]]
  | karte             = Nile-lv.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 235px
  | izteka            = [[Gikizi|Gikizi kalns]]
  | augštece          = [[Luvinroza]], [[Kagera]], [[Baltā Nīla]]
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Vidusjūra]]
  | baseina_valstis   = [[Ēģipte]], [[Sudāna]], [[Dienvidsudāna]], [[Etiopija]], [[Uganda]], [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo D.R.]], [[Kenija]], [[Tanzānija]], [[Ruanda]], [[Burundi]], [[Eritreja]]
  | tek_caur          = [[Ruanda]], [[Burundi]], [[Tanzānija]], [[Uganda]], [[Dienvidsudāna]], [[Sudāna]], [[Ēģipte]]
  | garums            = 6852
  | iztekas_augstums  = 2700
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 2700
  | caurtece          = 2830
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 82
  | baseins           = 3254555
  | pietekas          = [[Zilā Nīla]], [[Atbara]]
  | sāk_plat_d=3 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=S
  | sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=31 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=31 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}
'''Nīla''' ({{val-ar|النيل}}, ''An Nīl''; [[ēģiptiešu valoda|seno ēģiptiešu]]: ''Iteru'' vai ''Ḥ'pī'', [[koptu valoda|koptu]]: ''P(h)iaro'') ir upe [[Āfrika]]s ziemeļaustrumos, to uzskata par garāko upi pasaulē.<ref>{{PZT|512}}</ref> Savā {{nobr|6852 km}} garajā<ref>[http://www.inpe.br/noticias/noticia.php?Cod_Noticia=1501 Estudo do INPE indica que o rio Amazonas é 140 km mais extenso do que o Nilo]</ref> tecējumā uz [[Vidusjūra|Vidusjūru]]  tā šķērso septiņu valstu teritoriju un ir šūpulis vienai no pirmajām senajām civilizācijām — [[Senā Ēģipte|Senajai Ēģiptei]]. Nosaukums «Nīla» cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda ''Neilos'' (''Νειλος'') — ‘upes ieleja’.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C12H6O12
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C6(COOH)6) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = A.Brensona konstruētā patšautene
|nosaukums          = Brensona patšautene
|valsts             = {{flaga|Latvija}} [[Latvijas Republika (1918-1940)|Latvija]]
|tips               = rokas ložmetējs
|konstruktors       = [[Aleksandrs Brensons]]
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = 1925.—1940.
|bruņojumā          = -
|patronu_tips       = .303 kalibra (7,71 mm jeb 7,71 x56R)
|darbības_princips  = -
|šaušanas_ātrums    = 400 - 600 šāvieni/minūtē
|sākuma_ātrums      = -
|attālums           = -
|masa               = 9,23 kg (ar divkāju balstu)
|garums             = -
|stobrs             = -
|pārlādes_sistēma   = -
|patronas_aptverē   = -
|tēmēklis           = -
|versijas           = -
|daudzums           = -
}}
'''A.Brensona patšautene''' ir Latvija [[rokas ložmetējs]] (patšautene), kas izstrādāta pirms Otrajā pasaules kara ēras. Galvenais projektētājs bija inženieris [[1925.]] gadā [[4. Valmieras kājnieku pulks|4. Valmieras kājnieku pulka]] atslēdznieka [[Aleksandrs Brensons|Aleksandra Brensona]], 1925. gada 9. jūlijā viņš sāka darbu un 2. septembrī gatava bija jaunā patšautene — vienkāršāka, izturīgāka, vieglāk apkalpojama, ar vienkāršām un ātri apmaināmām detaļām un taisnām apstrādāšanas līnijām, kā arī izturīgāka pret apkārtējās vides apstākļiem. Ieroci varēja izjaukt 5 sekundēs, salikt — 16 sekundēs, bet stobra nomaiņa prasīja tika 4,5 sekundes.

sentences: '''Altāra Mī c''' (arī '''Mu Arae c''') ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] vidēji 0,091 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,1721. 1 gads uz planētas ilgst 9,639 Zemes dienas ilgi un tā sver 10,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā "[[superzeme]]". Planētu atklāja 2004.gada 25.augustā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Teodors Bērents
|     vārds_orig = Johann Theodor Berent
|         attēls = Johans Teodors Bērents.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Suntaži]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Teodors Bērents (tirgotājs), māte - Urzula, dzimusi Haifšteina
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Kristīne, dzimusi Rozenplentere (precējušies 1809. gada 31. maijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Spraudnis''' ({{val|en|Plug-in}})<ref>{{AkadTerm|term=plug-in|lang=EN}}</ref> ir [[datorprogramma]], kas sadarbojas ar citu programmu un papildina tās funkcionalitāti. Kā piemērus var minēt spraudņus, kuri ļauj attēlot noteiktus grafiskos formātus (piemēram, [[Mērogojama vektoru grafika|SVG]], ja [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogramma]] pati neatbalsta šo formātu), atskaņot [[multivide]]s failus, šifrēt un atšifrēt nosūtītos un saņemtos [[e-pasts|e-pastus]] (piemēram, [[Šifrēšanas tehnika PGP|PGP]]), filtrēt attēlus grafiskajās programmās. Galvenā programma (piemēram, tīmekļa pārlūkprogramma vai e-pasta klients) nodrošina veidu, ka spraudņi var reģistrēt sevi programmā un nosaka datu apmaiņas protokolu starp spraudņiem un pamatprogrammu.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Juris Mežiņš
| vārds_orig =
| attēls = Attēls:Juris Mežiņš.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 22
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Raņķu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 26
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jekaterina
| bērni = Jurijs, Igors
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Fizioloģija]]
[[Kategorija:Asinsrites orgānu sistēma]]

sentences:
vecuma grupā 15—24, kuri ir NEET (2023. gada dati)]]
'''NEET''' (akronīms no {{val|en|not in education, employment or training}}) ir termins, kuru attiecina uz jauniešiem, kas '''nemācās, nestrādā un neapgūst [[Arods|arodu]]'''. Šo jēdzienu kopš 2010. gada plaši izmanto kā rādītāju, lai raksturotu jauniešiem veltītu nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās iekļaušanas politiku 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīs. Šis termins sākotnēji aptvēra vecuma grupu no 15 līdz 24 gadiem, taču vēlāk tā piemērošana tika paplašināta, aptverot 15—29 gadus vecus jauniešus. Šis jēdziens tagad ir galvenais jautājums sarunās par ES līmeņa politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.eurofound.europa.eu/topic/neets|title=NEETs|website=Eurofound|access-date=2022-11-30|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Štikāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Štikāni]]

sentences:
{{Citas nozīmes|šahistu|Ivanovs|Ivanovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Igors Ivanovs
|     vārds_orig = Игорь Васильевич Иванов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Leņingrada|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Jūta|Sentdžordža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}<br />{{CAN}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas tautas|Libieszi]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Somugri]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
{{catmore|Lībieši}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Edvards Grejs
|     vārds_orig = ''John Edward Gray''
|         attēls = Gray John Edward 1800-1875.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Anglis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Zooloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džons Edvards Grejs''' ({{val|en|John Edward Gray}}; dzimis {{dat|1800|2|12}}, miris {{dat|1875|3|7}}) bija [[briti|britu]] [[zoologs]]. Viņa jaunākais brālis [[Džordžs Grejs]] angļu zoologs un rakstnieks un tēvs [[Semjuels Frederiks Grejs]] — botāniķis un farmakologs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mārvins Minskis
|     vārds_orig = ''Marvin Minsky''
|         attēls = Marvin Minsky at OLPCb.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Minskis 2008. gadā
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kognitīvā zinātne]]
[[datorzinātne]]
[[mākslīgais intelekts]]
[[prāta filozofija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1969)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Mārvins Lī Minskis''' ({{val|en|Marvin Lee Minsky}}; {{dat|1927|8|9|N}} — {{dat|2016|1|24|N}}) bija amerikāņu kognitīvais zinātnieks, darbojās [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] jomā. Minskis bija [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] Mākslīgā intelekta laboratorijas līdzdibinātājs, vairāku svarīgu publikāciju autors mākslīgā intelekta un filozofijas tēmās.<ref name="dblp">{{DBLP|name=Marvin Minsky}}</ref><ref name="microsoft">{{AcademicSearch|771410}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://scholar.google.com/scholar?q=marvin+minsky|title=marvin minsky – Google Scholar|publisher=}}</ref><ref name=natureobit>{{publikācijas atsauce | last=Winston | first=Patrick Henry |authorlink = Patrick Winston | title=Marvin L. Minsky (1927-2016) | journal=[[Nature (žurnāls)|Nature]] | publisher=[[Springer Nature]] | volume=530 | issue=7590 | year=2016 | pages=282–282 | pmid= 26887486| doi=10.1038/530282a }}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vestienas pagasts
| karte             = Vestiena Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vestienas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vestienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Vestiena
| platība           = 116,8
| iedzīvotāji       = 656<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 656 / 116.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vestiena.lv
}}
'''Vestienas pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Bērzaunes pagasts|Bērzaunes]], [[Aronas pagasts|Aronas]], [[Liezēres pagasts|Liezēres]], [[Sausnējas pagasts|Sausnējas]], [[Ērgļu pagasts|Ērgļu]] un [[Jumurdas pagasts|Jumurdas]] pagastiem, kā arī [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Vietalvas pagasts|Vietalvas pagastu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Smiltenes Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Smiltenes pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Smiltenes pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 57.423270
| longd = 25.909796
| location              = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Smiltene}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| consecration_year     = 1896. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
]]
'''Gondola''' ({{val|it|gondola}}) ir gara un šaura vienaira [[Venēcija|venēciešu]] [[laiva]], kam ir plakans dibens un augsti gali. Vairākus gadsimtus gondolas bija galvenais transporta līdzeklis Venēcijā, arī mūsdienās tās tiek izmantotas [[Lielais kanāls|Lielajā kanālā]], tomēr tagad ar gondolām vairāk pārvietojas tūristi. Notiek arī gondolu [[regate]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Maxim Maschinengewehr 1910.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = PM 1910
|valsts             = {{flaga|Krievijas Impērija}} Krievijas Impērija , {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = ložmetējs
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =  250 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''PM 1910''' ir [[Krievija|Krievijā]] pēc britu [[Maksim (ložmetējs)|Maksima ložmetēja]] parauga ražots 7,62×54 mm [[ložmetējs]], kuru [[Krievijas impērija]]s armija un [[Sarkanā armija]] plaši pielietoja Pirmajā un Otrajā Pasaules karā. Ložmetēju sāka ražot 1910. gadā. PM1910 tika lietots atklāti uzbrūkošu ienaidnieka grupu un uguns punktu iznīcināšanai attālumā līdz 1 kilometram.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Marg. vertebralis.jpg
|     att_nosaukums= ''Marginopora vertebralis''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|           ģints = Marginopora
|        ģints_lv = Marginoporas
|         binomial = Marginopora <small>Quoy & Gaimard, 1830</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Marginopora anomala}}
* {{TaksoSaite|Marginopora charlottensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora orpheusensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora rossi}}
* {{TaksoSaite|Marginopora santoensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora vertebralis}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Marginoporas''' (''Marginopora'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1830. gadā aprakstīja franču dabaspētnieks [[Žozefs Pols Gemārs]] un franču zoologs [[Žans Renē Kua]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] marginoporas ir zināmas no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Izplatītas [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Marginoporas veido [[endosimbioze|endosimbiozi]] ar [[dinoflagellates|dinoflagellatēm]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
Pleurozium schreberi TK 2023-04-16 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| valsts_r = <!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
| apakšvalsts = Bryophyta s.l.
| apakšvalsts_lv = Pirmsvasas augi
| apakšvalsts_r =
| nodalījums = Bryophyta s.s.
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| nodalījums_r =
| apakšnod = Musci
| apakšnod_lv =
| apakšnod_r =
| tips =
| tips_lv =
| tips_r =
| klase = Bryopsida
| klase_lv = Lapu sūnu klase
| klase_r =
| apakšklase = Bryidae
| apakšklase_lv = Zaļsūnu apakšklase
| apakšklase_r =
| kārta = Hypnales
| kārta_lv = Spalvsūnu kārta
| kārta_r =
| dzimta = Hylocomiaceae
| dzimta_lv = Stāvaiņu dzimta
| dzimta_r =
| ģints = Pleurozium
| ģints_lv = Rūsaiņu ģints
| ģints_r =
| apakšģints =
| apakšģints_lv =
| apakšģints_r =
| suga = P. schreberi
| suga_lv = Šrēbera rūsaine
| suga_r =
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| klada =
| klada_lv =
| klada_r =
| binomial = Pleurozium schreberi (Willd. ex. Brid) Mitt.
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
| kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}'''Šrēbera rūsaine''' (''Pleurozium schreberi'') ir bieži Latvijā sastopama [[Pleirokarpās sūnas|pleirokarpu]] jeb sānsporogonsūnu grupas [[Lapu sūnas|lapu sūna]] priežu mežos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/augi_senes/suunas/priezu_mezi.shtml|title=Priežu meži|last=Liepiņa|first=L.|last2=Mežaka|first2=A.|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?aug_id=66|title=Šrēbera rūsaine|last=Kluša|first=J.|website=dziedava.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs}}</ref> Tā aug uz augsnes, koku pamatnes un trupošas koksnes skujkoku un jauktu koku mežos, kā arī zālājos.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7257|title=sūnas Latvijā|last=Zviedre|first=E.|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=2023. gada 9. augusts}}</ref> Pēc [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|IUCN]] sugu statusa klasifikācijas šī suga ir [[zema riska sugas|zema riska]] kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iucnredlist.org/species/87460747/87779724|title=Red-stemmed Feather-moss|last=Sabovljevic|first=M.|website=IUCN Red List of Threatened Species|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2019}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harieta Martino
|     vārds_orig = ''Harriet Martineau''
|         attēls = Harriet Martineau by Richard Evans.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Noridža]], [[Norfolka (Apvienotā Karaliste)|Norfolka]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Amblsaida]], [[Kambrija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, socioloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Simtgades zāle
| native_name         = ''Hala Stulecia''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Wroclaw_-_Hala_Stulecia_03a.jpg
| caption             = Simtgades zāle pēc rekonstrukcijas 2009. gadā
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Polija|Vroclava}}
| map_type            = Vroclava
| latd  = 51 | latm  = 6 | lats  = 26 | latNS  = N
| longd = 17 | longm = 4 | longs = 37 | longEW = E
| broke_ground        = 1911
| built               = 1913
| opened              = {{dat|1913|5|20|N|bez}}
| architect           = Makss Bergs
| record_attendance   =
| dimensions          =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      = 10 000
| cap_other_label     = Bokss
Handbols
Volejbols
| cap_other           = 11 000
8500
10 000
| embedded            = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 2006 (30. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1165 1165]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{POL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
| website             =
| publictransit       =
}}
'''Simtgades zāle''' ({{val|de|Jahrhunderthalle}}, {{val|pl|Hala Stulecia}}), iepriekš '''Tautas nams''' ({{val|pl|Hala Ludowa}}), ir izklaides un sporta zāle [[Vroclava|Vroclavā]], [[Polija|Polijā]]. Celta no 1911. līdz 1913. gadam, kad pilsēta atradās [[Vācijas impērija]]s sastāvā, pēc arhitekta [[Makss Bergs|Maksa Berga]] projekta agrīnā [[modernisms|modernisma]] stilā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = {{collapsible list | title_style = background:transparent;text-align:center;line-height:normal;font-size:95%; | title = {{resize|1.25em|Apvienotās Nācijas}} | {{Infobox |subbox=yes |bodystyle=font-size:77%;font-weight:normal;
    | rowclass1 = mergedrow| label1 = [[Arābu valoda|Arābu]]: | data1 = {{lang|ar|منظمة الأمم المتحدة|rtl=yes}}

    | rowclass2 = mergedrow| label2 = [[Ķīniešu valoda|Ķīniešu]]: | data2 = {{lang|zh|联合国}}

    | rowclass3 = mergedrow| label3 = [[Franču valoda|Franču]]: | data3 = {{lang|fr|Organisation des Nations unies|italic=unset}}
    | rowclass4 = mergedrow| label4 = [[Krievu valoda|Krievu]]: | data4 = {{nowrap|{{lang|ru|Организация Объединённых Наций}}}}

    | rowclass5 = mergedrow| label5 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: | data5 = {{nowrap|{{lang|es|Organización de las Naciones Unidas|italic=unset}}}}}}}}
| native name         = United Nations
| native name lang    = english
| image               = Flag of the United Nations.svg
| map                 = United Nations (Member States and Territories).svg
| size                =
| type                = Starpvaldību organizācija
| formation           = {{dat|1945|6|26}}
| headquarters        = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| membership          = 193 valstis
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = [[Antoniu Guterrešs]]
| language            = [[angļu valoda]]
 [[arābu valoda]]
 [[franču valoda]]
 [[krievu valoda]]
 [[ķīniešu valoda]]
 [[spāņu valoda]]<ref>[https://www.un.org/en/sections/about-un/official-languages/index.html Official Languages] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150712155312/http://www.un.org/en/sections/about-un/official-languages/index.html |date={{dat|2015|07|12||bez}} }}, www.un.org.</ref>
| website             = {{url|http://www.un.org}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''My Summer of Love''
| attēls                   = My Summer of Love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pāvels Pavlikovskis]]
| producents               =
* [[Kriss Kolinss]]
* [[Taņa Segačiana]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Vains]]
* Pāvels Pavlikovskis
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Presa]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Pedijs Konsidains]]
| mūzika                   =
* [[Elisona Goldfrapa]]
* [[Vills Gregorija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[ContentFilm]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|21|Edinburgas filmu festivāls|2004|11|5|Apvienotā Karaliste|2005|6|17|ASV|}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004|title=My Summer of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422183423/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=My Summer of Love|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          =  Grunvaldes kauja
| partof            = [[Poļu–lietuviešu–vācu kari]]em
| image             = Matejko Battle of Grunwald.jpg
| image_size        = 300
| map_type          = Poland
| map_relief        = yes
| map_marksize      = 15
| map_mark          = Big battle symbol.svg
| map_caption       = kaujas vieta mūsdienu Polijas kartē
| caption           = ''[[Grunvaldes kauja (glezna)]]'', autors [[Jans Matejko]] (1878)
| date              = {{Start date|1410|07|15|df=yes}}
| place             = Starp [[Grunvalde (Varmijas-Mazūrijas vojevodiste)|Grunvaldes]] (Grīnfeldes) un [[Ludvigovo]] (Ludvigsdorfas) ciemiem, [[Mazūrija]], [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karaliste]]
| coordinates       = {{coord|53|29|10|N|20|07|29|E|type:event_region:PL|display=title}}
| result            = Poļu–lietuviešu uzvara
| combatant1        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|Alex K Kingdom of Poland-flag.svg|size=22px|border=no}} [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karaliste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Pogoń Słupy.svg|size=22px|border=no}} [[Lietuvas dižkunigaitija]]
'''Vasaļi, sabiedrotie un algotņi:'''
* {{Flagicon image|Chorągiew Mazowsza.svg|size=22px|border=no}} [[Varšavas hercogiste]]{{sfn|Jučas|2009|p=75}}
* {{Flagicon image|Chorągiew księcia mazowieckiego Siemowita.svg|size=22px|border=no}} [[Plockas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Coat of Arms of Belz Principality.svg|size=16px|border=no}} [[Belcas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Słupsk i Szczecin.svg|size=22px}} [[Pomerānija-Stolpa]]
* {{Flagicon image|Battle Flag of Moldavia (1531).svg|size=25px|border=no}} [[Moldāvija]]{{sfn|Urban|2003|p=138}}
* {{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-02.svg|size=22px|border=no}} [[Smoļenska]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Golden Horde flag 1339.svg|size=22px}} [[Tatāri]] no [[Zelta orda|Zelta ordas]]{{sfn|Turnbull|2003|p=28}}
* {{Flagicon image|Grunwald święty Jerzy.svg|size=22px|border=no}} [[Bohēmieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Odrowazska vlajka.png|size=22px|border=no}} [[Morāvieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Banner of the Duchy of Silesia.svg|size=22px}} [[Silēzieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Coat of arms of Wallachia.jpg|size=16px|border=no}} [[Valahi]]{{sfn|Davies|2005|p=98}}}}
| combatant2        = {{plainlist|{{Flagicon image|Flag of the State of the Teutonic Order.svg|size=22px}} [[Vācu ordenis]]<br>
'''Vasaļi, sabiedrotie un algotņi:'''
* {{Flagicon image|Grunwald święty Jerzy.svg|size=22px|border=no}} uzaicinātie krustneši
* {{Flagicon image|Grunwald Słupsk i Szczecin.svg|size=22px}} [[Pomerānija-Štetina]]
* {{Flagicon image|Grunwald Oleśnica.svg|size=16px|border=no}} [[Ēlas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Warmia.svg|size=22px}} [[Varmijas vicebīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Pomezania.svg|size=20px}} [[Pomesānijas bīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Chełmno biskupstwo.svg|size=16px}} [[Kulmas bīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Sambia biskupstwo.svg|size=16px}} [[Sambijas bīskapija]]
* algotņi no Eiropas}}
| commander1        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|Alex K Kingdom of Poland-flag.svg|size=22px|border=no}} Karalis [[Jagailis]], galvenais komandieris{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-02.svg|size=22px|border=no}} dižkunigaitis [[Vītauts]], lietuviešu karaspēka komandieris
}}
| commander2        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|size=20px|Grunwald Wielki Mistrz1.svg}} virsmestrs [[Ulrihs fon Jungingens]]{{KIA}}
* {{Flagicon image|size=20px|Flag of the Teutonic Order.svg}} Lielmaršals [[Frīdrihs fon Valenrode]]{{KIA}}
}}
| strength1         = 16 000–39 000 karavīru{{sfn|Jučas|2009|pp=57–58}}
| strength2         = 11 000–27 000 karavīru{{sfn|Jučas|2009|pp=57–58}}
| casualties1       = nav zināms
| casualties2       = 203–211 no 270 brāļiem nogalināti
| campaignbox       =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tertulliāns
|          vārds_orig = Tertullianus
|              attēls = Tertullian.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[160]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|           m_dat_alt = ap [[245]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[stoicisms]], [[Filons]]
|          ietekmējis = [[Kipriāns]], [[Hieronīms]], [[Svētais Augustīns]], [[Leons I]], [[Halkēdonas koncils]]
|               darbi = ''Apologeticus''
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Tertulliāns''', pilnā vārdā '''Kvints Septimijs Florents Tertulliāns''' ({{val|la|Quintus Septimius Florens Tertullianus}}); dzimis ap [[160]]. gadu, miris ap [[225]]. gadu) bija ražīgs [[Romas impērija]]s laika [[kristietība|kristiešu]] autors no [[Kartāga]]s. Agrīns kristiešu [[apoloģija|apoloģēts]] un cīnītājs pret [[ķecerība|ķecerībām]], sevišķi [[gnosticisms|gnosticismu]]. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmantoja [[Trīsvienība]]s jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās [[montānisms|montānistiem]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sofijas izvēle
| attēls                   = Sophie's Choice1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sophie's Choice''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents               =
* [[Kīts Barišs]]
* [[Viljams S. Geritijs]]
* [[Mārtins Stardžers]]
* Alans Džejs Pakula
| scenārija autors         = Alans Džejs Pakula
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Pīters Maknikols]]
| mūzika                   = [[Mārvins Hamlišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[ITC Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1982|12|8||bez}}
| ilgums                   = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sophies-choice-1983|title=Sophie's Choice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sophieschoice.htm|title=Sophie's Choice|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Sofijas izvēle''' ({{val|en|Sophie's Choice}}) ir 1982. gada ASV drāmas filma, kuras pamatā ir Viljama Stirona tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Alans Džejs Pakula]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]] un [[Pīters Maknikols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1982|12|8||bez}}.

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences: '''Ford-Vairogs Junior''' bija automobilis, ko no [[1938]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Lielbritānija|britu]] [[Ford 10 Perfect]].

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences: '''Plūstamība''' jeb '''šļūde'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=creep&list=creep&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - creep] {{lv ikona}}</ref> ir [[materiāls|materiāla]] spēja lēni un nepārtraukti [[deformācija|plastiski deformēties]] ilgstošas [[slodze]]s iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par [[tecēšanas robeža|tecēšanas robežu]]. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un [[temperatūra]]s.<ref name="meh" /> Šļūde piemīt materiāliem ar [[viskoelastība|viskoelastīgu]] dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir [[elastība|elastīgi]], pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, [[tērauds|tēraudu]] karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas [[Huka likums|Huka likumam]].<br />

sentences: '''Bezsala periods''' ir ilggadējs vidējais laika periods starp pēdējo pavasara [[salna|salnu]] un pirmo rudens salnu. [[Latvija|Latvijā]] tā ilgums ir apmēram 140 dienas.{{nepieciešama atsauce}} Tā ilgums parasti pieaug virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, tas ir, ziemeļos tas ir īsāks, bet dienvidos garāks, piemēram, [[Jamalas pussala|Jamalas pussalā]] [[Krievija|Krievijā]] bezsala perioda ilgums ir tikai 45 dienas, bet [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] — 190 dienas. Bieži vien zināšanas par bezsala perioda ilgumu kādā noteiktā vietā noder [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], piemēram, audzējot kādu lauksaimniecības kultūru, jāzin, vai tā paspēs dot augļus šajā laika periodā, vai arī tā nosals vēl pirms tam, kad būs saziedējusi un devusi ražu.

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''vektoriālais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[trīsdimensiju telpa|trīsdimensiju Eiklīda telpā]] esošiem [[vektors|vektoriem]] piekārto vektoru, kas [[Perpendikuls|perpendikulārs]] dotajiem vektoriem un kura garums vienāds ar sākotnējo vektoru veidotā [[paralelograms|paralelograma]] [[laukums|laukumu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Darvasbrenči
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Darvas Brenci
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="br" />
| population_total         = 16
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 53 | longs = 07 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Darvasbrenči
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Darvasbrenči''' (arī '''Darvas—Brenči''', '''Darvas Brenči''', kļūdaini '''Darvas''', tautas valodā '''Brenčukrogs''') ir [[mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] dienvidaustrumu daļā, [[ceļš|ceļu]] [[Jēkabpils]]—[[Antuži]] un [[Salassmani]]—[[Ķoderi]] [[krustojums|krustojumā]]. Ciems atrodas aptuveni 4,5 km uz ziemeļaustrumiem no [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]].

sentences:
{{citas nozīmes|bijušo mazumtirdzniecības uzņēmumu|Antila|Antila}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Anttila''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1952. gads
| founder          =
| defunct          = 2016. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mazumtirdzniecība]]
| products         = plaša patēriņa preces, apģērbs, sadzīves ķīmija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''4K Invest''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Anttila Oy''''' bija [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas pārvaldīja universālveikalu tīklu ''Anttila'', kā arī interjera elementu veikalu tīklu ''Kodin1''. Uzņēmums bija pazīstams ar preču izplatīšanu pēc pasūtījumiem pa pastu vai internetu. Tā galvenais birojs atradās [[Helsinki|Helsinkos]]. Uzņēmums bija dibināts 1952. gadā.
2016. gada 19. jūlijā ''Anttila'' iesniedza bankrota pieteikumu.<ref name="tvnet 2016.07" /> Pēdējais veikals ''Itäkeskus'' tika slēgts 2016. gada 14. decembrī.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Sarkanais štats"
 | oriģinālnos = ''Red State''
 |      attēls = Red State Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[trilleris]], [[šausmu filma]], [[neatkarīgā filma]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Džonatans Gordons
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kerija Bišē]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Kails Gālners]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Maikls Pārkss]]
* [[Kevins Pollaks]]
* [[Stīvens Rūts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža = Kevins Smits
 |     studija = ''[[The Harvey Boys]]''<ref>{{ziņu atsauce |last1=Utichi |first1=Joe |title=Red State's Kevin Smith marches on with his loyal legion of fans behind him |url=https://www.theguardian.com/film/filmblog/2011/jan/25/red-state-kevin-smith-fans |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Guardian]] |date={{dat|2011|1|26||bez}}}}</ref>
 | izplatītājs =
* ''[[SModcast Pictures]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State |url=https://www.bbfc.co.uk/release/red-state-film-qxnzzxq6vlgtodqyode1 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce |last1=Sneider |first1=Jeff |title=Kevin Smith Fools Hollywood — SModcast Pictures to Release ‘Red State’ |url=https://www.thewrap.com/kevin-smith-fools-hollywood-smodcast-pictures-release-red-state-24164/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Wrap]] |date={{dat|2011|1|24||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State (2011) - International Box Office Results |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr256135685/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sarkanais štats"''' ({{val|en|Red State}}) ir 2011. gada [[neatkarīgā filma|neatkarīgā]] šausmu trillera filma,<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Kevin Smith Answers Red State Questions |url=https://www.slashfilm.com/497033/kevin-smith-answers-red-state-questions/ |website=slashfilm.com |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |date={{dat|2007|9|3||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |last1=Harrison |first1=Mark |title=Celebrating the performances of Kevin Smith’s Red State |url=https://www.denofgeek.com/movies/celebrating-the-performances-of-kevin-smiths-red-state/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=denofgeek.com |date={{dat|2011|9|26||bez}}}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un montāžists ir [[Kevins Smits]]. Galvenās lomas tajā atveido [[Maikls Pārkss]] (mācītājs Kūpers), [[Džons Gudmens]] (Džo Kīnans), [[Maikls Angarano]] (Treiviss), [[Melisa Leo]] (Sāra Kūpera) un [[Stīvens Rūts]] (šerifs).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alberts Salamonskis
| vārds_orig = ''Albert Salamonsky''
| attēls = Salamonsky AA.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{Itālija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1913
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]  (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = cirka mākslinieks, uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = Vilhelms Salamonskis, Jūlija Karē
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Līna Salamonska (Švarca)
| bērni = Jevģēnijs Marders (adoptētais dēls)
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Alberts Salamonskis''' ({{val|de|Albert Salamonsky}}, 1839—1913) bija [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[Cirks|cirka]] mākslinieks un uzņēmējs. [[Rīgas cirks|Rīgas cirka]] dibinātājs un pirmais direktors.

sentences:
{{Pieturzīmes|’ '}}
'''Apostrofs''' ({{val|el|ἀπόστροφος}}, ''apóstrophos'') ir komatveida zīme virs rindas.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=66}}</ref> Ar apostrofu latviešu valodas rakstos tiek parādīts burtu vai burtkopu izlaidums vai atmetums; pārsvarā tiek lietots saistītās valodas tekstos ([[luga]]s, [[dzeja]]).<ref name="Blinkena" /> Citās valodās apostrofa lietojums ir plašāks.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Polija|Polijā]]|Buga (nozīmju atdalīšana)|Buga}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Buga
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Buga
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Bug
| valsts1           = Baltkrievija
| citnosaukums1     = Rietumu Buga
| citvaloda1        = be
| citvaloriģin1     = Заходні Буг
| valsts2           = Ukraina
| citnosaukums2     = Rietumu Buha
| citvaloda2        = uk
| citvaloriģin2     = Західний Буг
| attēls            = Bug wlodawa01b-04.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Buga pie [[Vlodava]]s
| karte             = Upe_RBuga.png
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Podolijas augstiene]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nareva]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}
{{BLR}}
{{POL}}
| garums            = 772
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 310
| ietekas_augstums  = 75
| kritums           =
| caurtece          = 158
| caurtece_vieta    = pie [[Viškova (Polija)|Viškovas]]
| gada_notece       =
| baseins           = 73 470
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=34 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=01 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=30 | iet_plat_s=24 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=05 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Image:Cube root.svg|right|thumb|288px|Funkcijas ''y'' = <math>\sqrt[3]{x}</math> grafiks, kad <math>x \ge 0</math>]]
'''Kubsakne''' [[matemātika|matemātikā]] ir trešās pakāpes [[sakne (matemātika)|sakne]] no [[skaitlis|skaitļa]]. To pieraksta kā <math>\sqrt[3]{x}</math> vai x1/3. Kubsakne no skaitļa ''x'' ir skaitlis ''a'', kuru, [[reizināšana|reizinot]] pašu ar sevi trīs reizes, iegūst skaitli ''x'', tas ir, <math>a \cdot a \cdot a = x</math>.

sentences: '''Dzīvnieku labturība''' ir pieeja [[dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizstāvības ētikā]]. Tās pamatā ir uzskats, ka dzīvnieku izmantošana [[pārtika]]i, [[eksperimenti ar dzīvniekiem|eksperimentiem]], apģērbam un izklaidei, ir [[morāle|morāli]] attaisnojama, ja vien tiek novērstas [[nevajadzīgas ciešanas]]. Šī nostāja tiek pretstatīta [[dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] pieejai, kuras pārstāvji uzskata, ka dzīvniekus nevajadzētu izmantot un uztvert kā cilvēku īpašumu.<ref>Francione, Gary. ''Animals, Property, and the Law''. Temple University Press, 1995; this paperback edition 2007, p. 6.</ref>

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences: Šajā lapā uzskaitītas valstis, kurās gada laikā ir saražots visvairāk [[automobilis|automobiļu]]. Visi dati ir par [[2007. gads|2007]]. gadu, publicēti [[2008. gads|2008]]. gada aprīlī ([[Organisation Internationale des Constructeurs d'Automobiles|OICA]]).

sentences: {{Commonscat|14th century BC|14. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences: '''E vitamīns''' ir vielu grupa, kurā ietilpst tokoferoli un tokotrienoli. γ-Tokoferols ir, piemēram, atrodams [[kukurūza]]s [[Eļļa|eļļā]], [[soja]]s pupiņu eļļā, [[margarīns|margarīnā]].<ref>Bieri JG, Evarts RP; Evarts (1974). "γ-Tocopherol: metabolism, biological activity and significance in human vitamin E nutrition". ''American Journal of Clinical Nutrition'' '''27''' (9): 980–986. {{PMID|4472121}}</ref> α-tokoferols ir bioloģiski visaktīvākais E vitamīns un ir otrais visbiežāk sastopamais no E vitamīna grupas pārtikas produktos. Tas ir [[Tauki|taukos]] šķīstošs [[antioksidants]], kas pasargā organismu no [[Brīvais radikālis|brīvajiem radikāļiem]]. Regulāra vitamīna E uzņemšana vairāk nekā 1,000 mg (1,500 IU) dienā var novest līdz E hipervitaminozei, kas ir saistīta ar [[Vitamīns K|vitamīna K]] deficītu un asiņošanas gadījumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Oxytropis pilosa sl13.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Oxytropis
| ģints_lv = Aslaiviņas
| suga = Oxytropis pilosa
| suga_lv = Pūkainā aslaiviņa
| binomial = Oxytropis pilosa
| kategorijas =
}}'''Pūkainā aslaiviņa''' (''Oxytropis pilosa'') ir [[Aslaiviņas|aslaiviņu]] suga, kura ir sastopama [[Eiropa]]s dienvidaustrumu un austrumu daļā un [[Āzija|Āzijā]]. [[Baltijas jūra]]s reģionā tā ir reti — izolētas atradnes ir [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]] ([[Gotlandes sala|Gotlandes salā]]); [[Latvija|Latvijā]] neveido ilgstoši noturīgas populācijas — pārsvarā atrodama [[Rīga]]s un [[Tukums|Tukuma]] apkārtnē. Daži autori to uzskata par adventīvu sugu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/oxytropis-pilosa-l-dc/|title=pūkainā aslaiviņa - Oxytropis pilosa (L.) DC. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-29}}</ref>

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Evija Gulbe
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = bērnu literatūra
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "Koko un Riko"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Evija Gulbe''' (dzimusi {{dat|1979|02|27}} Rīgā) ir latviešu bērnu [[dzejniece]] un [[rakstniece]].

sentences:
[[Kategorija:Spānijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Spānijā]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Ciaguns''' var būt:
* [[Jānis Ciaguns]] (1951) — latviešu kalnu slēpotājs un uzņēmējs;
* [[Ivars Ciaguns]] (1977) — latviešu kalnu slēpotājs un uzņēmējs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mērsraga pagasts
| karte             = Mērsraga pagasts location Latvia.svg
| ģerboņa_attēls    = Mērsraga pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mērsraga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mērsraga pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Mērsrags
| platība           = 109,0
| iedzīvotāji       = 1712<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }} Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1712 / 109 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| pakalpojumu_centri=
| mājaslapa         = www.mersrags.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edgars de Vāls
 |    vārds_orig = ''Edgar de Wahl''
 |        attēls = Edgar von Wahl (cropped).jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1867
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 23
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Hersonas guberņa|Olviopole|3s=Pervomajska (Mikolajivas apgabals)|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 1948
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ubl|{{vieta|Krievijas Impērija}} (līdz 1918. gadam)|{{EST}} (no 1918. gada)}}
 |       tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
 |  nodarbošanās = valodnieks, skolotājs, matemātiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ļena-Nordenšelda
| oriģinālnosaukums    = ''Лена-Норденшельд''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=72| latm=11| lats=49| latNS=N
| longd=128| longm=03| longs=41| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Sahas Republikas Vides ministrija, [[Pasaules Dabas Fonds|WWF]]
| pers_vasara          = 6-15
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Starptautiskā bioloģiskā stacija «Ļena-Nordenšelda»''' ({{val|ru|Международная биологическая станция «Лена-Норденшельд»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://minpriroda.sakha.gov.ru/arhiv1/gbu-rsja-mbs-lena-nordensheld/-fotogalereja |title=МБС Лена-Норденшельд |access-date={{dat|2021|01|23||bez}} |archive-date={{dat|2021|04|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210410124614/https://minpriroda.sakha.gov.ru/arhiv1/gbu-rsja-mbs-lena-nordensheld/-fotogalereja }}</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes deltā Bikovas attekas labajā krastā 80 km uz ziemeļrietumiem no [[Tiksi]] Ustjļenas dabas rezervāta teritorijā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Nosaukta par godu zviedru Arktikas pētniekam [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds|Ādolfam Ērikam Nordenšeldam]].

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|    nosaukums = ''Minecraft: Story Mode''
|        bilde =
|    bilde_izm =
|     apraksts = Cilvēki spēlē ''Minecraft'', un ''Minecraft: Story Mode'' uz ''[[Xbox One]]'' PAX pasākumā<ref>{{ziņu atsauce |author1=Ryan MacCaffrey |author2=Jared Petty |title=PAX 2015: Minecraft Vet, Rookie Each Play Telltale’s Minecraft: Story Mode |url=https://www.ign.com/articles/2015/08/28/pax-2015-minecraft-vet-rookie-each-play-telltales-minecraft-story-mode |publisher=IGN |date={{dat|2017|3|17||bez}}}}</ref>
|    developer = ''[[:en:Telltale Games|Telltale Games]]''
|    publisher = ''Telltale Games'', ''[[Mojang|Mojang AB]]''
|  distributor =
|     designer =
|       series = ''[[Minecraft]]''
|       engine = ''Telltale Tool''
|      version =
|      release =
: '''1. sezona'''
{{collapsible list|title=1. epizode| {{dat|2015|10|13||bez}}}}
{{collapsible list|title=2. epizode| {{dat|2015|10|27||bez}}}}
{{collapsible list|title=3. epizode| {{dat|2015|11|24||bez}}}}
{{collapsible list|title=4. epizode| {{dat|2015|12|22||bez}}}}
{{collapsible list|title=5. epizode| {{dat|2016|3|29||bez}}}}
{{collapsible list|title=6. epizode| {{dat|2016|6|7||bez}}}}
{{collapsible list|title=7. epizode|  {{dat|2016|7|26||bez}}}}
{{collapsible list|title=8. epizode| {{dat|2016|9|13||bez}}}}
: '''2. sezona'''
{{collapsible list|title=1. epizode| {{dat|2017|6|11||bez}}}}
{{collapsible list|title=2. epizode| {{dat|2017|8|15||bez}}}}
{{collapsible list|title=3. epizode| {{dat|2017|9|19||bez}}}}
{{collapsible list|title=4. epizode| {{dat|2017|11|7||bez}}}}
{{collapsible list|title=5. epizode| {{dat|2017|12|19||bez}}}}
|        genre = Grafiskā piedzīvojumu spēle, interaktīvā filma
|        modes = Vienspēlētāja režīms
|      ratings = [[PEGI]]: 12<br>[[Unterhaltungssoftware Selbstkontrolle|USK]]: 6
|    platforms = ''[[Android]]'', ''[[Apple TV]]'', ''[[iOS]]'', ''[[PlayStation 3]]'', ''[[PlayStation 4]]'', ''[[Windows]]'', ''[[Xbox 360]]'', ''[[Xbox One]]'', ''[[OS X]]'', ''[[Wii U]]'', ''[[Nintendo Switch]]''
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}
'''''Minecraft: Story Mode''''' ir epizodiskā datorspēle, kuru izstrādāja ''[[Telltale Games]]'' kopā ar ''[[Mojang Studios|Mojang]]''. Spēles darbība notiek ''[[Minecraft]]'' [[kopīgais visums|pasaulē]], tomēr tai ir pašai savs oriģinālais sižets. Spēles 1. sezona sastāv no piecām epizodēm, pirmā no tām iznāca 2015. gada 13. oktobrī, bet piektā — 2016. gada 29. martā. Tajā pašā gadā iznāca arī 6., 7. un 8. ''[[DLC]]'' epizode.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gamingnexus.com/News/38542/Minecraft-Story-Mode---The-Complete-Adventure-comes-to-retail-this-month/|title=Minecraft: Story Mode - The Complete Adventure comes to retail this month|website=Gaming Nexus|access-date=2020-01-13|language=en}}</ref> 2017. gada 11. jūlijā iznāca spēles otrā sezona ar nosaukumu ''Minecraft: Story Mode — Season Two''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://3dnews.ru/953562|title=Первый эпизод второго сезона Minecraft: Story Mode выйдет 11 июля|website=3DNews - Daily Digital Digest|access-date=2020-01-13|language=ru}}</ref>

sentences: '''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences: '''Personības traucējumi''' (SSK-10 F60.0) ir [[garīga slimība|garīgu slimību]] kopums, kas ietver indivīda [[personība]]s un [[uzvedība]]s stereotipu traucējumus, kam nav tieša psiholoģiska pamata, bet kas neiederas parasta cilvēka uzvedībā un kādā mērā negatīvi ietekmē [[saskarsme|saskarsmi]] ar citiem. Parasti personības traucējumi attīstās bērna vai pusaudža vecumā un saglabājas līdz pieaugušā vecumam.

sentences:
jogurts trauciņā]]
'''Jogurts''' ir [[skābpiena produkti|skābpiena produkts]], ko iegūst sarecinot [[pasterizēšana|pasterizētu]] [[piens|pienu]] ar [[pienskābes baktērijas|pienskābes baktēriju]] ''[[Streptococcus thermophilus]]'' un ''[[Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus]]'' [[ieraugs|ieraugu]], kurās šīs baktērijas ir noteiktās attiecībās.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=75.—78 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 }}</ref> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]], izņemot Dienvideiropu, jogurts galvenokārt tiek gatavots no [[govs]] piena, [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Turcija|Turcijā]] — no [[aita]]s un [[kaza]]s piena, bet [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Indija|Indijā]] — no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] piena.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = White_Marlin_in_North_Carolina_1394318584.jpg
|   att_nosaukums = [[Baltais marlīns]] (''Kajikia albida'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|           kārta = Istiophoriformes
|        kārta_lv = Marlīnveidīgās
|          dzimta = Istiophoridae
|       dzimta_lv = Marlīnu dzimta
|        binomial = Istiophoridae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''O‘zbekiston Respublikasi''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Uzbekistānas Republika
|            valsts_nosaukums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Uzbekistānas valsts himna]]
|               karoga_attēls = Flag of Uzbekistan.svg
|            karoga_nosaukums = Uzbekistānas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Uzbekistan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Uzbekistānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Узбекистан на глобусе.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Taškenta]]
|latd=41 |latm=16 |latNS=N |longd=69 |longm=13 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[Uzbeku valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = Valsts prezidents
|                valsts_galva = [[Šavkats Mirzijojevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Abduls Arīpovs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = 1747{{smallsup|1}}
|       neatkarības_notikums2 = Uzbeku PSR
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1924|10|27}}
|       neatkarības_notikums3 = Proklamēšana
|         neatkarības_datums3 = {{Dat|1991|9|1}}
|                 platība_km2 = 447400
|               platība_sq_mi = 172742
|          iedzīvotāju_skaits = 32979000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 70,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 132
|                     IKP_PPP = USD 222,792 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 7 023
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,701
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 113
|                        Gini = {{samazinājās}} 36,8
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 95
|                      valūta = [[Uzbekistānas soms]]
|                valūtas_kods = UZS
|                  laika_zona = [[Uzbekistānas laiks|UZT]]
|                  utc_offset = +5
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +5
|                      domēns = [[.uz]]
|              tālsarunu_kods = 998
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Hawke''''' var būt:
* [[Ītans Hoks]] (''Ethan Hawke''; dzimis 1970. gadā) — amerikāņu aktieris, filmu režisors un rakstnieks
* [[Maija Hoka]] (''Maya Hawke''; dzimusi 1998. gadā) — amerikāņu aktrise, modele, dziedātāja un dziesmu autore

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America|Ziemeļamerikas indiāņi}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums
|attēls          = Kea on rock while snowing.jpg
|att_nosaukums   = Kea kalnu pārejā snigšanas laikā.
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Aves
|klase_lv        = Putni
|kārta           = Psittaciformes
|kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
|virsdzimta      = Strigopoidea
|virsdzimta_lv   = Jaunzēlandes papagaiļi
|dzimta          = Strigopidae
|dzimta_lv       = Jaunzēlandes papagaiļi
|ģints           = Nestor
|ģints_lv        = Nestori
|suga            = Nestor notabilis
|suga_lv         = Kea
|binomial        = Nestor notabilis <small>([[John Gould|Gould]], 1856)</small>
|izplatība       =
|kategorijas = nē
}}
'''Kea''' jeb '''Jaunzēlandes kea''' (''Nestor notabilis'') ir [[Jaunzēlandes papagaiļi|Jaunzēlandes papagaiļu dzimtas]] (''Strigopidae'') putnu suga, kas mitinās [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Dienvidsala]]s kalnainajos apvidos. Ģeogāfrisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/parrots/ World Bird Names: Parrots, cockatoos, 2018]</ref> Kea vienmēr pievērsis cilvēku uzmanību, jo savu ēdienkarti, kas sastāv galvenokārt no [[oga|ogām]] un saknēm, labprāt papildina ar maitu.

sentences:
{{Literatūra}}
'''Dramaturģija''' ({{val-el|Δραμα}} — ‘darbība’) ir [[literatūra|daiļliteratūras]] veids. Dramatiski darbi ([[luga]]s) rakstīti sarunu formā un paredzēti iestudēšanai [[teātris|teātrī]]. Autors notikumos iejaucas netieši, galveno varoņu raksturi un uzskati atklājas dialogos. Dramaturģijā izšķir trīs galveno žanru veidus: [[Traģēdija|traģēdiju]], [[Komēdija|komēdiju]] un [[Drāma|drāmu]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kongurs
| Photo           = Kongur south.jpg
| Paraksts        = Kongura dienvidu nogāze
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=35|lats=38|latNS=N
| longd=75|longm=18|longs=48|longEW=E
| Augstums        = 7719
| Relatīvais_augstums  = 3585
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1981}}
}}
'''Kongurs''' ({{val|ug|قوڭۇر تاغ}}, ''Qongur Tagh''; {{val|zh|公格尔峰}}, ''Gōnggé'ěr Fēng'') ir kalnu masīvs [[kašgārijas grēda|Kašgārijas grēdā]] [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|373}}</ref> Masīvā ir divas virsotnes: 7719 m augstais Kongurs un 7530 m augstais [[Kongurtibe]]; virsotnes atrodas 10 km viena no otras un tās atdala 6750 m augsta [[sedliene]]. Kašgārijas grēda tiek pieskaitīta kā [[Pamirs|Pamira]], tā [[Kuņluņs|Kuņluņa]] kalnu sistēmām un abos gadījumos Kongurs ir to augstākā virsotne. Kalns veidots no [[gneiss|gneisiem]] un [[granīts|granītiem]]. Plašs apledojums; ziemeļu nogāzē šļūdoņi noslīd līdz {{nobr|3800 m}} vjl, dienvidu — līdz {{nobr|4500 m}}.

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Liepājas Leļļu teātris''' ir [[1989. gads Latvijā|1989. gadā]] dibināts [[leļļu teātris]], kas atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Rožu laukums (Liepāja)|Rožu laukumā]] 5/6.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Par mums |url=http://liepajaslelles.lv/kontakti/ |publisher=liepajaslelles.lv}}</ref>

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kamasīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradņi, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.07-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, dzelzs krāsā
|svītra=Pelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Āķains
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=7,9
}}

sentences: '''Raiņa un Aspazijas piemiņas akmens''' ir [[tēlnieks|tēlnieka]] [[Jānis Zariņš (tēlnieks)|Jāņa Zariņa]] un arhitekta [[Ilgvars Batarags|Ilgvara Bataraga]] veidots piemiņas akmens [[Rainis|Rainim]] un [[Aspazija]]i. Tas uzstādīts 1988. gada vasarā, atrodas [[Kirova|Kirovā]], Vjatkas ielā iepretim Raiņa muzejam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aspazijarainis.lv/kulturas-sapratne-pari-robezam-raina-dienas-kirova/|title=Kultūras sapratne pāri robežām. Raiņa dienas Kirovā|website=Pastāvēs, kas pārvērtīsies|access-date=2020-01-24|date=2015-06-05|language=lv-LV}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{citas nozīmes|putnu ģinti|Medņi|Medņi}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Medņi
|       platums =
|        attēls = Tetrao_urogallus_Richard_Bartz.jpg
| att_nosaukums = [[Mednis]] (''Tetrao urogallus'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrao
|      ģints_lv = Medņi
|       ģints_r = Medņu ģints
|      binomial = Tetrao <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krimuldas pagasts
| karte             = Krimuldas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Krimuldas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Krimuldas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs2           = [[Ragana (ciems)|Ragana]]
| platība           = 176,3
| iedzīvotāji       = 3 976<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|09|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 3976 / 176.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.krimulda.lv
|nos_vācu=Kremon}}
'''Krimuldas pagasts''' ir viens no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] pagastiem [[Gauja]]s labajā krastā ziemeļos no [[Sigulda]]s. Robežojas ar sava novada [[Sigulda]]s pilsētu un [[Siguldas pagasts|Siguldas]], [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas]] pagastiem, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Straupes pagasts|Straupes]] un [[Līgatnes pagasts|Līgatnes]] pagastiem, [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novada]] [[Sējas pagasts|Sējas pagastu]] un [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Vidrižu pagasts|Vidrižu pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Ragana (ciems)|Raganā]].

sentences: '''Dogmatisms''' (no {{val-grc|δόγμα}} — uzskats, mācība, lēmums) ir domāšanas veids un darbības princips, kam raksturīga sekošana nemainīgām [[dogma|dogmām]] (uzskatiem un tradīcijām), neņemot vērā jauno un progresīvo. Dogmatisma pamatā ir domāšana sastingušās, nemainīgās formulās, neievērojot konkrētos apstākļus, vietu un laiku. Cilvēkam, kam ir nosliece uz dogmatismu, parasti neatzīst visu, kas neatbilst viņa [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] un [[priekšstats|priekšstatiem]]. Dogmatisms ģimenē, izglītības sistēmā un citās dzīves svērās sakņojas sabiedrisko attiecību [[konservatīvisms|konservatīvismā]], pauž to sociālo grupu intereses, kuras baidās zaudēt savu priviliģēto stāvokli. Indivīda līmenī dogmatisms biežāk novērojams [[flegmatiķis|flegmatiķiem]] un [[melanholiķis|melanholiķiem]], tāpēc, regulējot savstarpējās attiecības, jāņem vērā ģimenes locekļu nosliece uz dogmatismu - atkarībā no vecuma, dzīves pieredzes, [[temperments|temperamenta]] tipa un citiem faktoriem. Tas dod iespēju izvairīties no [[konflikts|konfliktiem]] darbā un sadzīvē, pārkārtot uzvedību un domāšanu atbilstoši mūsdienu prasībām.<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums,Valda Ritenberga, 105. lpp. {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Demirkaziks
| Nosaukums2       = ''Demirkazık''
| Photo            = Demirkazik Crest of Aladag Mountains in Nigde Turkey.jpg
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 3756
| karte            = Turcija
| alt_karte = Turkey relief location map.jpg
| latd= 37 |latm= 48 |lats= 26 |latNS= N
| longd= 35 |longm= 08 |longs= 55 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{TUR}}
| Kalnu grēda      = [[Taurs (kalni)|Taurs]]
| Last eruption    =
}}
'''Demirkaziks''' ({{val-tr|Demirkazık}}), arī '''Kaldidags''', ir augstākā virsotne [[Taurs (kalni)|Taura]] kalnos, [[Turcija]]s dienvidos. Izvietojies [[Cnetrālais Taurs|Centrālā Taura]] masīvā [[Aladaglars|Aladaglara]] grēdā [[Nigdes ils|Nigdes ila]] austrumos. Veidots no [[kaļķakmens]]. Nogāzēs līdz 1800 m augstumam — meži, augstāk — krūmi un pļavas.<ref>{{PZT|163}}</ref>

sentences:
un [[vjatiči|vjatiču]] apdzīvotajā teritorijā]]
'''Austrumgalindi''' jeb '''goļadi''' ({{val|ru|голядь}}) ir [[Hipatija hronika|Hipatija hronikā]] ([[1038. gads|1038]] un [[1147. gads|1147]]) un [[Laurentija hronika|Laurentija hronikā]] ([[1248. gads|1248]])<ref>[http://www.lovi5.ru/history_of_russia/1/141.htm Goļadi. Sedovs [[krievu valoda|krieviski]]]</ref> minēta [[austrumbalti|austrumbaltu]] cilts. 1058. gadā [[Kijevas lielkņazs]] [[Izjaslavs Jaroslavičs]] sakāva galindus. Ņemot vērā, ka viņš šajā laikā atradās Smoļenskas apkārtnē, var secināt, ka šis karš bija pret austrumgalindiem. Hipatija hronika raksta, ka 1147. gadā [[Suzdaļas kņazs]] [[Jurijs Dolgorukijs]] devās uzbrukumā pret [[Novgorodas kņaziste|Novgorodas kņazisti]], Čerņigovas kņazam Svjatoslavam Olgevičam pavēlot doties karot uz Smoļenskas apgabalu. Svjatoslava karaspēks iekaroja Smoļenskas zemes un Protvas upes rajonā dzīvojošos galindus. 1248. gadā karā pret galindiem pie Protvas upes krita Vladimiras un Maskavas kņazs Mihails.<ref name="В.В. Седов ГОЛЯДЬ">[http://pskovgrad.ru/pskovskoe-soobshhestvo/persony/sedovvv/1146926528-vv-sedov-golyad.html В.В. Седов ГОЛЯДЬ]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Franču leitnanta draudzene
| attēls                   = French lieutenants woman.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The French Lieutenant's Woman''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Karels Reizs]]
| producents               = [[Leons Klors]]
| scenārija autors         = [[Harolds Pinters]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deivids Vorners]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Karls Deiviss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1981|9|18|}}
| ilgums                   = 121 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/french-lieutenants-woman-1981|title=The French Lieutenant's Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502171319/http://www.bbfc.co.uk/releases/french-lieutenants-woman-1981}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]8 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]26,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=frenchlieutenantswoman.htm|title=The French Lieutenant's Woman|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Franču leitnanta draudzene''' ({{val|en|The French Lieutenant's Woman}}) ir 1981. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Džona Foulsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Karels Reizs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Deivids Vorners]] un [[Merila Strīpa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1981|9|18||bez}}. Filma ieguva 5 [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s nominācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus glycyphyllos kz05.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus glycyphyllos
| suga_lv = Saldlapu tragantzirnis
| binomial = Astragalus glycyphyllos
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Saldlapu tragantzirnis''' (''Astragalus glycyphyllos'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir visbiežāk sastopamā tragantzirņu suga. Augi veido dažāda lieluma grupas krūmainās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Atmežošana|izcirtumos]], kā arī upju krastu nogāzēs un ceļmalās. Priekšroku dod kaļķainām augsnēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-glycyphyllos-l/|title=saldlapu tragantzirnis - Astragalus glycyphyllos L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-22}}</ref>

sentences: '''Ziepju opera''' ({{val|en|Soap opera}}), arī '''telenovele''' ({{val|es|Telenovela}}), ir ilgstošs [[televīzija]]s seriāls, kas parasti tiek pārraidīts dienas laikā katru dienu un ar masu gaumei atbilstošu viegli uztveramu [[Sižets|sižetu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:366041|title=ziepju opera {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-06}}</ref> Ziepju operas pamatā ir intrigas, melodrāma, daudzi galvenie varoņi un sentimentālisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5588726/ka-radas-un-attistijas-mums-tik-milas-ziepju-operas|title=Kā radās un attīstījās mums tik mīļās ziepju operas?|website=Attiecības|access-date=2024-01-06|date=2010-08-13|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Valters un Rapa
| Logo =
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = Grāmatnīca, izdevniecība
| Dibināšanas_datums = 1912. gadā <br>(atjaunots 1994. gadā)
| Sēdeklis = [[Aspazijas bulvāris]] 24, Rīga, LV–1050
| Birža =
| Indekss =
| Vērtība =
| Vadība =
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = grāmatniecība
| Produkti = Grāmatas, kalendāri, brošūras, avīzes, žurnāli u.c.
| Mājaslapa = [http://www.valtersunrapa.lv/ www.valtersunrapa.lv]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Voldemārs Zīlmanis
|     vārds_orig = ''Woldemar Friedrich Sielmann''
|         attēls = Woldemar Friedrich Sielmann.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Dikļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Straupe]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Jēkabs Zīlmanis, Elizabete fon Šrēdere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Sokolovska
|          bērni = [[Burhards Zīlmanis]], Voldemārs Ernests Zīlmanis
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Slovakia}}

sentences:
]]
'''Atskurbtuve''' ir [[medicīna]]s iestāde, kurā līdz atskurbšanas brīdim uztur vidēja [[Alkohola reibums|reibuma]] stāvoklī esošus cilvēkus. Par iereibušiem uzskatītos cilvēkus atskurbtuvē nogādā iekšlietu struktūrvienību vai medicīnas darbinieki, kur viņus pieņem [[Feldšeris|feldšeri]], kas noskaidro viņu stāvokli un [[persona]]s datus. Ja cilvēkam tiek konstatēts mērenas pakāpes reibuma stāvoklis, viņš tiek aizturēts līdz atskurbšanas brīdim. Personas, kuras atrodas smaga reibuma stāvoklī vai alkohola komā, tiek nogādātas ārstniecības iestādēs ([[slimnīca|slimnīcās]]), kur visbiežāk tiek hospitalizētas intensīvās terapijas nodaļā. Atskurbtuves radītas [[Krievija|Krievijā]], taču mūsdienās pastāv arī dažās citās valstīs.

sentences: {{Citas nozīmes|PAL krāsu kodējuma standarts|PAL (nozīmju atdalīšana)|PAL}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spārnkauls |
  Latin        = Os sphenoidale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray145.png |
  Caption      = Spārnkauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences:
s ģerbonis]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[Jūrmala]]s pilsētas daļas'''. Jūrmalu veido '''26 pilsētas daļas''' jeb '''apkaimes'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jurmala.lv/lv/pasvaldiba/apraksts/apkaimes/7066-pilsetas-apkaimes|title=Pilsētas apkaimes|website=www.jurmala.lv|access-date=2020-11-12|archive-date=2020-11-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20201121070328/https://www.jurmala.lv/lv/pasvaldiba/apraksts/apkaimes/7066-pilsetas-apkaimes}}</ref> Pati Jūrmala pilsētas tiesības ieguva [[1959]]. gadā, kad tā tika atdalīta no [[Rīga]]s, kuras sastāvā tā bija kopš 1946. gada. Jūrmalas pilsētas sastāvā atrodas 3 kādreizējas Latvijas pilsētas, kurām bija pilsētas tiesības — [[Sloka (Jūrmala)|Sloka]] (atsevišķa pilsēta no [[1920]]. līdz [[1946]]. gadam), [[Ķemeri]] (atsevišķa pilsēta no [[1928]]. līdz [[1959]]. gadam) un [[Rīgas Jūrmala]] (atsevišķa pilsēta no [[1920]]. līdz [[1946]]. gadam).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Grey Nurse Shark at Fish Rock Cave, NSW.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Carcharias taurus|Atlantijas smilšu haizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|      sinonīmi =
*''Ectobranchiata''
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Chondrichthyes|Skrimšļzivis}}
*{{TaksoSaite|Osteichthyes|Kaulzivis}}
|     binomial = Gnathostomata <small>([[Karl Gegenbaur|Gegenbaur]], 1874)
|   kategorijas = nē
}}
'''Žokļaiņi''', '''āržauņi''' (''Gnathostomata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu tipa]] (''Chordata'') infratips. Šajā grupā ietilpst visi [[mugurkaulnieki]] ar žokļiem,<ref>[https://www.accessscience.com/content/gnathostomata/293800 Science: Gnathostomata]</ref>  bet [[apaļmutnieki]] un tiem radniecīgie izmirušie dzīvnieki apvienoti [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu infratipā]]. Zinātniskais nosaukums ''Gnathostomata'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un nozīmē "žokļu mute" (''gnathos'' — "žokļi", ''στόμα'' ''(stoma)'' — "mute").

sentences: '''Karbovanecs''' ({{val|uk|карбованець}}) bija [[Ukrainas Valsts|Ukrainas valsts]] un [[Ukrainas Tautas Republika]]s 1918-1920. gadā, [[Ukrainas reihskomisariāts|Ukrainas Reihskomisariāta]] 1942-1944. gadā, [[Ukraina]]s 1992-1996. gadā naudas vienība, kā arī ukraiņu nosaukums Krievijas Impērijas un PSRS [[Rublis|rubļiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Карбованець|url=https://esu.com.ua/article-9744|publisher=Інститут енциклопедичних досліджень НАН України|date=2012|isbn=978-966-02-2074-4|volume=12|first=Р. М.|last=Шуст}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rolfs Ekmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|ASV}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = Literatūrzinātnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Rolfs Ekmanis''' (dzimis {{dat|1929|2|10}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=174}}</ref> miris {{dat|2017|1|12}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/miris-ieverojamais-latviesu-literaturzinatnieks-rolfs-ekmanis.d?id=48415269|title=Miris ievērojamais latviešu literatūrzinātnieks Rolfs Ekmanis|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2017|1|18||bez}}}}</ref> pazīstams arī ar pseidonīmu '''Māris Rauda''', bija [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]].

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vectilžas pagasts
| karte             = Vectilžas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Vectilža
| platība           = 90,86
| iedzīvotāji       = 490<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 490 / 90.86 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pliciloricus enigmatus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pliciloricus enigmatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Loricifera
| tips_lv =Loriciferi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Nanaloricidae}}
* {{TaksoSaite|Pliciloricidae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Loriciferi (''Loricifera'')''' ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas tika izdalīts un aprakstīts [[1983. gads|1983. gadā]]. Šī tipa pirmo sugu ''[[Nanaloricus mysticus]]'' aprakstīja dāņu zoologs [[Reinharts Kristensens]].
 ģints sugu, kura dzīvo anaerobā vidē. Skalas izmērs 50μm.]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Platons
|          vārds_orig = Πλάτων
|              attēls = Plato Silanion Musei Capitolini MC1377.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 428. - 427. p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 348. - 347. p.m.ē. (80 g.v.)
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki = tēvs - Aristons, māte - Periktione
|               brāļi = Adeimants, Glaukons; pusbrālis - Antifons
|               māsas = Potone
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = Lota
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[retorika]], [[māksla]], [[literatūra]], [[epistemoloģija]], [[taisnīgums]], [[tikums]], [[izglītība]], [[ģimene]], [[militārisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Sokrats]]
|           skolnieks = [[Aristotelis]]
|          ietekme_no = [[Sokrats]], [[Homērs]], [[Hēsiods]], [[Aristofāns]], [[Ēzops]], [[Protagors]], [[Parmenīds]], [[Pitagors]], [[Hērakleits]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = visa [[Rietumu filozofija]]
|               darbi = "[[Valsts (Platons)|Valsts]]"
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kamēr tu gulēji
| attēls                   = Whilesleepingposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''While You Were Sleeping''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džons Turteltaubs]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džo Rots]]
| scenārija autors         =
* [[Daniels Dž. Salivans]]
* [[Fredriks Lebouvs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Džeks Vardens]]
* [[Glainisa Džonsa]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Hollywood Pictures]]''
* ''[[Caravan Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution, Inc.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|21||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/while-you-were-sleeping-1995|title=While You Were Sleeping|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2018|archive-date={{dat|2019|12|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191228151149/https://bbfc.co.uk/releases/while-you-were-sleeping-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whileyouweresleeping.htm|title=While You Were Sleeping (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|182,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kamēr tu gulēji"''' ({{val|en|While You Were Sleeping}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Džons Turteltaubs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bills Pulmans]], [[Pīters Galahers]], [[Pīters Boils]], [[Džeks Vardens]] un [[Glainisa Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|21||bez}}.

sentences:
[[Bneibraka|Bneibrakā]], Izraēlā]]
 (1920)]]

sentences:
{{Infobox
| child    = {{{child|}}}
|bodyclass = vcard plainlist
|bodystyle = {{#if:{{{infoboxwidth|}}} |width:{{px|{{{infoboxwidth}}}}}; }}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hodgsonius_phoenicuroides_1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
|  ģints =Luscinia
|  ģints_lv =Lakstīgalas
|  suga= Luscinia phaenicuroides
|  suga_lv= Baltvēdera erickiņš
|      binomial = Luscinia phaenicuroides
([[John Edward Gray|Gray]] & [[George Robert Gray|Gray]], 1847)
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hodgsonius phoenicuroides''
*''Hodgsonius phaenicuroides''
}}
'''Baltvēdera erickiņš''' (''Luscinia phaenicuroides'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Sastopams [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref name=thai>[https://www.thainationalparks.com/species/white-bellied-redstart Species of Thailand: White-bellied redstart]</ref> Baltvēdera erickiņam ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World ~Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref> Nesenā pagātnē tika sistematizēts monotipiskā ģintī, bet kopš 2010. gadā saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem tiek klasificēts lakstīgalu ģintī.<ref>Sangster, G.; Alström, P.; Forsmark, E.; Olsson, U. (2010). "Multi-locus phylogenetic analysis of Old World chats and flycatchers reveals extensive paraphyly at family, subfamily and genus level (Aves: Muscicapidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 57 (1): 380–392. PMID 20656044. doi:10.1016/j.ympev.2010.07.008</ref><ref>Gill, Frank; Donsker, David, eds. (2016). "Chats, Old World flycatchers". World Bird List Version 6.2. International Ornithologists' Union. Retrieved 20 May 2016.</ref>

sentences: '''Bauskas elevators''' ir 1932. gadā atklāta [[Graudu noliktava|graudu glabātuve]] [[Bauska]]s pievārtē Pilsmuižā pie [[Dzelzceļa līnija Meitene—Bauska|šaursliežu dzelzceļa Bauska-Meitene]] galastacijas.  Elevatora tilpums ir 1000 tonnas, septiņus stāvus augstajā ēkā bija iebūvēti 24 torņi, katrs ar aptuveni 60 tonnu tilpumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dislāpekļa oksīda molekulas modeļi

Dislāpekļa oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = slāpekļa(I) oksīds, slāpekļa oksiduls,
smieklu gāze, jautrības gāze,
slāpekļa(V) oksonitrīds
|           CAS numurs = 10024-97-2
|      ķīmiskā formula = N2O
|              molmasa = 44,013
|              blīvums = 1,977
|  kušanas temperatūra = −90,86 °C
| viršanas temperatūra = −88,48 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,15 g/100 ml (15 °C)
|                 citi =
}}
'''Dislāpekļa oksīds''' (N2O) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — viens no [[slāpekļa oksīdi]]em. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] dislāpekļa oksīds ir bezkrāsaina, nedegoša (degšanu uzturoša), par gaisu smagāka gāze ar vāju, patīkamu saldenu smaržu un piegaršu. Nav indīgs, bet ieelpojot rada reibinošu efektu, tādēļ tiek saukts par '''smieklu gāzi''' vai '''jautrības gāzi'''. Šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet nereaģē ar to (ir viens no retajiem [[sāļus neradošie oksīdi|sāļus neradošajiem oksīdiem]]). Šķīst arī [[etilspirts|etilspirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[sērskābe|sērskābē]]. 40 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienā istabas temperatūrā dislāpekļa oksīds kļūst šķidrs. Maisījumā ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], [[amonjaks|amonjaku]], ētera tvaikiem, [[ciklopropāns|ciklopropānu]] un citām degošām vielām var būt sprādzienbīstams.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tallinas rātsnams
| native_name         = ''Tallinna raekoda''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Tallinna_Raekoda_11-06-2013.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.437092 | latNS  = N
| longd = 24.745469 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     = 1404. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 64 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Cianīdi''' ir [[ciānūdeņražskābe]]s (zilskābes) HCN sāļi. Šķīstošie neorganiskie cianīdi ir ļoti toksiski dzīviem organismiem. Dabā cianīdi ir reti sastopami, jo ciānūdeņražskābe ir ļoti vāja [[skābe]] (vājāka par [[ogļskābe|ogļskābi]]), un cianīdi ātri sadalās. Cianīdu toksiskums lielā mērā ir saistīts ar to, ka ciānūdenražskābes [[anjoni]] veido ļoti stabilus kompleksus. Līdzīgi notiek saindēšanās ar [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] (CO) un [[Karbonili|karboniliem]].

sentences:
{{citas nozīmes|segsēkļu vairošanās orgānu|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}
{{cita nozīme|segsēkļu vairošanās orgānu|ēdamajiem augļiem|augļi}}
 ir [[liliju dzimta]]s augu auglis]]
'''Auglis''' ({{val|la|fructus}}) [[botānika|botānikā]] ir [[segsēkļi|segsēkļu]] vairošanās orgāns, kas [[sēkla|sēklu]] nogatavošanās laikā attīstās no [[auglenīca]]s. Daudzus [[augļi|augļus]] cilvēki lieto [[uzturs|uzturā]].

sentences:
{{Filmas infokaste| nosaukums latviski= Pēcpusdienas tīkli
  | attēls= Meshes of the Afternoon 1.png
  | paraksts=
  | nosaukums oriģinālvalodā= Meshes of the Afternoon
  | valsts= [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | režisors= [[Maija Derena]]
[[Aleksandrs Hamids]]
  | producents= Maija Derena
  | scenārija autors= Maija Derena
  | galvenajās lomās= Maija Derena
Aleksandrs Hamids
  | mūzika= [[Teiji Ito]]
(pievienota [[1959]]. gadā)
  | operators= Aleksandrs Hamids
  | montāža= Maija Derena
  | izdošanas laiks= [[1943]]. gadā
  | ilgums= 14 min
  | valoda= bez dialoga
  | budžets=
  | imdb= 0036154
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences: {{Commonscat|People of Ecuador|Ekvadoras cilvēki}}

sentences:
{{notiek}}
 dalībvalstis (zilā krāsā) un valstis ([[Bosnija un Hercegovina]] gaišzilā, [[Gruzija]] un [[Ukraina]] violetā krāsā), kas izteikušas vēlmi iestāties NATO. [[Kolektīvās drošības līguma organizācija]]s (KDLO) valstis ([[Krievijas Federācija]], [[Baltkrievija]], [[Armēnija]], [[Kazahstāna]]) iezīmētas sarkanā krāsā]]
 [[Krima|Krimā]] un netālu no [[Krievijas—Ukrainas robeža]]s izvietotajiem [[Krievijas Bruņotie spēki|Krievijas Bruņotajiem spēkiem]]]]

sentences:
'''Līdzstrāvas ģenerators''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas ģeneratora režīmā. Tā pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas ģeneratora uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''.
== Darbība ==
Līdzstrāvas ģeneratoram tiek pievadīta mehāniskā enerģija, ar nemainīgu ātrumu griežot ģeneratora [[Rotors|rotoru]]. [[Stators|Statorā]] novietotais ierosmes [[tinums]] pieslēgts nelielas [[jauda]]s līdzsprieguma (nemainīga [[Spriegums|sprieguma]]) avotam, un tajā plūst ierosmes [[Elektriskā strāva|strāva]], radīdama nekustīgu un nemainīgu [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Rotoru griežot, [[Enkurs (elektrotehnika)|enkura]] tinuma vadi šķērso magnētiskā lauka spēka līnijas, un katrā no tiem [[Elektromagnētiskās indukcijas likums|inducējas]] [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēks]] (EDS).

sentences:
s laikā]]
'''Embrijs''' ({{val|el2|embryon}} — ‘dīglis’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 193. lpp.</ref> ir dzīva [[organisms|organisma]] attīstības stadija, sākot ar [[zigota|zigotu]] un beidzot ar [[dzimšana|piedzimšanu]] vai izšķilšanos no [[ola]]s ([[ziedaugi]]em — izdīgšanu no [[sēkla]]s). Augu embrijus dažreiz sauc par [[aizmetnis|aizmetņiem]]. Embrija sākotnējo stadiju — [[šūna|šūnu]] grupu ar dobumu vidū — sauc par [[dīglis|dīgli]]. Daudziem [[bezmugurkaulnieki]]em un zemākajiem [[mugurkaulnieki]]em olā esošie barības vielu krājumi ir nepietiekami pilnīgai embrija attīstībai, tādēļ, lai izveidotos pieaudzis organisms, nepieciešama vēl viena īpaša attīstības stadija — [[kāpurs]], kurš spēj patstāvīgi baroties. Placentārajiem [[zīdītāji]]em, tai skaitā [[cilvēks|cilvēkam]], embriju pēc tā visu orgānu sistēmu izveidošanās sauc par [[auglis (anatomija)|augli]]. Augļa [[barošanās|barošanos]], [[elpošana|elpošanu]] un atkritumvielu izvadīšanu nodrošina [[placenta]]. Cilvēka embriju dēvē par augli apmēram no 9 nedēļu vecuma.<ref name="lpe">{{LPE|1|473}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Enerģētikas uzņēmumi Latvijā]]
[[Kategorija:Dabasgāzes uzņēmumi]]
[[Kategorija:E.ON]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Velta Toma
|     vārds_orig =
|         attēls = Velta Toma.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]], [[Neretas pagasts]] ''Šausmāni''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{flaga|Kanāda}} [[Kanāda]], [[Toronto]]
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Nikolajs Skuja]] (1938)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Velta Pavasara
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{jāuzlabo|vietumis, laikam sasteigta tulkojuma dēļ nav pat saprotama doma}}

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences: '''Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpiekļuve''', '''Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja''' ({{val-en|Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection}}) jeb '''CSMA/CD metode''' ir pieejas metode vairāku [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] datoru vai citu tīkla iekārtu kopīgi izmantojamai datu pārraides videi.<ref>{{AkadTerm|term=nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja|lang=LV}}</ref> Pirms sākt datu pārraidi, iekārta klausās, vai šajā laikā jau nenotiek cita datu pārraide (nesēja jušana). Pēc tam pārraides laikā tiek pārbaudīts, vai vienlaicīgi nenotiek cita datu pārraide. Sadursmes atklāšanas gadījumā, dati tiek nosūtīti atkārtoti. Šī metode ir ''[[Ethernet]]'' datortīklu pamatā.

sentences: '''Reģions''' (no {{val|la|regio}} — 'valsts, apgabals') ir [[ģeogrāfija]]s termins, kurš tiek izmantots dažādi. Galvenokārt ar terminu "reģions" apzīmē nelielu [[sauszeme]]s vai ūdens [[teritorija|teritoriju]], kuru vieno kāda kopīga lieta, piemēram, [[sala]]s ([[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]), [[jūra]] ([[Marmora jūras reģions]]) u.c.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dubnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Dubnas katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Dubnas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Dubnas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 04  | lats  = 22  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 40  | longs = 2  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Dubnas pagasts]], [[Dubna]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1804]] indults
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Antons Aglonietis
| website               = [http://kalupesdraudze.wordpress.com/ www.kalupesdraudze.wordpress.com]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1800]]
| length                = 10m
| width                 = 8,50m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Dubnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca''' (saukta arī '''Varšaveņa''') ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub476 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Dubnas pagasts|Dubnas pagasta]] centrā [[Dubna|Dubnā]]. Dievnams ir [[arhitektūra]]s piemineklis, vienīgā astoņstūra veida sakrālā celtne [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences: '''Kristālrežģis''' ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos.<ref name="zommers">K. Zommers, Ķīmijas rokasgrāmata, Rīga, Zvaigzne, 1981, "Cietās vielās daļiņas visbiežāk izvietotas tā, ka tās veido kristālrežģus, piemēram, atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģus. Ķīmiskie elementi un to savienojumi var veidot dažādas formas jeb '''modifikācijas'''. Modifikāciju veidošanos nosaka noteikts atomu izvietojums kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums dimanta kristālrežģī (atomu kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums grafīta kristālrežģī (atomu kristālrežģī).</ref> Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām.<ref name="zommers" /> Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par [[alotrops|alotropiem]], piemēram, [[ogleklis|ogleklim]] ir vairāki alotropi, tostarp [[grafīts]] un [[dimants]].

sentences: dejotājas ar krāšņām galvassegām, 1929. gada fotogrāfija.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lasiodora parahybana 2009 G05.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lasiodora parahybana|Lašsārtais putnuzirneklis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Arachnida
|      klase_lv = Zirnekļveidīgie
|         kārta = Araneae
|      kārta_lv = Zirnekļi
|    apakškārta = Mygalomorphae
| apakškārta_lv = Putnēdājzirnekļi
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Reliģija Padomju Savienībā]]
[[Kategorija:Ateisms]]

sentences: '''Fans''' ({{val|en|fan}}), dažreiz saukts arī par '''līdzjutēju''', '''atbalstītāju''', '''entuziastu''' vai '''pielūdzēju''', ir persona, kas aizrautīgi nododas kaut kam, piemēram, [[mūzikas grupa]]i, sporta komandai vai aktierim.<ref name="Tezaurs">[http://www.tezaurs.lv Tezaurs].</ref> Pašā pamatā vārds „fans” ir radies no [[angļu valoda]]s vārda ''fanaticism'' un ir sastopams vismaz trīssimt gadu, tomēr plašāk tas tika izmantots vēlajos 90. gados, kad [[žurnālists|žurnālisti]] ieviesa terminu ''sporta entuziasti''.<ref name=Jenkins,2006>[http://www.amazon.com/Fans-Bloggers-Gamers-Consumers-Digital/dp/0814742858 Jenkins, H. (2006) Fans, Bloggers ang Gamers: Exploring participatory Culture. New York and London: New york University Press, pp. 12—117].</ref> Fanu darbība izpaužas visdažādākajos veidos un savu entuziasmu tie var izrādīt, ne tikai aizrautīgi sekojot savam favorītam, bet arī radot fanu mākslu — ievietojot video, veidojot [[mājas lapa]]s un piesaistot citus fanus, ar kuriem dalīties savās izjūtās.<ref name=Costello,2007>[http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract Costello, V., Moove, B., (2007) Cultural Outlaws : An Examination of Audience Activity and Online Television Fandom. Television & New Media, SAGE publication, pp 124-141] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121102055320/http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract |date={{dat|2012|11|02||bez}} }}.</ref>

sentences: {{Commonscat|Bobsledders from the United States}}

sentences: '''Inženiergrafika''' ir simbolu un pieņēmumu sistēma, kuru izmanto [[Rasējums|rasējumos]]. Inženiergrafikas teorētiskos pamatus nosaka [[tēlotāja ģeometrija]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Inženiergrafika|first4=Ieva|first8=Zoja|last7=Veide|first7=Gaļina|last6=Stroževa|first6=Veronika|last5=Leja|first5=Ella|last4=Jurāne|last=Auzukalns|last3=Fjodorova|first3=Genevefa|last2=Dobelis|first2=Modris|isbn=978-9984-32-147-9|year=2008|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|first=Jānis|last8=Veide}}</ref>

sentences:
ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO32-. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kopenhāgenas Universitāte
|attēla_nos   = University of Copenhagen Seal.svg
|att_izm      = 167px
|att_apraksts =
|moto         = ''Coelestem adspicit lucem'' {{la ikona}}
"Tā redz dievišķo gaismu"
|dibin        = 1479
|valsts       = Dānija
|vieta        = [[Kopenhāgena]]
|tips         = [[Publiska universitāte|Publiska]]
|dotācijas    = DKK 6 467 000 000 ($1,25 miljardi)
|rektors      = Henriks Kaspars Vegeners (2020)
|pasniedz     = ~ 7000
~ 5500 pilna laika ekvivalenti
|studenti     = 36 891 (2010. gada 1. oktobris)
|publik       =
|asociācijas  = [[International Alliance of Research Universities|IARU]], [[European University Association|EUA]]
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://ku.dk/ ku.dk]
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Arēna Rīga
| nickname            =
| logo_image          = Arēna Rīga.png
| logo_caption        =
| image               = Arēna Rīga.jpg
| caption             = Arēna Rīga [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā|2021. gada Pasaules čempionāta hokejā]] laikā
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Skanstes iela 21|3s=Skanstes iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  =  4.65 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  7 | longs = 16.84 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2004|06|17|N|bez}}
| built               = Līdz {{dat|2006|02|01|d|bez}}
| opened              = {{dat|2006|02|15|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 20 miljoni latu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 63x33 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Rīgas "Dinamo"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
* [[Latvijas hokeja izlase]]
* [[Latvijas basketbola izlase]]
| cap_concert         = 14 500
| cap_basketball      = 11 200
| cap_hockey          = 10 300
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|http://www.arenariga.com/}}
| publictransit       =
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       = 140
|ēkas-augstums     = 24
|ēkas-apb-lauk     = 10 861
|kopējā-platība    = 22 568
|kubatūra          = 232 300 -->
}}
'''"Arēna Rīga"''' ir daudzfunkcionāla halle [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Pēc sēdvietu un stāvvietu skaita lielākā ledus halle un pasākumu vieta Latvijā. Arēna nodota ekspluatācijā 2006. gada 15. februārī. Mājas spēles šajā arēnā aizvada [[Rīgas "Dinamo"|HK "Dinamo Rīga"]] un [[Latvijas hokeja izlase]], taču tās izmantošana paredzēta arī citiem [[sports|sporta]], [[mūzika]]s, [[kultūra]]s un [[izklaide]]s pasākumiem.

sentences: '''Subglaciālais ezers''' ('''zemledus ezers''') ir [[ezers]], kas ir pastāvīgi klāts ar [[ledus|ledu]]. Šādi ezeri atrodami zem [[ledājs|ledājiem]]. Šādu ezeru skaits visdrīzāk ir liels, taču ir grūti tos atklāt un pētīt. Lielākais zināmais subglaciālais ezers ir [[Vostokas ezers]] [[Antarktīda|Antarktīdā]].

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Fizika]]
[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Fizika]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hamilkārs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Hamilcar von Fölkersahm''
|         attēls = Hamilkārs fon Felkerzāms.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1811
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''576i''' ir saīsināts nosaukums [[video]] režīmam, ko sākotnēji izmantoja [[Standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas]] [[televīzijas apraide]]i vairumam pasaules valstu, kur elektrotīkla frekvence ir 50 Hz. Savas ciešās saistības ar krāsu kodēšanas sistēmu dēļ to bieži sauc vienkārši par '''[[PAL]]''', PAL/[[SECAM]] vai [[SECAM]], salīdzinot to ar tā 60 Hz līdzinieci, kas izmanto [[NTSC]] krāsu kodēšanu, [[480i]]. Ciparu tehnoloģiju pielietojumos to parasti apzīmē ar "576i"; analogo tehnoloģiju kontekstā to bieži sauc par "'''625 rindām'''".<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.afterdawn.com/glossary/terms/576i.cfm|title=576i - AfterDawn: Glossary of technology terms & acronyms|first=|last=AfterDawn.com|publisher=}}</ref> Kadra proporcijas parasti ir 4:3 analogā pārraidē un 16:9 [[Ciparu pārraide|ciparu pārraidē]].

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
]]
'''Vecvecāki''' ir otrās pakāpes [[radniecība|radinieki]]. Tie ir [[tēvs|tēva]] vai [[māte]]s [[vecāki]]. Vecvecāki pēc dzimuma tiek dalīti vectēvos (vectētiņos, opīšos) un vecāsmātēs (vecmammās, vecmāmiņās, omītēs). [[Persona]], attiecībā pret saviem vecvecākiem, ir mazbērns (mazdēls vai mazmeita). Dažādās kultūrās un sabiedrībās vecvecākiem var būt atšķirīgas lomas.

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kinski''''' var būt:

sentences: '''Kuldīgas pusmaratons''' ir ikgadējs [[pusmaratons]], kas notiek [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tas pirmoreiz tika rīkots 2006. gadā. Kopš 2007. gada tas ir arī Latvijas čempionāts pusmaratonā. Kopš 2011. gada Kuldīgas pusmaratons ir viens no skriešanas seriāla «[[Skrien Latvija]]» posmiem. Sacīkstēs rīko organizē arī skrējienus 10 km un 5 km distancē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Chiloscyllium_griseum_Oceanopolis.jpg
|    att_nosaukums = [[Pelēkā bambusa haizivs]] (''Chiloscyllium griseum'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|    apakšklase = Elasmobranchii
| apakšklase_lv = Plātņžauņi
|     virskārta = Selachimorpha
|  virskārta_lv = Haizivis
|  kārta=Orectolobiformes
|  kārta_lv=Paklājhaizivjveidīgās
|  dzimta=Hemiscylliidae
|  dzimta_lv=Bambusa haizivju dzimta
|  binomial = Hemiscylliidae <small>([[Theodore Nicholas Gill|Gill]], 1862)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums =
*[[Bambusa haizivis]] (''Chiloscyllium'')
*[[Epolethaizivis]] (''Hemiscyllium'')
}}
'''Bambusa haizivju dzimta''' (''Hemiscylliidae'') ir viena no [[Paklājhaizivjveidīgās|paklājhaizivjveidīgo kārtas]] (''Orectolobiformes'') dzimtām, kas apvieno 17 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 2 ģintīs. Šīs dzimtas sugas mājo siltajās [[tropi|tropu]] piekrastes jūrās [[Indijas okeāns|Indijas]] un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], no [[Madagaskara]]s līdz [[Japāna]]s rietumiem, [[Filipīnas|Filipīnām]] un [[Austrālija]]s austrumiem.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/Summary/FamilySummary.php?Family=Hemiscylliidae Fish Base: Family Hemiscylliidae - Bamboo sharks]</ref> Šīs zivis tiek izmantotas cilvēku pārtikai. Zinātniskais nosaukums ''Hemiscylliidae'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "puse haizivs": ''hemi'' — puse, ''skylla'' — haizivs.<ref name=fish/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pauls Aleksandrs fon Hampelns
|          vārds_orig =
|              attēls = Pauls fon Hampelns 1919.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1843
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1927
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Andrejs Skuja]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| map              = Brisele#Beļģija#Eiropa
| plat_d = 50.84499444  | plat_NS =
| gar_d  = 4.349980556  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = Atrasanās vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = Atrašanās vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Uzbekijas Komunistiskā partija|Uzbekijas Komunistiskās partijas]] [[Uzbekijas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja|Centrālās komitejas]] pirmie sekretāri''', kas reizē bija arī [[Uzbekijas PSR|Uzbekijas Padomju Sociālistiskās Republikas]] (Uzbekijas PSR) faktiskie vadītāji. Šis amats tika izveidots [[1924]]. gadā līdz ar Uzbekijas PSR izveidošanu un likvidēts [[1991]]. gadā līdz ar Uzbekijas Komunistiskās Partijas darbības izbeigšanu un [[Uzbekistāna|Uzbekistānas Republikas]] neatkarības iegūšanu no [[Padomju Savienība]]s.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste|nosaukums=Jauntukums|attels=Tukums 19 (31312185830).jpg|paraksts=Radio releja stacija Jauntukumā, [[Jelgavas iela (Tukums)|Jelgavas ielā]]|pasta_indekss=LV-3101|pilseta= [[Tukums]]|autobuss=Jauntukums–Autoosta–[[Tume]]
Jauntukums–[[Veļķi (Tukums)|Veļķi]]<ref>[https://www.tukums.lv/lv/sabiedriskais-transports Sabiedriskais transports] tukums.lv 2022. gada 25. maijā</ref>|iever_celtnes=[[Arta Dumpe|Artas Dumpes]] piemineklis}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Amelungs
|     vārds_orig = ''Friedrich Amelung''
|         attēls = F L Amelung.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1842
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Frīdrihs Amelungs''' ({{val|de|Friedrich Ludwig Balthasar Amelung}}; dzimis {{dat|1842|03|11}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1909|03|08}} (v. s.) [[Rīga|Rīgā]]) bija vācbaltu vēsturnieks, rūpnieks un šahists.<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, XX.lpp., 16. lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Snooker players from Scotland}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Anhela ūdenskritums
| photo          = Salto Angel from Raton.JPG
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 58 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 62 | longm = 32 | longs = 08 | longEW = W
| region         =
| location       = [[Gvajānas plakankalne]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 979 m
| height_longest = 807
| number_drops   = 2
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Kerepa]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Anhela ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Ángel}}, [[pemonu valoda|pemonu]]: ''Kerepakupai Meru'' — 'dziļākās vietas ūdenskritums' vai ''Parakupá Vená'' — 'kritums no augstākā punkta') ir [[ūdenskritums]] [[Venecuēla|Venecuēlā]], pasaulē augstākais ūdenskritums, kura kopējais augstums ir 979 (pēc citiem datiem 1054 vai 1059) metri un platums 107 metri. Ūdens nepārtraukti krīt 807 metru garumā. Ūdenskritums nosaukts [[Džeimss Eindžels|Džeimsa Eindžela]] vārdā, kurš pārlidoja šo ūdenskritumu 1935. gadā un tādējādi to arī atklāja.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Mezvidu katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Mežvidu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Mežvidu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 42  | lats  = 07  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 31  | longs = 36  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Mežvidu pagasts]], [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Juris Kravalis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1935]]
| length                = 8m
| width                 = 8m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub508 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Mežvidu pagasts|Mežvidu pagasta]] centrā [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidos]].

sentences: Šī ir pašreiz Vikipēdijā izmantotās kategoriju hierarhijas augstākā kategorija.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Laoaga
 | official_name            = ''Laoag''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Laoag Church facade.JPG
| image2                   = Aurora Park, Laoag City, Ilocos Norte, Philippines.jpg
| image3                   = Laoag International Airport terminal exterior.jpg
| image4                   = La Paz Sand Dunes.jpg
| image5                   = Laoag City Hall (front).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos norte laoag.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1965
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 116.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111651
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 11 | lats = 52 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 37 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2900
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.laoagcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Phenjana
 | official_name            = 평양시
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Pyongyang montage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ziemeļkoreja
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  39 | latm  =  1 | lats  = 10 | latNS  = N
 | longd = 125 | longm = 44 | longs = 17 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļkoreja}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 3193
 | elevation_m              = 38
 | population_total         = 2514692
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Phenjana''' ({{ko|hg=평양|hd=平壤|j=P'yŏngyang Chikhalsi|mr=P'yŏngyang Chikhalsi}}) ir [[Ziemeļkoreja]]s galvaspilsēta, atrodas valsts rietumdaļā pie [[Tedongana]]s (''Taedong-gang'') upes. Pilsēta atjaunota pēc [[Korejas karš|Korejas kara]] un lielā mērā ir [[Staļina ampīrs|Staļina ampīra]] arhitektūras paraugs. Pilsētā ir [[metro]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums = Pienenes
|       binomial = Taraxacum
|         autors =
|         attēls = Taraxacum officinale - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-135.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = [[Ārstniecības pienene]]
|         valsts = Plantae
|      valsts_lv = Augi
|     nodalījums = Magnoliophyta
|  nodalījums_lv = Segsēkļi
|          klase = Magnoliopsida
|       klase_lv = Divdīgļlapji
|          rinda = Asterales
|       rinda_lv = Asteru rinda
|         dzimta = Asteraceae
|      dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|    apakšdzimta = Cichorioideae
| apakšdzimta_lv = Cigoriņu apakšdzimta
|          cilts = Cichorieae
|       cilts_lv = Cigoriņu cilts
|          ģints = Taraxacum
|       ģints_lv = Pienenes
|       sinonīmi =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neiecietība
| operators =
| attēls = Intolerance (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vera Luisa]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Meja Mārča]]
* [[Roberts Harons]]
* [[Konstance Talmadža]]
* [[Liliana Giša]]
* [[Džozefīne Krovela]]
* [[Mārdžerija Vilsone]]
* [[Frenks Benets]]
* [[Elmers Kliftons]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Alfreds Pedžets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Intolerance''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Triangle Distributing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1916|9|5}}
| ilgums = 210 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]]
| budžets = {{ASV dolārs|385,907}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neiecietība"''' ({{Val|en|Intolerance}}) ir 1916. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]].

sentences:
[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Mārtiņa Lutera Halles-Vitenbergas universitāte
Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg
|attēla_nos   = Double seal University of Halle-Wittenberg.svg
|att_izm      = 250px
|moto         = ''Prosteritas per traditio''
|dibin        = 1502. gada 18. oktobrī (Vitenbergā) un
1694. gada 1. jūlijā (Hallē)
|valsts       = Vācija
|valsts_en    = Gemany
|vieta        = [[Vitenberga]] un [[Halle]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    =
|studenti     = 20 400 ''(2017)''
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.uni-halle.de/ www.uni-halle.de/]
|}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bolderājas katoļu baznīca
| image                 = Katol bazn.JPG
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 57.033121961798 | latm  = | lats  = | latNS  = N
| longd = 24.049461317627 | longm = | longs = | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Gobas iela 17|3s=Gobas iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Edgars Frīzendorfs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv.Marijas baznīca
|      numurs = 7720
|       grupa = Vietējas
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Bolderājas Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams [[Gobas iela (Rīga)|Gobas ielā]] 17, [[Rīga|Rīgā]]. [[Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis]].

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Eksonīms''' (no {{val|el|ἔξω}} — 'ārpus' un ''ὄνυμα'' — 'vārds') ir [[vietvārds]], kuru nosauktajā vietā nelieto vietējie iedzīvotāji ne oficiālajā, ne kādā vietējā valodā. Ar šo terminu apzīmē arī tautu nosaukumus ([[etnonīms|etnonīmus]]), [[Valoda|valodu]] nosaukumus, kā arī personvārdus, ko pašidentificēšanai nelieto tauta, valoda, vai cilvēki, uz ko šie nosaukumi attiecas. Nosaukumu, ko lieto vietējie iedzīvotāji, attiecinot uz sevi, vai vietu, sauc par '''endonīmu''' (no {{val|el|ἔνδον}} — 'iekšējs' un ''ὄνυμα'' — 'vārds'), '''autonīmu''' vai '''pašnosaukumu'''. Piemēram, ''Deutschland'' ir [[vācu valoda]]s endonīms [[Vācija]]i, ''Vācija'' ir [[latviešu valoda|latviskais]] eksonīms šai pašai vietai, ''Duitsland'' ir [[nīderlandiešu valoda|holandiešu]] eksonīms, ''Germany'' ir [[angļu valoda|angliskais]] eksonīms, ''Allemagne'' ir [[franču valoda|franciskais]] eksonīms, ''Njemačka'' ir [[horvātu valoda|horvātiskais]] eksonīms.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts De Morgans
|     vārds_orig = ''Augustus De Morgan''
|         attēls = De Morgan Augustus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Madurai]], [[Madrasas prezidentūra]], [[Britu impērija]]<br />([[Tamilnāda]], {{IND}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1871
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]]
|    pasniedzēji = [[Viljams Vevels]]
|       studenti = [[Edvards Rauts]], [[Džeimss Džozefs Silvestrs]], [[Viljams Stenlijs Dževonss]], [[Ada Lavleisa]]
|     sasniegumi = [[de Morgana likumi]], [[universālā algebra]], [[matemātiskā indukcija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Paulīne Kļaviņa
|     vārds_orig =
|         attēls = Паулине Клявиня,.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1918
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Oberosts]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzejniece, sabiedriska darbiniece
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Auzu pārslas''' ir [[auzas|auzu]] izstrādājums. Auzu pārslās ir salīdzinoši liels [[šķiedrvielas|šķiedrvielu]] un [[ogļhidrāts|ogļhidrātu]] saturs, tāpēc tās iesaka lietot cilvēkiem, kas pastiprināti nodarbojas ar fiziskajām aktivitātēm, piemēram, sporto vai veic smagu darbu.<ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php Auzas un auzu pārslas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191202082705/http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php |date={{dat|2019|12|02||bez}} }}, pareizs-uzturs.com. Atjaunots: {{dat|2012|01|26}}.</ref> Auzu pārslas tiek izmantotas arī kā līdzeklis [[holesterīns|holesterīna]] līmeņa samazināšanai asinīs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas lucerna
|         binomial = Medicago sativa
|           attēls = 75 Medicago sativa L.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Medicago
|         ģints_lv = Lucernas
|             suga = M. sativa
|          suga_lv = Sējas lucerna
|           suga_r = Sējas lucerna
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{navbox
|name = Aņhui
|title = [[Aņhui]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņcjina]]
* [[Benbu]]
* [[Bodžou]]
* [[Čidžou]]
* [[Čudžou]]
* [[Fujana]]
* '''[[Hefei]]'''
* [[Huaibei]]
* [[Huainaņa]]
* [[Huanšaņa]]
* [[Luaņa]]
* [[Maaņšaņa]]
* [[Sjuaņčena]]
* [[Sudžou (Aņhui)|Sudžou]]
* [[Tunlina]]
* [[Uhu]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Aņhui]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences: '''Ungerni-Šternbergi''' ({{val-de|von Ungern-Sternberg, von Ungern genannt Sternberg}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Livonija|Livonijā]] zināma kopš 13. gadsimta sākuma un ierakstīta [[Igaunijas bruņniecība]]s (1746), [[Vidzemes bruņniecība]]s (1747), [[Kurzemes bruņniecība]]s (1841/1882) un [[Sāmsalas bruņniecība]]s (1851) matrikulās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
'
''Biodegviela''' ir [[degviela]], kas tiek ražota no [[atjaunīgie resursi|atjaunīgajiem resursiem]], tādiem kā [[biomasa]], augu eļļas, kā arī ražošanā izmantoti sadzīves un rūpniecības [[atkritumi]]. Biodegviela tiek uzskatīta kā neitrāla attiecībā uz [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] emisijām, kas rodas, [[kurināmais|degvielu]] sadedzinot. To līdzsvaro augi, jo tie augot absorbē oglekļa dioksīdu. Biodegvielu biežāk izmanto kā piedevu uz naftas bāzes radītai degvielai, lai samazinātu kaitīgo gāzu emisijas. Biomasas krājumu apjoms uz Zemes tiek vērtēts ap 18{{E|11}} tonnām. Ar šādu biomasas [[enerģija|enerģiju]] iespējams segt tikai nelielu daļu no [[Enerģētika|enerģētikas]] pieprasījuma globālā griezumā. Augu biomasas izmantošana varētu palīdzēt risināt svarīgas problēmas, kas saistītas ar apkārtējās vides saudzēšanu.

sentences:
spoguļattēls. Atšķirībā no autortiesību simbola tam nav juridiskas nozīmes.]]
'''Copyleft''' ir [[vārdu spēle]] ar [[angļu valoda]]s vārdu ''copyright'' (autortiesības) un apraksta autortiesību likuma izmantošanu, lai atbrīvotos no ierobežojumiem materiāla kopiju un izmainītu versiju izplatīšanā citiem, pieprasot, lai izmainītās versijas tiktu izplatītas ar tikpat brīviem nosacījumiem.

sentences:
'''Kvadrātvienādojums''' ir otrās [[kāpināšana|pakāpes]] [[vienādojums]], kura vispārīgais veids ir
:<math> a x^2 + b x + c = 0, \,</math>
kur <math>x</math> ir nezināmais un <math>a</math> ≠ 0. Izteiksmi <math>a x^2 + b x + c</math> sauc par '''kvadrāttrinomu'''. No [[algebras pamatteorēma]]s seko, ka kvadrātvienādojumam ir tieši divas [[vienādojuma sakne|saknes]] (šīs saknes var būt vienādas).

sentences: '''Emotikons''' jeb '''emocijas ikona''' ir drukas zīmīte [[emocijas|emociju]] vai [[attieksme]]s paušanai. Sastāv no dažādiem simboliem. Popularitāti ieguvis līdz ar [[internets|interneta]] un [[īsziņa|īsziņu]] izplatību.

sentences: '''Zinātnieks''' (dažreiz saukts arī par '''pētnieku''') ir cilvēks, kurš ir akadēmiski izglītots lietpratējs kādā no [[zinātne]]s nozarēm. Zinātnieki parasti veic [[pētījums|pētījumus]], [[analīze|analizē]] dažādus procesus, veic [[atklājums|atklājumus]], [[eksperiments|eksperimentē]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Salivana ceļojumi
| operators =
| attēls = Sullivan's Travels (1941 film) – Style B poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Prestons Stērdžiss]]
| producents =
| scenārijs = Prestons Stērdžiss
| aktieri = * [[Džoels Makkrī]]
* [[Veronika Leika]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sullivan's Travels''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1941|12|29}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Salivana ceļojumi"''' ({{Val|en|Sullivan's Travels}}) ir 1941. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Prestons Stērdžiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džoels Makkrī]] un [[Veronika Leika]]. Filmas nosaukums ir atsauce uz [[Džonatans Svifts|Džonatana Svifta]] romānu "[[Gulivera ceļojumi]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors          = [[Joseph Gärtner|Gaertn.]], 1791
| binomial        = Hyophorbe
| attēls          = Spindlepalm.JPG
| att_nosaukums   = ''[[Hyophorbe verschaffeltii]]''
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Arecales
| rinda_lv        = Palmu rinda
| dzimta          = Arecaceae
| dzimta_lv       = Palmu dzimta
| ģints           = Hyophorbe
| ģints_lv        = Pudeļpalmas
}}
'''Pudeļpalmas''' (''Hyophorbe'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieder piecas [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salām]] [[endēms|endēmas]] [[suga]]s [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ |title=The Plant List. A working list of all plant: ''Hyophorbe'' |access-date={{dat|2016|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170906063455/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ }}</ref><ref>[http://www.inaturalist.org/taxa/56897-Hyophorbe iNaturalist: genus ''Hyophorbe'', a member of Palms (Family Arecaceae)]</ref><ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?plantName=Hyophorbe Kew Royal Gardens. World Checklist of Selected Plant Families: ''Hyophorbe'']</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences: '''Bazālā membrāna''' ir šaurs, fibrozs, bezšūnu slānis, kas atdala [[epitēlijs|epitēliju]] (ādā, elpceļos, gremošanas traktā u.c), mezotēliju ([[pleira]]s dobumā, [[sirds|perikarda]] dobumā u.c.), [[endotēlijs|endotēliju]] (asinsvados, limfvados u.c.) no zemāk pieguļošajiem [[saistaudi]]em.<ref>Kierszenbaum, Abraham; Tres, Laura (2012). ''Histology and Cell Biology, An Introduction to Pathology'' (3rd ed.). Elsevier. {{ISBN|978-0-323-07842-9}}.</ref>

sentences:
'' lidmašīna ''[[Boeing 767|Boeing 767-300ER]]'']]
'''Lidsabiedrība''', arī '''aviokompānija''', ir gaisa transporta pakalpojumu sniedzējs, kas pārvadā pasažierus un kravas. Lidsabiedrības nomā vai izmanto savus [[gaisa kuģis|gaisa kuģus]], lai veiktu šos pakalpojumus, tāpat lidsabiedrības sadarbojas ar citām lidsabiedrībām, lai iegūtu savstarpēju labumu. Lidsabiedrības var būt nelielas un tām var piederēt viens gaisa kuģis, kas vadā pasažierus, [[pasta sūtījums|pasta sūtījumus]] vai [[krava|kravu]] un tās var būt ļoti lielas ar tūkstoš gaisa kuģiem, darbojoties daudzās pasaules valstīs.

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 12
|lv = Divpadsmit
}}
'''12''' ('''divpadsmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[11 (skaitlis)|11]] un [[13 (skaitlis)|13]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Štīrija
 | official_name           = ''Steiermark''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Muerzzuschlag.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Štīrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Styria.svg
 | image_shield            = Steiermark_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Grāca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Steiermark_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Štīrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+12
| p1 = [[Grāca]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Brukas-Murcušlāgas apriņķis]]
| p4 = [[Deičlandsbergas apriņķis]]]
| p5 = [[Dienvidaustrumštīrijas apriņķis]]
| p6 = [[Grācas apkārtnes apriņķis]]
| p7 = [[Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis]]
| p8 = [[Leibnicas apriņķis]]
| p9 = [[Leobenes apriņķis]]
| p10 = [[Līcenes apriņķis]]
| p11 = [[Murtāles apriņķis]]
| p12 = [[Veicas apriņķis]]
| p13 = [[Voitsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16401.04
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 200
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1246576
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.steiermark.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Kzina]]
[[Kategorija:Ķīna]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Emīlija-Romanja
 | official_name           = ''Emilia-Romagna''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =
 | image_shield            =
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Boloņa]]
 | largest_city            = Boloņa
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Emilia-Romagna in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Emīlijas-Romanjas atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 22452.78
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 4446584
 | population_as_of        = 2015. gada septembrī
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.emilia-romagna.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-45
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Turaidas baznīca''' ir [[Luterisms|luterāņu]] baznīca [[Turaida (Sigulda)|Turaidā]], [[Sigulda|Siguldā]]. Tā atrodas Baznīckalnā, kas ir sena kapsētas vieta, kur kristītos lībiešus un draudzes locekļus apglabāja no 13. gadsimta līdz pat 1772. gadam, kad Krievijas ķeizariene [[Katrīna II]] aizliedza apbedīt mirušos baznīcas tuvumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.turaida-muzejs.lv/about/turaidas-muiza/baznickalns/|title=Baznīckalns|publisher=Turaidas muzejrezervāts|access-date=2023-03-06|language=lv}}</ref>

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences: '''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadeujīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/B.25-80
|ķīm_formula=(Ca,Mn2+)(Mg,Fe2+,Mn3+)3(PO4)2(OH,F)2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Dzelteni oranža, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, rupjgraudains materiāls
|skaldnība=Laba, vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.568 nβ = 1.597 nγ = 1.600
|pleohroisms=
|blīvums=3,21
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bārbija
 | oriģinālnos = ''Barbie''
 |      attēls = Barbie 2023 poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Greta Gērviga]]
 |  producents =
* [[Margota Robija]]
* [[Toms Ekerlijs]]
* [[Robijs Breners]]
* [[Deivids Heimans]]
* [[Inons Kreics]]
* Džosijs Maknamara
 |   scenārijs =
* Greta Gērviga
* [[Noa Baumbaks]]
 |     aktieri =
* Margota Robija
* [[Raiens Goslings]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Issa Reja]]
* [[Rea Perlmane]]
* [[Vills Ferels]]
 |      mūzika =
* [[Marks Ronsons]]
* [[Endrū Vaiats]]
 |   operators = [[Rodrigo Prieto]]
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
* ''[[Mattel Films]]''
* ''[[Heyday Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2023|7|9|''[[Shrine Auditorium]]''|2023|7|20|Latvija|2023|7|21|ASV}}
 |      ilgums = 114 minūtes<!--113:54--><ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|title=''Barbie'' (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=July 3, 2023|access-date=July 3, 2023|archive-date=June 29, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230629112420/https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|dead-url=no}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|128–145 miljoni}}<ref name="Deadline-Previews">{{Tīmekļa atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=July 23, 2023 |title='Barbie' Still Gorgeous With Best YTD $155M Opening; 'Oppenheimer' Ticking To $80M+ In Incredible $300M+ U.S. Box Office Weekend – Sunday AM Update |url=https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |access-date=July 23, 2023 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=July 21, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230721142533/https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |dead-url=no}}</ref><ref name="Paskin">{{Tīmekļa atsauce |last=Paskin |first=Willa |title=Greta Gerwig's 'Barbie' Dream Job |url=https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html |website=[[The New York Times Magazine]] |access-date=July 11, 2023 |date=July 11, 2023 |archive-date=July 11, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230711163054/https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html/ |dead-url=no}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,44 miljards}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Barbie (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1517268 |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|12|23||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bārbija"''' ({{val|en|Barbie}}) ir 2023. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā [[kinokomēdija]], kas balstīta uz [[Bārbija|tāda paša nosaukuma modes leļļu līniju]], ko ražo ASV kompānija ''[[Mattel]]''. Filmas režisore ir [[Greta Gērviga]], viņa ir arī scenārija līdzautore kopā ar [[Noa Baumbaks|Noa Baumbaku]]. Galvenās lomas atveido [[Margota Robija]] (Bārbija) un [[Raiens Goslings]] ([[Kens (lelle)|Kens]]). Tā ir pirmā aktieru filmas adaptācija [[Barbie (frašīze)|rotaļlietas multimediju franšīzē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Человеческая аскарида.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ascaris lumbricoides|Cilvēka cērme}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Nematoda
| tips_lv =Nematodes
| klase =Secernentea
| klase_lv =Secernenti
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Rhabditia}}
* {{TaksoSaite|Spiruria}}
* {{TaksoSaite|Diplogasteria}}
| kategorijas =nē
}}
'''Secernenti (Secernentea)''' ir [[nematodes|nematožu]] klase (citās klasifikācijās - apakšklase). Parasti dzīvo [[augsne|augsnē]] vai saldūdeņos, bieži koncentrējas vietās, kur notiek [[pūšana]]s procesi. Pie secernentiem ir pieskaitāms lielākais parazītisko nematožu vairums.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Rihards Pīks
| vārds_orģ =
| attēls = Rihards Piks.jpg
| apraksts =
| amats = [[Latvijas Republikas ārlietu ministrs]]
| term_sākums = {{dat|2004|03|09|N}}
| term_beigas = {{dat|2004|07|21|N}}
| prezidents = [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers = [[Indulis Emsis]]
| priekštecis = [[Sandra Kalniete]]
| pēctecis = [[Artis Pabriks]]
| amats2 = [[Latvijas Republikas kultūras ministrs]]
| term_sākums2 = {{dat|1996|08|12|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1997|06|20|N}}
| prezidents2 = [[Guntis Ulmanis]]
| premjers2 = [[Andris Šķēle]]
| priekštecis2 = [[Ojārs Spārītis]]
| pēctecis2 = [[Ramona Umblija]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|3|18|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7               = [[7. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7         = {{dat|1998|11|3|N}}
| term_beigas7         = {{dat|2002|11|5|N}}
| viceprezidents7      =
| vicepremjers7        =
| vietnieks7           =
| prezidents7          =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Guntis Ulmanis]]
| premjers7            =
* [[Guntars Krasts]]
* [[Vilis Krištopans]]
* [[Andris Šķēle]]
* [[Andris Bērziņš (politiķis, 1951)|Andris Bērziņš]]
| priekštecis7         =
| pēctecis7            =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1941|12|31}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[Latvijas Zemnieku savienība]] (1995-1998)
[[Tautas partija]] (1998—2011)
[[Latvijas attīstībai]] (kopš 2014)
| dzīvesb = [[Sarmīte Pīka]]
| profesija = [[kinorežisors]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūts]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Rihards Pīks''' (dzimis {{dat|1941|12|31}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvija]]s [[politiķis]], bijušais [[kinorežisors]] un kino darbinieks. Šobrīd valdes loceklis partijā "[[Latvijas attīstībai]]".<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://attistibai.lv/par-mums/vadiba|title=Partijas "Latvijas attīstībai" valde|website=attistibai.lv|access-date=2018-03-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181006181800/http://www.attistibai.lv/par-mums/vadiba|archivedate=2018-10-06}}</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Pāli valoda
 | nativename    = {{unicode|पालि}}, ''{{Unicode|Pāli}}''
 | pronunciation = [paːli]
 | states        = [[Kambodža]], [[Bangladeša]], [[Indija]], [[Laosa]], [[Mjanma]], [[Nepāla]], [[Šrilanka]], [[Taizeme]]
 | region        = [[Indoķīna]] un [[Indijas subkontinents]]
 | speakers      = mirusi valoda, izmanto tikai kā literāro un liturģisko valodu
 | rank          =
 | familycolor   = Indoeiropiešu
 | fam2          = [[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
 | fam3          = [[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
 | script        = [[Brāhmi rakstība]] un [[latīņu alfabēts]]
 | nation        =
 | agency        =
 | iso1          = pi
 | iso2          = pli
 | iso3          = pli
 | map           =
 | notice        = Indic
}}

sentences:
[[File:The Evolution of the Skirt (1916).webm|thumb|thumbtime=1|''The Evoltion of the skirt'', Harry Julius, 1916]]
'''Svārki''' ir [[Apģērbs|apģērba]] gabals, virsdrēbes. Parasti svārki sniedzas no [[viduklis|vidukļa]] uz leju, nosedzot [[kāja|kāju]] daļu vai arī visas kājas. Rietumu pasaulē svārki ir [[sieviete|sieviešu]] apģērbs, taču ir izņēmumi. [[Skotija|Skotijā]] [[kilti]] ir tradicionāls [[vīrieši|vīriešu]] apģērbs, kā arī vairāki dizaineri, tai skaitā Žans Pauls Goltjē, ir izveidojuši svārkus vīriešiem. [[Armēnija|Armēnijā]] ir tikuši atklāti ar 3900. gadu p.m.ē. datēti no salmiem veidoti svārki.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums=Putilov-Garford
|        attēls=
|    virsraksts=Putilov Garford M1916/M1917
|       apkalpe=8
|        garums=5,7 m
|       platums=2,3 m
|      augstums=2,7 m
|          masa=8,6 - 11 t
|        bruņas=7 - 13 mm
|     primārais=1×76,2 mm vai 57 mm lielgabals un 60 lādiņi
|   sekundārais=3×7,62 mm ''Maxim'' ložmetēji
|       dzinējs=[[Garford]]
| dzinēja_jauda=36 ZS
|ātrums_uz ceļa=18 km/h
| zs_koeficents=?
|maks. attālums=120 km
}}
'''Putilov-Garford''' ir [[Krievija|Krievijā]], laika posmā no 1914. līdz 1917. gadam izgatavotas bruņu mašīnas. Tās tika būvētas uz amerikāņu [[Garford]] kravas automašīnu šasijām, un mūsdienās tiek uzskatītas par vissmagāk bruņotajām [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laika bruņu mašīnām.
== Vēsture ==
=== Izstrāde ===
[[1914]]. gada rudenī ''Putilov'' rūpnīcā [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]] tika izstrādāts dizains jaunai bruņu mašīnai uz amerikāņu ''[[Garford]]'' kravas automašīnas bāzes. Automobilim bija aizmugurējo riteņu ķēdes piedziņa, 36 zs motors un samērā vājas spējas pārvietoties pa sliktiem ceļiem. Cara armija pasūtīja kopumā 70 šādus bruņu automobiļus.

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Useins Bolts
 |      vārds_orig = ''Usain Bolt''
 |          attēls = Usain Bolt smiling Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Useins Bolts 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Useins Sentleo Bolts
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|8|21}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Trelonija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 195 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 93 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = ''Lightning Bolt''
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 100 m, 200 m, 400 m, 4x100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Racers Track Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 6 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]])
 |            pc-t =
 |            rc-a = 1 (2005)
 |            rc-t =
 |            reg1 = Centrālamerikas un Karību salu
 |            reg2 = CKSČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,58 s ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,19 s ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 45,28 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|200 m}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 m]]}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|4x100 m stafete}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|100 m}}
}}
'''Useins Bolts''' ({{val|en|Usain Bolt}}; dzimis {{dat|1986|8|21}} [[Trelonija|Trelonijā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir jamaikiešu [[vieglatlētika|vieglatlēts]] — sprinteris, [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs, kā arī īsā sprinta stafetē. Kopā [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] un [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] U. Bolts ir izcīnījis 16 zelta medaļas, kas padara viņu par vienu no veiksmīgākajiem vieglatlētiem vēsturē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences: '''Metināšana''' ir process, kurā tiek savienoti dažādi [[Materiāls|materiāli]], parasti [[metāls|metāli]] vai [[termoplasts|termoplasti]]. Savienojums starp materiāliem veidojas [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] [[Fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbības]] rezultātā, metināmās [[Virsma|virsmas]] [[kausēšana|sakausējot]]. Šim savienojumam ir jābūt neizjaucamam, kaut gan ne vienmēr tā ir, jo metināšanas procesā var būt dažādi [[defekts|defekti]].

sentences: '''Glikolīze''' ir viens no centrālajiem [[glikoze]]s metabolisma ceļiem, [[Šūnu elpošana|aerobās elpošanas]] laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:150|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 150.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=19.10.2021|date=2001.gads}}</ref> Tās laikā no glikozes tiek iegūts [[pirovīnogskābe|piruvāts]] un atbrīvojusies enerģija tiek saistīta [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] un [[NADH]] veidā. Glikolīze ir galvenais ATF avots šūnā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
''Ghillie'' tērpā]]
'''Maskēšanās''' ir paslēpšanās metode, kuras pielietošanas rezultātā kāds konkrēts [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] vai objekts kļūst neredzams uz apkārtējā fona. Piemēram, [[tīģeris|tīģeriem]] ir svītras, lai tie būtu neredzami [[džungļi|džungļos]]. Protams tas izpaužas ne tikai [[daba|dabā]], bet arī ar cilvēkiem saistītajās jomās, piemēram, [[militārisms|militārismā]], kad ir ļoti svarīgi no ienaidnieku redzes loka paslēpt kādu objektu, šādu maskēšanos sauc par [[kamuflāža|kamuflāžu]].

sentences:
'''Kovariācijas analīze''' (tulkojumā no angļu valodas [[ANCOVA]] — analysis of covariance[https://web.archive.org/web/20090306072044/http://www.statisticshell.com/ancova.pdf]) tiek lietota, lai izskaidrotu izmaiņas atkarīgā mainīgā lieluma vidējās vērtībās atkarībā no neatkarīgā mainīgā lieluma, atsevišķi nošķirot neattiecināmos mainīgos lielumus. Izmantojot šo analīzi iespējams izpētīt galvenos jeb primāros neatkarīgos mainīgos, konkrēti definējot uz pētāmo objektu neattiecināmo vai neattiecināmos mainīgos.
 [1, 517]
=== Kovariācijas analīzes mērķi ===
- palielināt pētījuma precizitāti, novēršot neattiecināmā mainīgā jeb kovariāta ietekmi uz atkarīgā mainīgā lieluma [[variācija|variāciju]]. Kovariāta koeficients sniedz priekšstatu par to cik liela ir ietekme uz atkarīgo mainīgo lielumu.

-	„koriģēt jeb pielāgot” pētījuma datus nepieciešamībai veikt to savstarpējo (piemēram, dati pa dažādām datu grupām) analīzi. [2, 487]

Šī metode ir piemērota, lai pētītu un modelētu sakarības, pie nosacījuma, ja sakarībās faktori ir, gan kvantitatīvās, gan atributīvās pazīmes. Kovariācijas analīze ir īpaša ar to, ka apvieno regresijas un korelācijas analīzi (kas paredzēta kvantitatīvo pazīmju sakarību pētīšanai) un dispersijas analīzi (kas paredzēta atributīvo pazīmju pētīšanai). Tā kā zinātniskajā pētniecībai nereti izdala trīs svarīgus mērķus: attēlot jeb aprakstīt pētāmā uzvedību, paredzēt pētāmā uzvedību un izskaidrot pētāmā uzvedību [3, 14], tad kovariācijas analīzi var izmantot, lai skaidrotu un iespējams paredzētu pētāmā uzvedību atkarībā no citiem ar pētāmo subjektu saistītiem faktoriem.

Pēc savas būtības kovariācijas analīze skaidro neatkarīgā (ietekmējošā) un atkarīgā mainīgā statistiskās sakarības, kur kā atsevišķs ietekmējošas faktors tiek ņemts vērā kovariāts. [4, 255]
Kovariāta ietekmi ir lietderīgi nošķirt jeb kontrolēt, lai iegūtie rezultāti sniegtu priekšstatu par pētīto problēmu.

Kā piemēru var minēt pētījumus, kur tiek veikti dažādas pārbaudes jeb pētījumi par:

-	Augstskolu mācību programmu ietekmi uz studentu sekmēm, ņemot vērā viņu intelekta koeficientu;

-	Patērētāju attieksmi pret noteiktu kompāniju preču zīmēm atkarībā no cenas, ņemot vērā patērētāja iepriekšējo pieredzi un zināšanas par konkrēto preču zīmi;

-	Ārstniecības produktu iedarbību uz pacienta veselība stāvokli, ņemot vērā viņu dzīvesveidu (piemēram, sportisks, laba imūnsistēma, regulāra profilakse);

-	Reklāmas auditorijas izvēli iegādāties reklamēto produktu, ņemot vērā viņu materiālo stāvokli un sociālo piederību kādai noteiktai etniskai grupai.

sentences:
(''Amytornis striatus'') riesta laikā]]
'''Riests''' ir [[rāpuļi|rāpuļu]], [[putni|putnu]], [[zīdītāji|zīdītāju]] dzimumuzbudinājuma izpausme, kas saistīta ar pārošanos. Riests raksturīgs galvenokārt [[tēviņš|tēviņiem]], dažkārt arī [[mātīte|mātītēm]]. Riests sākas vairākas [[diena]]s, reizēm vairākus [[mēnesis|mēnešus]] pirms pārošanās. Riesta laikā izpaužas dažādas morfofizioloģiskas izmaiņas, kā sēklinieku un maksts piebriešana, "kāzu tērpa" veidošanās. Riestu regulē [[dzimumhormoni]].

sentences:
]]
'''Izklaide''' jeb '''izklaidēšanās''' ir jebkura veida darbība, kas tiek veikta, lai pašam uzlabotos [[garastāvoklis]], aizpildītos [[brīvais laiks]] vai izklaidētu citus cilvēkus. Bieži vien izklaide ir saistīta ar [[atpūta|atpūtu]] un/vai [[sports|sportu]], kā arī ar cilvēka [[vaļasprieks|vaļaspriekiem]]. Izklaidēšanās parasti izraisa pozitīvas [[emocijas]], lai gan, piemēram, [[šausmu filma]]s, var izraisīt arī [[bailes]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nītaures pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kāpnes, kas ved Nītaures pilskalnā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Kāpnes, kas ved Nītaures pilskalnā
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.074093 |latNS=N
| longd=25.196768 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Nītaure}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Nītaures pilskalns (Vaļņa kalns)
|      numurs = 497
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Le Monde}}
'''Laikraksta ''Le Monde'' 100 gadsimta grāmatas''' ir pēc [[Francija]]s [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāja]] ''[[Fnac]]'' un [[Parīze]]s laikraksta ''[[Le Monde]]'' 1999. gada pavasarī rīkotās aptaujas veidots [[20. gadsimts|20. gadsimta]] simts labāko grāmatu saraksts.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Munich – The Edge of War''
| operators =
| attēls = Munich edge of war poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturisks trilleris
| režisors = [[Kristians Švohovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džordžs Makkejs]]
* [[Janniss Nīvēners]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Sandra Hillere]]
* [[Līva Līsa Frīsa]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Džesika Brauna Findleja]]
* [[Ulrihs Matess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Munich – The Edge of War''
| studija = ''Turbine Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|10|13}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Munich — The Edge of War''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Vācija]]s vēsturiska spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Kristians Švohovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džordžs Makkejs]], [[Janniss Nīvēners]], [[Džeremijs Aironss]], [[Sandra Hillere]], [[Līva Līsa Frīsa]], [[Augusts Dīls]], [[Džesika Brauna Findleja]] un [[Ulrihs Matess]]. Filma balstīta uz [[Roberts Heriss|Roberta Herisa]] 2017. gada romānu ''Munich''.

sentences: '''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un anime franšīze. Lai gan ir atšķiras atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Šobrīd viņu skaits ir 718. Pokemonus, var notvert, apmācīt un izmantot lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Acrocephalus_schoenobaenus_1_(Marek_Szczepanek)-2.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus schoenobaenus
 |       suga_lv = Ceru ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus schoenobaenus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Sievietes pēc valsts|Baltkrievija]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki| Sievietes]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences: '''20. februāris''' ir gada 51. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 314 (315 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Acorus calamus.JPG
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Acorales
|           dzimta = Acoraceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Acorus
|         ģints_lv =
|             suga = Acorus calamus
|          suga_lv = Parastā kalme
|         binomial =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā kalme''' jeb '''smaržīgā kalme''' (''Acorus calamus'') ir garš (60-120 cm), pārmitrā zemē augošs [[viendīgļlapji|viendīgļlapju]] [[Ārumu dzimta|ārumu dzimtas]] augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acorus-calamus-l/|title=smaržīgā kalme - Acorus calamus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-20}}</ref> Auga dabīgā izcelsmes vieta ir [[Indija]] un [[Arābija]]s zemes, bet mūsdienās tas ir izplatījies pa visu pasauli.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamīns
|attēls=
|att_paraksts = Dzeltenzaļš adamīns limonītā
|klase=Arsenāts, no ūdens brīvi fosfāti ar svešiem anjoniem, adamīta grupa
|ŠtruncaID=7/B.06-30
|ķīm_formula=Zn2<nowiki>[</nowiki>OH<nowiki>|</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[rombiskā singonija|Rombiskā]]
|krāsa=Gaiši dzeltena, medus dzeltena, brūni dzeltena, laima krāsā, bāli zaļa, reti — bezkrāsas, sārts, violets
|svītra=Balta
|habituss=Prizmatiski kristāli, nereti oktaedri, adatveida kristāli
|skaldnība=Izteikta, laba vienā plaknē un slikta — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla līdz dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,708—1,722 nβ = 1,742—1,744 nγ = 1,763—1,773
|pleohroisms=
|blīvums=4,435
}}
'''Adamīns''' jeb '''Adamīts''' (franču mineraloga [[Žilbērs Žozefs Adams|Žilbēra Žozefa Adama]] vārdā, kurš ieguva pirmos šī minerāla paraugus) ir samērā rets [[minerāls]] — [[cinks|cinka]] [[arsenāts|arsenāta]] [[hidroksīds]]. Adamīnu atrod cinka [[rūda|rūdu]] atradnēs, tas ir šo rūdu [[dēdēšana]]s vai [[oksidēšanās]] produkts. Minerāls aprakstīts 1866. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|             name = ''Baskin-Robbins''
|             logo = Baskin-Robbins logo.svg
|        logo_size = 150px
|            image = File:BaskinRobbinsMelrose.jpg
|       image_size = 250px
|    image_caption = ''Baskin-Robbins'' restorāns [[Losandželosa|Losandželosā]]
|             type = [[meitasuzņēmums]]
|       foundation = 1945. gadā, [[Glendeila (Kalifornija)|Glendeilā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], {{USA}}
|          founder = [[Bērts Beiskins]] (''Burt Baskin'')
[[Ērvs Robinss]] (''Irv Robbins'')
|    location_city = 130 ''Royall Street'', [[Kentona]], [[Masačūsetsa]]
| location_country = {{USA}}
|      area_served = vispasaules
|         industry = [[pārtikas rūpniecība]]
|       key_people = Naigels Treviss (''Nigel Travis'') (priekšsēdētājs un izpilddirektors)
|         products = [[saldējums]],
[[aukstie dzērieni]],
[[saldējuma kūka]]s,
[[saldētie produkti]]
|           parent = ''[[Dunkin' Brands]]''
|         homepage = {{URL|baskinrobbins.com}}
}}

sentences:
'''Mions''' (mī[[mezoni|(mez)ons]]) ir nestabils [[leptoni|leptons]], ko apzīmē ar grieķu burtu '''μ''' (precīzāk - '''μ<sup>−</sup>'''). Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]], [[spins]] 1/2 un tas piedalās [[vājā mijiedarbība|vājajā]] un [[elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētiskajā mijiedarbībā]], tāpat kā [[elektrons]]. Tomēr miona masa ir 207 reizes lielāka par elektrona masu, tādēļ to var uzskatīt par smagu, nestabilu elektronu (mions var aizstāt vienu no elektroniem parastajā atomā; šādus eksotiskus veidojumus sauc par [[mionu atoms|mionu atomiem]]). Sabrūkot mions veido elektronu, mionu [[neitrīno]] un elektronu antineitrīno.
]]

sentences:
(''Huperzia selago'')]]
'''Gada augs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās [[Latvijas Botāniķu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://botany.lv/about/gada-augs/|title=Gada augs {{!}} Latvijas Botāniķu biedrība|access-date=2019-01-09|language=en-US}}</ref> Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

sentences: '''Radiants''' — [[debess sfēra]]s punkts, no kura šķietami nāk visi vienas [[meteoru plūsma]]s [[meteors|meteori]]. Faktiskās meteoru trajektorijas ir paralēlas, taču tie šķiet izlidojam no viena punkta perspektīvas efekta dēļ.

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Seehund2cele4.jpg
| att_nosaukums = [[Plankumainais ronis]] (''Phoca vitulina'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Phoca
|      ģints_lv = Plankumainie roņi
|      binomial = Phoca <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Plankumainie roņi, plankumaino  roņu ģints''' (''Phoca'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=14001058 Mammal Species of the World: Genus Phoca]</ref> Sastopamas [[ziemeļu puslode]]s jūrās [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], kā arī pieguļošajā [[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu ledus okeāna]] daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasmuzejs.gov.lv/sites/default/files/aktualitates/pleseji.pdf |title=Dabas Muzejs: Plēsēji |access-date={{dat|2019|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170329035335/http://www.dabasmuzejs.gov.lv/sites/default/files/aktualitates/pleseji.pdf |archivedate={{dat|2017|03|29||bez}} }}</ref><ref name=lv>[https://www.latvijasdaba.lv/ziditaji/pusa-vitulina-l/ Latvijas Daba: Plankumainais ronis]</ref> No abām sugām biežāk sastopams ir [[plankumainais ronis]] (''Phoca vitulina''), kurš ir arī visbiežāk sastopamā [[roņi|roņu]] suga pasaulē.<ref name=iuc/>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ignācijs no Lojolas
|     vārds_orig = ''Ignatius de Loyola''
|         attēls = Ignatius Loyola.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1491]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Lojola
([[Aspeitija]], [[Gipuskoja]], [[Basku Zeme]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1556
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]
([[Lacio]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, vēlāk garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Andromeda|Andromeda}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Andromeda
| abbreviation = And
| name_latin = Andromeda
| RA = 1
| dec = +40
| areatotal = 722
| arearank = 19. vieta
| numbermainstars = 4, 18
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Sirrahs
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = ''Ross 248''
| stardistance = 10.32
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers = [[Andromedīdas]]
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences: '''Sēža''' ir divu detaļu salāgojuma kustīguma vai nekustīguma pakāpe.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehniskais minimums metālapstrādē|last=Berenfelds|first=V.|publisher=Avots|year=1989|isbn=5-401-00072-3|pages=75}}</ref> Salāgojums ir kustīgs (kam atbilst kustīga sēža) vai nekustīgs (nekustīga sēža) savienojums starp divām detaļām, viena no kurām ir ar aptveramu virsmu un otra — ar aptverošu. Aptveramās virsmas nosacīti sauc par vārpstām, aptverošās — par urbumiem.

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gludas pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Glūdas pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs Fehners
|          vārds_orig = ''Gustav Fechner''
|              attēls = Gustav Fechner.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustavs Fehners
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1801
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Groszerhene, [[Saksija]]
(tagad Žarki Velke, {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
(tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta = [[Žari]], [[Drēzdene]], [[Leipciga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihofizika]]
[[Vēbera-Fehnera likums]]
[[mediāna (statistika)|mediāna]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gustavs Teodors Fehners''' ({{val-de|Gustav Theodor Fechner}}, {{dat|1801|04|19}} — {{dat|1887|11|18}}) bija vācu [[psiholoģija|psihologs]]. [[Psihofizika]]s un viens no [[eksperimentālā psiholoģija|eksperimentālās psiholoģijas]] pamatlicējiem, ietekmējis daudzu 20. gadsimta psihologu un [[filozofija|filozofu]] darbību.

sentences:
attēlojums.]]
'''Kartings''' ({{val|en|Karting}}; arī ''go-karting'') ir [[autosports]], kurā sacensības tiek aizvadītas ar specializētiem mikroautomobiļiem jeb [[gokarts|gokartiem]].<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/sports/karting|title=Karting|work=britannica.com|publisher=Encyclopaedia Britannica|accessdate=29 July 2020}}</ref> Parasti (kaut gan ne vienmēr) sacensībās tiek izmantots [[Asfaltbetons|asfaltēts]] segums ar vairākiem līkumiem, kur šādas trases galvenokārt sauc par [[kartodroms|kartodromiem]].

sentences: '''Daugavmalas tirgus''' bija no 16. līdz 20. gadsimtam bija galvenais [[Rīga]]s [[tirgus]], kas atradās [[11. novembra krastmala|Daugavmalā]]. Tagad tirgus vietā atrodas [[11. novembra krastmala]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Parīzes Svētās sirds bazilika
| native_name           = ''Basilique du Sacré-Cœur''
| image                 = Le sacre coeur.jpg
| image_size            = 250px
| caption               =
| label                 =
| map_type              = Parīze
| map_size              =
| position              =
| latd  = 48.886694 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 2.343 | longm =  | longs =  | longEW = E
| location              = {{vieta|Francija|Parīze}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 1919
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Eklektika (arhitektūra)|Eklektika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1875
| year_completed        = 1914
| length                = 85 m
| width                 = 35 m
| spire_height          =
| width_nave            =
| height_max            = 83 m
| materials             =
}}
'''Parīzes Svētās sirds bazilika''' ({{val|fr|Basilique du Sacré-Cœur}}) ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] baznīca [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Veltīta [[Jēzus Kristus]] svētajai sirdij. Bazilika atrodas [[Monmartrs|Monmartra]] virsotnē (augstākais punkts visā pilsētā).

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences: '''Alūksnes komturs''' (vācu: ''Komtur von Marienburg'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Alūksnes pils]] pārvaldnieks un karavadonis ordeņa rīkotajos karagājienos.

sentences:
s trijstūra — [[Melanēzija]]s (zils) un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]s (oranžs) reģionos]]
'''Polinēzijas eksklāvi''' ir vairākas kulturāli un lingvistiski [[Polinēzija]]i piederīgas sabiedrības, kas ģeogrāfiski atrodas ārpus galvenā Polinēzijas ietekmes reģiona, kas pazīstams kā Polinēzijas trijstūris — šie [[eksklāvs|eksklāvi]] ir izkaisītas divos citos [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionos — [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Balstoties uz arheoloģisko un lingvistisko analīzi, tiek uzskatīts, ka šīs salas ir kolonizējuši polinēziešu jūrasbraucēji galvenokārt no [[Tonga]]s, [[Samoa salas|Samoa]] un [[Tuvalu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= |title=THE SETTLEMENT OF OCEANIA: AN EXAMINATION OF THE ACCIDENTAL VOYAGE THEORY By G. S. PARSONSON |access-date={{dat|2023|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2023|02|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20230202071859/https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Prāts]]
[[Kategorija:Spīdzināšana]]
[[Kategorija:Zinātniskās fantastikas tēmas]]

sentences: '''Hidrauliskais pārvads''' ir pārvada veids, ko izmanto galvenokārt [[dīzeļlokomotīve|dīzeļlokomotīvēm]]. Lokomotīvēm ar hidraulisko pārvadu, tāpat kā lokomotīvēm ar elektrisko pārvadu, primārais dzinējs ir [[dīzeļdzinējs]], kurš griež hidropārvada sūkņa ratu. Sūkņa rats nodrošina hidropārvada eļļas padevi un vienmērīga spiediena nodrošināšanu, kurš tiek izmantots, lai grieztu [[turbīna|turbīnu]]. Turbīna ar [[zobrats|zobratu]] un [[kardānpārvads|kardānpārvadu]] palīdzību nodod griezes momentu uz vilces reduktoriem, kuri piedzen lokomotīves dzenošās asis. Pielieto uz mazas un vidējas jaudas manevru lokomotīvēm (TGM3, TGM23, u.c.) Tāpat hidropārvadi tiek pielietoti Rīgas vagonbūves rūpnīcā ražotajiem DR1A un DR1Am markas dīzeļvilcieniem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Stiprāks
|attēls                    = Stronger film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stronger''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Deivids Gordons Grīns]]
| producents               =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Skots Silvers]]
* [[Tods Lībermans]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Džons Polono]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Tatjana Maslanija]]
* [[Miranda Ričardsone]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Džesika Landija]]
| mūzika                   = [[Maikls Brūks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Nine Stories Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|9|22|ASV|2017|9|29|Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stronger-2017|title=Stronger|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 7, 2019|archive-date={{dat|2019|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190306121706/http://www.bbfc.co.uk/releases/stronger-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=stronger.htm|title=Stronger (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Stiprāks"''' ({{val|en|Stronger}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džefa Baumana un Breta Vitera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Deivids Gordons Grīns]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Tatjana Maslanija]], [[Miranda Ričardsone]], [[Klānsijs Brauns]] un [[Džesika Landija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Ieguldījums''' ir [[nauda]]s līdzekļu vai citu aktīvu iegūldīšana komerciālā pasākumā ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidzamboanga
| official_name = ''Zamboanga del Sur''
| image_skyline = Rodolfo's Beach Resort with Igat Island.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piekrastes kūrorts Igatas līča krastā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Zamboanga del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Zamboangas Pussala]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1952
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 7301
| population_total = 1047455
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 50 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Pagadiana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 27
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Pagadiana]]
| p3 = '''26 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[magindanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ZAS
| website                  = {{URL|http://www.zamboangadelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidzamboanga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Katimugang Zamboanga}}, {{val|en|Province of Zamboanga del Sur}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Habagatang Zamboanga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Zamboangas Pussala]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 26 municipalitātēs un sīkāk 611 barangajā. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Pagadiana]]. Statistiski provincei dažkārt pieskaita [[Zamboanga]]s pilsētu, kas ir politiski un administratīvi neatkarīga un kopš 2001. gada nav arī ģeogrāfiski ar provinci saistīta.

sentences:
[[Kategorija:Kartāga]]
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Kartaga]]

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Grieķijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Grieķijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences: '''HCoV-229E''' jeb '''cilvēka koronavīruss 229E''' ({{val|en|Human coronavirus 229E}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[Alfakoronavīrusi|alfakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref>E. R. Gaunt,1 A. Hardie,2 E. C. J. Claas,3 P. Simmonds,1 and K. E. Templeton. Epidemiology and Clinical Presentations of the Four Human Coronaviruses 229E, HKU1, NL63, and OC43 Detected over 3 Years Using a Novel Multiplex Real-Time PCR Method down-pointing small open triangle. J Clin Microbiol. 2010 August; 48(8): 2940–2947.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Romāns J. Izraēls
 | oriģinālnos = ''Roman J. Israel, Esq.''
 |      attēls = Roman J. Israel, Esq..png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* [[Tods Bleks]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Denzels Vašingtons]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Denzels Vašingtons
* [[Kolins Ferels]]
* [[Karmena Edžogo]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Macro Media]]''
* ''[[Topic Studios]]''
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[The Culture China/Image Nation Abu Dhabi Content Fund]]''
* ''[[Escape Artists]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|9|10|Toronto kinofestivāls|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/roman-j-israel-esq-2017|title=Roman J. Israel, Esq.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 25, 2018|archive-date={{dat|2018|09|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180908062847/http://www.bbfc.co.uk/releases/roman-j-israel-esq-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Romāns J. Izraēls"''' ({{val|en|Roman J. Israel, Esq.}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Kolins Ferels]] un [[Karmena Edžogo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|10||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=''DeepL''
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|veids=[[Mašīntulkošana]]
|valsts=
|īpašnieks=DeepL GmbH
|darbību_uzsāka={{dat|2017}}
|valodas=Daudzvalodu|komerciāla=Jā
|reģistrācija=Nē
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=[https://www.deepl.com]}}
'''''DeepL''''' ir tiešsaistes [[tulkotājs]], kura pamatā ir [[mašīntulkošana]]. 2017. gada augustā to izveidoja [[Ķelne|Ķelnē]] bāzētā ''DeepL GmbH''. Serviss ļauj veikt tulkošanu vairāk nekā 700 valodu pāros, pamatojoties uz 31 valodu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Colt Potato Digger.JPG
|paraksts           =
|nosaukums          = [[Colt-Browning M1895]]
|valsts             = ASV, Krievija, Spānija
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       = [[Džons Braunings]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = Colt’s Manufacturing Company
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 400-450
|sākuma_ātrums      =
|attālums           =
|masa               = 16kg
|garums             = 1040 mm
|stobrs             = 711 mm
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''''Colt-Browning M1895''''' ir [[ASV]] 7,62 mm [[ložmetējs]], kas tika ražots 1890. gados [[Džons Braunings|Džona Brauninga]] vadībā.
Pirmais karadarbībā izmantotais automātisko ieroču modelis, kas īstenoja pulvergāzu izvadīšanas principu<ref>https://archive.org/details/hatchersnotebook00shat</ref><ref>https://archive.org/details/handbookordnance00wade</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 50020 Dentalina commonis.jpeg
|     att_nosaukums= Nodosariāta ''[[Dentalina communis]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Nodosariata
|          klase_lv = Nodosariātas
|         binomial = Nodosariata <small>Mikhalevich, 1980</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hormosinana}}
* {{TaksoSaite|Nodosariana}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Nodosariātas''' (''Nodosariata'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] klase (vai apakšklase), kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Klasi 1980. gadā izveidoja padomju zooloģe [[Valērija Mihalēviča]]. Ir zināma viena [[Parazītisms|parazītiska]] suga. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] nodosariātas ir zināmas no [[Silūra periods|silūra perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kaspars
|     vārds_orig = ''Wilhelm Kaspar''
|         attēls = Grab Vilhelm Kaspar.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Kaps Cēsīs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Raudas muiža, [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tumes pagasts]] {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gotlobs Zontāgs
|     vārds_orig = Carl Gottlob Sonntag
|         attēls = Karl Gottlob Sonntag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Rādeberga]], [[Saksijas Karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Zontāgs (apšuvumu meistars un rātes loceklis)
Kristīna Elizabete (dzim. Rumpolte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ģertrūde Hedviga (dzim. Grāve, apprecējušies 1789. gada 20. novembrī [[Rīga|Rīgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{navbox
|name = Fudzjaņa
|title = [[Fudzjaņa]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjuaņdžou]]
* [[Džandžou]]
* '''[[Fudžou]]'''
* [[Lunjaņa]]
* [[Naņpina]]
* [[Ninde]]
* [[Putiaņa]]
* [[Saņmina]]
* [[Sjameņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Fudzjaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
'''Arhimandrīts''' ({{val-el|ἀρχιμανδρίτης}}, archimandrítēs; no ''ἀρχή'', vadītājs un ''μάνδρα'', klosteris) ir augstas pakāpes [[pareizticība|pareizticīgās baznīcas]] garīdznieks mūks, parasti vīriešu klostera priekšnieks vai garīgās mācību iestādes rektors.<ref>[https://tezaurs.lv/arhimandr%C4%ABts arhimandrīts] tezaurs.lv</ref> [[Romas Katoļu baznīca]]s hierarhijā viņam atbilst [[abats]].
Zemāka līmeņa klosteru priekšniekus sauca par [[igumens|igumeniem]] ({{val-el|ἡγούμενος}}, hēgoúmenos — "vadītājs").<ref>[https://tezaurs.lv/igumens igumens] tezaurs.lv</ref>

sentences:
'' nosaukums]]
'''Starptautiskā tirgvedība''' ir [[tirgvedība]]s joma, kas koncentrēta uz uzņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu atbalstu starptautiskajos eksporta tirgos. Globalizācija un jauno tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka aizvien lielākam uzņēmumu lokam ir jāattīsta darbība eksporta tirgos, ne tikai lai izmantotu eksporta izaugsmes iespējas, bet arī lai izturētu konkurenci mājas tirgū, ko rada globālo uzņēmumu ienākšana tajos. Ikviens uzņēmums, kas darbojas tikai savā mājas tirgū, vai vienā valstī, vienmēr ir pakļauts riskam, ka to izkonkurēs kāds cits uzņēmums, vai arī tam, ka mājas tirgū tas sasniegs maksimālo tirgus daļu un vairs nespēs nodrošināt uzņēmuma izaugsmi. To var ietekmēt patērētāju gaumes maiņa, ienākumu līmeņa krišanās, vai nelielais iedzīvotāju skaits. Arī tehnoloģiju sniegtā iespēja strauji palielināt ražošanas apjomus un samazināt produkta cenu, parasti noved pie mājas tirgus pārsātināšanas un nepieciešamības meklēt noietu eksporta tirgos. Svarīga ir arī nepieciešamība atpelnīt produkta izstrādē un ražošanas uzsākšanā investētie līdzekļi, ko vieglāk izdarīt paplašinot tirgus apjomu, ieejot ārvalstu tirgos. Ieiešana starptautiskos tirgos sniedz uzņēmumam jaunas izaugsmes iespējas un samazina riskus tā pastāvēšanai.

sentences:
[[Kategorija:Trilleri]]
[[Kategorija:Zinātniskās fantastikas filmas]]

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti|Kzulzciema]]
[[Kategorija:Talsu rajons|Kzulzciema]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valodas infokaste
 |        name = Papjamento
 |  nativename = ''Papiamentu''
 |      states = [[Aruba]], [[Kirasao]], [[Bonaire]]
 |    speakers = 341 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ethnologue.com/language/pap|title=Papiamentu | Ethnologue|date=October 23, 2019|website=web.archive.org|access-date={{dat|2021|06|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023172701/https://www.ethnologue.com/language/pap}}</ref>
 |      script = [[latīņu alfabēts]] (papjamento ortogrāfija)
 | familycolor = Kreolu
 |        fam1 = [[portugāļu kreoliskās valodas]]
 |        fam2 =
 |        iso2 = pap
 |        iso3 = pap
 |         map = Papjamento izplatība
}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Kvorums''' ({{val|la|quorum}}) ir ar likumu noteiktais sēdes vai sapulces dalībnieku skaits, kas ir pietiekams, lai sanākušie būtu tiesīgi lemt.

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Berģi|Berģi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Berģi
|attels             =
|paraksts           = Bonaventūras muiža (klasicisms).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,706 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 942 (2018)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Rīga)|1.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =LV-1024
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bergi/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Kazahstāna]]
[[Kategorija:Kazahstāna]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Visla
| citvaloda         = pl
| oriģinālnosaukums = Wisła
| attēls            = Modlin spichlerz.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             = PL_Visla.png
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Beskīdi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baltijas jūra]]
| baseina_valstis   = {{POL}}
{{BLR}}
{{UKR}}
{{SVK}}
| tek_caur          = {{POL}}
| garums            = 1047
| iztekas_augstums  = 1106
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 1080
| gada_notece       =
| baseins           = 194 424
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Nareva]], [[Sana (upe)|Sana]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
[[Kategorija:Kuveita]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kuveita]]

sentences: '''Tēls''' ir priekšstats, kas rodas lasītāja uztverē, lasot literāru darbu.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> [[filozofija|Filozofijā]] tēls ir objektīvās [[īstenība]]s atspoguļojums [[subjekts|subjekta]] [[apziņa|apziņā]]. Tēls ir [[ideāls]] un rodas galvas [[smadzenes|smadzeņu]] [[psihisks process|psihisko procesu]] kontekstā. Tēls struktūrā nesaraujami saistīts ar racionālo. Atšķirībā no [[simbols|simbola]] un [[zīme]]s tēls ir oriģināla adekvāts, patiess atspoguļojums. Tēls neaptver visu oriģināla satura bagātību; tas objektā atspoguļo būtisko.

sentences: {{Commonscat|Swimming at the Olympics|Peldēšana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = androrāls, madiols,
metandrēns
|           CAS numurs = 58-18-4
|      ķīmiskā formula = C20H30O2
|              molmasa = 302,451
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 162—168 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metiltestosterons''' ir sintētiskais [[steroīdie hormoni|steroīdais hormons]] ar [[androgēni|androgēnām]] īpašībām. Ķīmiski tas ir [[testosterons|testosterona]] metilatvasinājums (metilgrupa pievienota [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 17. pozīcijā, blakus [[hidroksilgrupa]]i). Metiltestosterons ir bezkrāsaini, [[acetons|acetonā]] un [[etanols|etanolā]] šķīstoši kristāli. Ūdenī praktiski nešķīst.

== Izmantošana ==
Lieto perorāli kā sintētisku aizvietotāju testosteronam. Izmanto vīriešu [[dzimumdziedzeri|dzimumdziedzeru]] hipofunkcijas ārstēšanai, [[krūts vēzis|krūts vēža]] ārstēšanai sievietēm; aizvietotājterapijai pamatpreparāta izvēles laikā. Ir dažādi blakusefekti ([[ginekomastija]], [[asinsspiediens|asinsspiediena]] paaugstināšanās; iespējama dzelte<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa. Praktiskā farmakoloģija. R:, Zāļu infocentrs, 2011, 410. lpp. {{ISBN|978-9984-854-20-5}}</ref>). Tā kā metiltestosterona lietošana palielina fizisko spēku un izturību, tas ir populārs [[dopings]] un vairumā valstu nav brīvā pārdošanā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Grigorijs Kaidanovs
|     vārds_orig = ''Gregory Kaidanov''
|         attēls = Kaidanov0201 051.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Grigorijs Kaidanovs 2002. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1959
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdičiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Privātās lietas
| attēls                   =  Personal Effects (2008 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Personal Effects''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Deivids Holanders]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Kirks Šo]]
* [[Tims Makgrets]]
* Deivids Holanders
* [[Elito Deiviss]]
| scenārija autors         = Deivids Holanders
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Feifere]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Johans Johansons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Cinefilm]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Media Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|12|12|Aiovas pirmizrāde|2009|3|5|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/personal-effects-2009|title=Personal Effects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Privātās lietas"''' ({{val|en|Personal Effects}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Rika Mūdija stāstu ''Mansion on the Hill''. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Holanders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mišela Feifere]], [[Eštons Kučers]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|12||bez}} Aiova.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pilosa6.JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex pilosa|autors=Scop.|suga_lv=Matainais grīslis|suga=Carex pilosa}}'''Matainais grīslis''' ({{val|la|Carex pilosa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi un disjunkti sastopama [[Eiropa]]s centrālajā un austrumu daļā, kā arī [[Austrumāzija|Austrumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] matainais grīslis ir sastopams ļoti reti, tikai valsts dienvidrietumu daļā. Ir idenfiticētas atradnes [[Lazdukalnu upīte]]s tuvumā<ref>[https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/69konference/prezentacijas/geomatika/Ilisko_Soms_Grislis.pdf Latvijas Universitātes 69. zinātniskā konference, ''Aizsargājamās augu sugas matainā grīšļa atradņu izvietojumu noteicošo faktoru ģeostatistiskā analīze ar ArcGIS''], 17., 18. lpp.</ref> un [[Zvirgzdenes ezera salas]] dabas liegumā.

sentences:
[[Kategorija:Velsa]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Velsa]]

sentences: '''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

sentences: '''1. februāris''' ir gada 32. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 333 (334 garajā gadā) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Emisārs''' (no {{val|la|emissarius}} — 'sūtītais') ir [[valsts]] vai politiskas organizācijas pārstāvis, kas nosūtīts uz citu valsti dažādu uzdevumu (tai skaitā slepenu) izpildei. Lielākoties emisāra misijai nav oficiāls raksturs. Parasti emisārs pārbauda dažādu personu nostāju, sagatavo pamatu turpmākajai darbībai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Utkins
|     vārds_orig = ''Владимир Валентинович Уткин''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ķirurģija]], [[pulmonoloģija]]
|          grāds = [[Doktors (akadēmiskais grāds)|medicīnas doktors]]
|   darba_vietas = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]], Maskavas 1. Medicīnas institūts
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Pauls Stradiņš]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = Latvijas Pulmonoloģijas centra radīšanas iniciators (1969)
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagāts zinātnes darbinieks (1982)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Utkins''' ({{val|ru|Владимир Валентинович Уткин}}; dzimis {{dat|1932|6|27}}, miris {{dat|1994|8|23}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[ķirurģija|ķirurgs]] [[pulmonoloģija|pulmonologs]], habilitētais medicīnas zinātņu doktors, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis (1993).<ref name="i.med">{{tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Utkins |url=http://www.ieverojamiemediki.lv/u/utkins-vladimirs/ |website=100 nozīmīgas personas Latvijas medicīnas vēsturē}}</ref>

sentences:
s zinātni.]]
 "Dievs kā Ģeometrs (arhitekts)" no ''Bible moralisée'' (13. gs.).]]
'''Brīvmūrniecība''', arī '''Brīvmūrnieku ordenis''', '''masonu''' jeb '''frankmasonu''' (no {{val|fr|franc}} — 'brīvs', ''maçon'' — 'mūrnieks') '''kustība''', ir saskaņā ar [[brālība]]s principiem veidota organizācija, lielā mērā arī vairāk vai mazāk integrēta vispasaules savienība, kuras dalībniekus — brīvmūrniekus — vieno kopīgi [[morāle]]s, [[ētika]]s, [[filosofija]]s, [[metafizika]]s principi un [[ideāls|ideāli]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dukstigala Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/11108242.jpg
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex sylvatica|suga_lv=Meža grīslis|autors=Huds.|binomial=Carex sylvatica|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex sylvatica.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}
'''Meža grīslis''' ({{val|la|Carex sylvatica}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži [[Latvija]]s teritorijas lapkoku un lapkoku — egļu [[Mežs|mežos]] un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-sylvatica-huds/|title=meža grīslis - Carex sylvatica Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-06}}</ref>

sentences: '''Polārā diena''' - laika periods, kad [[Saule]] nepazūd zem horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā diena novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā diena ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās dienas iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā diena un arī polārā nakts. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[Baltā nakts|baltās naktis]], bet kad aiz lokiem ir polārā diena, tad polāro loku tuvumā ir garas dienas un ļoti īsas naktis.

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Adams Beks
 |    vārds_orig = ''Adam Back''
 |        attēls = Adam Back 2014.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Beks 2014. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1970
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = anglis
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Ekseteras Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Adams Beks''' ({{val-en|Adam Back}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vitolds Gombrovičs
|     vārds_orig = Witold Gombrowicz
|         attēls =Witold_Gombrowicz_by_Bohdan_Paczowski_-_detail.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Malošice (''Małoszyce'') pie [[Opatova]]s,  [[Kongresa Polija]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1969
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vānsa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = {{POL}}, {{ARG}}, {{FRA}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Ferdidurke]]" (''Ferdydurke'', 1937)
|    ietekmējies = [[Fjodors Dostojevskis]], [[Anna Redklifa]], [[Bruno Šulcs]]
|     ietekmējis = [[Milans Kundera]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Tasdevil_large.jpg
| att_nosaukums =[[Tasmanijas velns]] (''Sarcophilus harrisii'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Dasyuromorphia
| kārta_lv=Plēsīgie somaiņi
| dzimta = Dasyuridae
| dzimta_lv = Plēsējsomaiņu dzimta
| apakšdzimta = Dasyurinae
| apakšdzimta_lv = Caunsomaiņu apakšdzimta
| cilts = Dasyurini
| cilts_lv = Caunsomaiņu cilts
| ģints = Sarcophilus
| ģints_lv = Velnsomaiņi
| binomial= Sarcophilus <small>([[Frédéric Cuvier|Cuvier]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Feigmanis''' (1885, [[Dundaga]]s pagastā - 1941?) bija Latvijas Republikas Valsts kontroles departamenta direktors. Apcietināts un izsūtīts uz Krieviju 1941. gada 14.jūnijā. Stokholmas ložas [[„Den Nordiska Första”]] brālis. Stokholmas Andreja ložas [[„Den Nordiska Cirkeln”]] brālis (1938).

sentences: '''Roberts Mihaels Borhards''' (''Robert Michael Borchardt'', 1830–1910), bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] fotogrāfs. Arī viņa jaunākie brāļi [[Čārlzs Borhards]] (Kārlis Amands Borhards, 1834—1892) un [[Gothards Ferdinands Borhards]] (1836–1885) bija fotogrāfi.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2472''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2472''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|6|27|SK}} 16:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2011
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~120 dienas
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|10|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2011" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 81,39°
| Periods                = 90,07 min
| Apoapsīda              = 339 km
| Periapsīda             = 217 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2462]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2480]]
}}
'''Kosmos-2472''' (''Космос-2472'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada jūnijā.

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1927
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzīves_vieta = [[Detroita]], [[Mičigana]]<br />[[Annārbora]], [[Mičigana]]
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Mičiganas Universitāte]]
| alma_mater =[[Veina Universitāte]]
| zinātne =[[fizika|fiziķis]]
| sasniegumi =[[Leita-Upatnieka hologramma]]
}}

sentences: '' bija viens no populārākajiem lauku blūza māksliniekiem]]

sentences:
{{jāuzlabo|jāsalabo saišu formatējums; jāizņem saites uz ārējiem resursiem tekstā}}
{{atsauces+}}

sentences: '''Saistību apkalpošanas koeficients (DSCR)''' ir rādītājs, kas sniedz informāciju par uzņēmuma spēju segt saistību maksājumus konkrētajā periodā. Tā ir bieži izmantota mēraukla, kas rāda, vai uzņēmums spēj nopelnīt pietiekami daudz [[nauda]]s, lai spētu segt savas [[Saistības|saistības]]. Jo augstāks ir šis rādītājs, jo lielākas izredzes saņemt [[Aizdevums|aizdevumu]].

sentences: Šajā rakstā ir apkopota informācija par '''radiostacijām Latvijā'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Flintstones in Viva Rock Vegas''
| attēls                   = Flintstonesmov.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Braiens Levamts]]
| producents               =
* [[Brūss Koens]]
| scenārija autors         =
* [[Debora Kaplana]]
* [[Harijs Elfonts]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Marks Adijs]]
* [[Kristena Džonstone]]
* [[Stīvens Boldvins]]
* [[Džeina Krakovska]]
* [[Tomass Gibsons]]
* [[Alans Kamings]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[Hanna-Barbera Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|4|28||bez}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/flintstones-viva-rock-vegas-2000|title=The Flintstones in Viva Rock Vegas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|83 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=flintstones2.htm|title=The Flintstones in Viva Rock Vegas (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|59,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Flintstones in Viva Rock Vegas''''' ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Braiens Levants]]. Galvenās lomas atveido [[Marks Adijs]], [[Kristena Džonstone]], [[Stīvens Boldvins]], [[Džeina Krakovska]], [[Tomass Gibsons]] un [[Alans Kamings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|4|28||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis fon Bukshēvdens
| vārds_orģ           = ''Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden''
| attēls              = Karlos Matthias von Buxhoeveden.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Krievijas Impērija]]s sūtnis Dānijā
| term_sākums         = 1910
| term_beigas         = 1917
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1856|3|14}}
| dzim_vieta          = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1935|8|4|1856|3|14}}
| mir_vieta           = [[Brisele]], {{BEL}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Alilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH2=CHCH2OH
|molmasa=58,08
|blīvums=854
|kušanas temperatūra=−129 °C
|viršanas temperatūra=97 °C
}}
'''Alilspirts''' (propenols, CH2=CHCH2OH) ir vienkāršākais stabilais nepiesātinātais [[spirts]] ([[vinilspirts]] CH2=CHOH brīvā veidā nav pazīstams, jo uzreiz pārgrupējas par [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] (sk. [[tautomērija]])).

sentences:
{{Interešu izglītības iestādes infokaste
|         nosaukums = Bērnu un jauniešu centrs "Daugmale"
|            attēls = BJC_"Daugmale"_ēka_Jēkabpils_ielā_19a.jpg
|        attēla_izm =
|   attēla_paraksts = BJC "Daugmale" ēka Jēkabpils ielā 19a
|              logo = BJC "Daugmale" LOGO.gif
|          logo_izm =
|     logo_paraksts =
|             karte =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
|   kartes_paraksts =
|     kartes_izmērs =
|             vieta = [[Rīga]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils iela]] 19a
|             veids =
|          dibināta = 1965. gada 16. septembrī
|        vadība_nos =
|            vadība =
|       vadība_nos2 =
|           vadība2 =
|        programmas = Sporta interešu izglītība,
tehniskā jaunrade,
kultūrizglītība,
vides interešu izglītība,
citas
|         kolektīvi =
|           pulciņi =
| kolektīvi_pulciņi =
|          pedagogi =
|          audzēkņi =
|      audzēkņu_vec = 2 - 25
|         mājaslapa = www.bjcdaugmale.lv
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ginkgolepis tenericostatus zvīņa.jpg
| att_nosaukums =''Ginkgolepis tenericostatus'' zvīņa.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Acanthodiformes
| kārta_lv =Akantodveidīgās
| dzimta =Cheiracanthidae
| dzimta_lv =Heirakantīdas
| ģints =Ginkgolepis
| ģints_lv =Ginkolepji
| iedalījums =
| kategorijas =nē
| binomial = Ginkgolepis Pinakhina et Märss, 2018
}}
'''Ginkolepji''' (''Ginkgolepis'') ir [[Heirakantīdas|heirakantīdu]] [[Akantodes|akantodu]] ģints. Šo ģinti izdalīja Darja Pinakina un [[Tiju Mersa]] 2018. gadā. Nosaukums ''Ginkgolepis'' nozīmē ginka zvīņa (no latīņu ''ginkgo'' – ginks un ''lepis'' – zvīņa, no zvīņas vainaga formas, kas atgādina [[Divdaivu ginks|divdaivu ginka]] lapu). Tās pārstāvji bija izplatīti [[Vidusdevons|vidusdevonā]], no [[Narvas svīta|narvas]] līdz [[burtnieku svīta]]i, [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]]. Ja apstiprināsies, ka arī ''Devononchus ketlerensis'' (Lebedev & Lukševičs 2017) ir pieskaitāms ginkolepju ģintij, tad tās izplatība paplašinās līdz [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenai]] un [[Orlas apgabals|Orlas apgabalam]] [[Krievija|Krievijā]]. Šīm [[Zivis|zivīm]] ir zināmas tikai [[zvīņas]]. Veseli ķermeņi nav atrasti. Ginkolepju ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Ginkgolepis tenericostatus]]''.

sentences: [[Rīgas Grebenščikova lūgšanu nams|Grebenščikova baznīca]] [[Rīga|Rīgā]] (2002)]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kingedvardpointa
| oriģinālnosaukums    = King Edward Point Research Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = King Edward Point (South Georgia).jpg
| paraksts             =
| karte                = Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=54| latm=17| lats=0| latNS= S
| longd=36| longm= 30| longs= 0| longEW=W
| novietojums          = [[Dienviddžordžija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1909
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[British Antarctic Survey|BAS]]
| pers_vasara          = 18
| pers_ziema           = 8
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Kingedvardpointa''' ({{val|en|King Edward Point Research Station}}) vai '''Stacija M''' (''Station M'') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vissezonas polārstacija [[Antarktika|Antarktikā]], formāli [[Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas|Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu]] administratīvais centrs. Izvietojusies [[Dienviddžordžija]]s salā, zemesragā [[Karaļa Edvarda līcis|Karaļa Edvarda līča]] ziemeļu piekrastē ap {{nobr|800 m}} no bijušās [[vaļu medības|vaļu mednieku]] pilsētiņas [[Grītvikena]]s, ar kuru to pa līča ziemeļu krastu savieno autoceļš. Stacija ir apdzīvota visu gadu, tās galvenās funkcijas ir pētniecība [[zvejniecība|zvejniecībā]], kā arī valdījuma administratīvo funkciju nodrošināšana. Kingedvardpointā ir pasts un viesnīca, izbūvēta kuģu piestātne.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mclaren.gs/k_e_p_.htm |title=King Edward Point |access-date={{dat|2007|09|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070927205940/http://www.mclaren.gs/k_e_p_.htm |archivedate={{dat|2007|09|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrāk
| attēls                   = Faster2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Faster''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džordžs Tilmans jaunākais]]
| producents               =
* [[Mārtins Šafers]]
* [[Liza Glocere]]
* [[Tonijs Geitons]]
* [[Roberts Teitels]]
| scenārija autors         =
* Tonijs Geitons
* [[Džo Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[State Street Pictures]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izplatītājs              = ''CBS Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|11|24|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/faster-2010|title=Faster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=faster10.htm|title=Faster|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|35,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ātrāk''' ({{val|en|Faster}}) ir 2010. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džordžs Tilmans jaunākais]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|24||bez}}.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens
| image         = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Portrets no [[Broce]]s kolekcijas
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1740|10|8|}}
| location      = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad — {{EST}})
| deathdate     = {{dat|1784|07|03|}}
| deathplace    = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
 pie Juglas ezera (Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens, 1780-1781)]]
'''Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens''' ({{val-de|Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen}}, 1740–1784) bija [[Vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]] un [[gleznotājs]].

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes bijušie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Fujitsu]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga granulate|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga granulata|suga_lv=Sīpoliņu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga granulata 140505.jpg}}
'''Sīpoliņu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga granulata}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama [[pļava|pļavās]], upju krastos, skrajos krūmājos un [[kāpa|kāpās]], bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/saxifraga-granulata-l/|title=sīpoliņu akmeņlauzīte - Saxifraga granulata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-07}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1905
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Rijnieks''' (dzimis {{dat|1905}}, miršanas datums ''nav zināms'') bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, [[politieslodzītais]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}

sentences:
{{commonscat|Latvia University of Life Sciences and Technologies|Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte}}
{{catmain}}

sentences: Par '''aizspriedumu''' sauc pārsteidzīgu, novecojušu vai citādi nepietiekami pamatotu [[spriedums|spriedumu]]. Nereti par aizspriedumiem dēvē kādu [[sociāla grupa|sociālu grupu]] negatīvu vērtējumu, kas balstīts uz vispārinājumu. Aizspriedumi bieži vien ir [[stereotips|stereotipu]] pamatā, nevis otrādi, tie parasti izpaužas [[diskriminācija|diskriminācijā]] pret kādu grupu vai atsevišķiem tai piederīgajiem vērstā uzvedībā. Aizspriedumi var būt saistīti arī ar cilvēku [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu]]. Aizspriedumus nosaka cilvēku sociāli ekonomiskais statuss, sociāli ekonomiskā situācija un sabiedrībā valdošā [[ideoloģija]]. Atbrīvošanās no aizspriedumiem ir ļoti grūta, to saknes bieži vien ir meklējamas jau agrā bērnībā, tos uztur un nostiprina cilvēka [[informācija]]s uztveres un apstrādes atsevišķi mehānismi, reizēm arī rakstītas vai nerakstītas sabiedrībā pieņemtās normas. Individuāli kontakti var mazināt aizspriedumus pret kādu vai pat novest pie pilnīgas to izskaušanas. Aizspriedumus var ietekmēt ne tikai tiešie kontakti, bet arī to vai citu grupu atspoguļojums masu informācijas līdzekļos, kinofilmās, literatūrā<ref>Reņģe V., 1999, Organizāciju psiholoģija, Kamene, 171. lpp.</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Heinrihs Loskīls
|          vārds_orig =
|              attēls = Georgs Heinrihs Loskīls 1803.png
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = 1803. gada portrets
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rinda (ciems)|Rinda]], [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 23
|             m_vieta = Bētleme, [[Pensilvānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  garīdznieks, pedagogs
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences:
'''Īscaurule''' ir [[Caurule|caurules]] nogrieznis. Īscaurules ar vienu nenoslēgtu galu tiek izmantotas dažādās tvertnēs gāzes, tvaika vai šķidruma izvadīšanai vai iesūkšanai. Par īscaurulēm sauc arī relatīvi īsas caurules, kas savieno tvertnes vai citas caurules. Pārejas īscaurulei katram galam ir atšķirīga forma un izmērs. Atkarībā no savienošanas veida īscaurulei galā var būt [[atloks]], [[vītne]] vai [[platgals]]. Īscauruli ar ārējo vītni sauc par iemavu, ar iekšējo vītni — par īscauruli ar uzgriezni.
[[Kategorija:Caurules]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Revolut.svg
| image_size       =
| image_caption    = ''Revolut'' logotips
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Finanšu tehnoloģijas
| products         =
| services         =
| revenue          = {{increase}} €375 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = {{increase}} €26 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 6,000<ref>{{ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|title=Fintech firm Revolut assembles behavioural team after criticism of its corporate culture|publisher=theguardian|access-date=6 January 2023|archive-date=1 February 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230201102141/https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|dead-url=no}}</ref>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.revolut.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = ParusCaeruleus.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Cyanistes
 |      ģints_lv = Zilzīlītes
 |          suga = C. collybita
 |       suga_lv = Zilzīlīte
 |      binomial = Cyanistes caeruleus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
 |      sinonīmi = ''Parus caeruleus''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|       ezers = Koipasas ezers
|      attēls = Salar_de_coipasa.png
|    paraksts = Koipasa solončaka un Koipasas ezera satelītaina
|         map = Bolīvija
| plat_d=19 | plat_m=23 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=68 | gar_m=10 | gar_s= | gar_EW=W
|        vieta = {{BOL}}
|      platība = 2200
|       garums =
|  Vid_dziļums =
|  Max_dziļums =
|      tilpums =
| augstums_vjl = 3658
|       izteka =
|      baseins =
|      valstis = [[Bolīvija]], [[Čīle]]
|        salas =
|     pilsētas =
}}
'''Koipasas ezers''' ({{val|es|Lago Coipasa}}) ir augstkalnu [[sālsezers]] [[Bolīvija]]s rietumu daļā, [[Oruro departaments|Oruro departamentā]], ap 160 km no [[Oruro]]. Otrs lielākais sālsezers Bolīvijā. Izvietojies [[Koipasa]]s [[solončaks|solončakā]] netālu no [[Čīle]]s robežas.<ref name="andes.zoom-maps.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://andes.zoom-maps.com/ |title=www.andes.zoom-maps.com |access-date={{dat|2015|12|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100924154519/http://andes.zoom-maps.com/ |archivedate={{dat|2010|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Filipīnās|pilsētu Apvienotajā Karalistē|Vigana (Anglija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vigana
 | official_name            = ''Vigan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Calle Crisologo, Vigan, Philippines - One of The New 7 Wonder Cities of The World.jpg
| image2                   = Plaza Burgos.jpg
| image3                   = Ilocos Sur Capitol.jpg
| image4                   = Vigan coast 3.jpg
| image5                   = Vigan Cathedral, Vigan , Ilocos Sur.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos sur vigan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1572
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 39
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 25.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 53935
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 34 | lats = 29 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 23 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 69
 | website                  = {{URL|http://www.vigancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
| embedded =
{{designation list
 | embed = y
 | designation1 = WHS
 | designation1_offname = Viganas vēsturiskā pilsēta
 | designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
 | designation1_number = [https://whc.unesco.org/en/list/502rev 502Rev]
 | designation1_criteria = ii, iv
 | designation1_type = Kultūra
 | designation1_free1name = Valsts
 | designation1_free1value = Filipīnas
}}
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Grenada''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Grenāda
|           karoga_nosaukums = Grenādas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Grenada.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Grenādas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Grenada.svg
|              kartes_attēls = Grenada in its region.svg
|                valsts_moto = ''Ever Conscious of God We Aspire, Build and Advance as One People''
|               valsts_himna = ''[[Hail Grenada]]''
|               royal_anthem = ''[[God Save the Queen]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|                    demonym =
|            etniskās_grupas =
|              galvaspilsēta = [[Sentdžordžesa]]
|latd=12 |latm=03 |latNS=N |longd=61 |longm=45 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Parlamentārā demokrātija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Monarhs|Karalis]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ģenerālgubernators]]
|              valsts_galva2 = [[Cécile La Grenade]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Premjerministrs]]
|              valsts_galva3 = [[Keith Mitchell]]
|                legislature = [[Parlaments]]
|                upper_house = [[Senāts]]
|              platība_rangs = 203.
|                platība_km2 = 344
|             procenti_ūdens = 1,6
|         iedzīvotāju_skaits = 109 590
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 185.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 318,58
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 45.
|                    IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,457 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2010/01/weodata/weorept.aspx?sy=2007&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=328&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=57&pr.y=7 |title=Grenāda|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2010-04-21}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2016
|         IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 13 599
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,750
|                  HDI_rangs = 79.
|                   HDI_gads = 2014
|             HDI_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Austrumkarību dolārs]]
|               valūtas_kods = XCD
|         country_code       =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = −4
|                  drives_on = left
|                     domēns = [[.gd]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +1-473
|                   piezīmes = a 2002.
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pāvels Popovičs
|     vārds_orig = ''Павел Романович Попович''
|         attēls = Pavel Popovich.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = P. Popovičs 2008. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Uzina, [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Gurzufa]], [[Krima]], {{UKR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Romans Popovičs
Feodosija Popoviča (Semenovskaja)
|          brāļi = Pjotrs Popovičs
Nikolajs Popovičs
|          māsas = Marija Tkačenko
Nadežda Popoviča
|   dzīvesbiedrs = 1. Marina Popoviča (Vasiļjevna)
2. Aļevtina Popoviča (Ožegova)
|          bērni = Natālija Bereznaja
Oksana Karlova
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 18 d 16 h 27 min
| kos_iesaukums = 1960.
| kos_misija =
| kos_kuģi = ''[[Vostok-4]]'', ''[[Sojuz-14]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1951.—1993.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Pāvels Popovičs''' ({{val|uk|Павло Романович Попович}}, {{val|ru|Павел Романович Попович}}, dzimis {{dat|1930|10|5}}, miris {{dat|2009|9|29}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], pirmais [[ukraiņi|ukrainis]], kas lidojis kosmosā 1962. gada 12. augustā.

sentences:
{{Proton 2. pakāpe|}}
'''Proton 2. pakāpe''' - [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete|nesējraķetē]] [[Proton (nesējraķete)|Proton]] kā otro pakāpi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Loxia pytyopsittacus, Budby Common 3.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Furukorsnebb.jpg
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia pytyopsittacus
 |       suga_lv = Priežu krustknābis
 |      binomial = Loxia pytyopsittacus
([[Moritz Balthasar Borkhausen|Borkhausen]], 1793)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Priežu krustknābis''' (''Loxia pytyopsittacus'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumdaļā.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720638/0 IUCN: Loxia pytyopsittacus]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kopējās izmeklēšanas grupas''', [[akronīms]] — '''KIG''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=LEGISSUM%3Al33172#|title=Kopējās izmeklēšanas grupas|website=eur-lex.europa.eu|access-date=25.12.2021|date=12.01.2017}}</ref> ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Joint Investigation Teams, JIT'') ir [[Tiesībaizsardzība|tiesībsargājošas]] un [[Tiesa|tiesu]] spriedošas grupas, kuras uz noteiktu laiku un noteiktiem mērķiem izveido [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] (ES) [[Eiropas Savienības dalībvalsts|dalībvalstu]] tiesībsargājošās un tiesu iestādes, lai izmeklētu starptautiskos [[Noziegums|noziegumus]]. Šādas grupas var izveidot vismaz divas ES valstis. Šo grupu darbībā var iesaistīties [[Eiropols]], [[Eirojusts]], [[Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai]], tajās var piedalīties arī trešo valstu (valstu, kas nav ES) pārstāvji.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Filipss Idovu
 |          attēls = 20090818_Phillips_Idowu.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = F. Idovu 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|30}}
 |         dz_viet = [[Londona]], {{ENG}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}<br />{{ENG}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Trīssoļlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = Belgrave Harriers
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Filipss Idovu''' ({{val|en|Phillips Olaosebikan Idowu}}; dzimis {{dat|1978|12|30}} [[Londona|Londonā]], [[Anglija|Anglijā]]) ir profesionāls Lielbritānijas [[vieglatlēts]], startē trīssoļlēkšanas sacensībās. F. Idovu ir pašreizējais Pasaules un Eiropas čempions trīssoļlēkšanā.

sentences:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijai 15 gadi un Vikialus 85 000
| datums     = {{dat|2018|6|6}}
| laiks      = 18.00—22.00
| vieta      = Folkklubs Ala Pagrabs
| apraksts   = Vikipēdijas latviešu valodā 15. jubilejas un 85 000 rakstu sasniegšanas atzīmēšana
| virtuve    = latviešu ēdieni, uzkodas un dzērieni ([http://www.folkklubs.lv/_Resources/Persistent/97877e9069f2cf4a206a4bd6245c36450b54bd17/Edienkarte-LV-2014.pdf ēdienkarte]; [http://www.folkklubs.lv/lv/dzerieni dzērieni])
| wifi       = Jā
| adrese     = Peldu 19 (pagrabstāvs), Rīga [https://osm.org/go/0wJdcZ25l?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Zuiks}}
# {{u|Juzeris}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Ilzenes pagasts}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{vikisaites+}}
'''Sintezētas apertūras radara interferometrija''' jeb saīsināti '''InSAR''' (vecais nosaukums IfSAR) ir speciālā attālinātu novērojumu tehnika, kura atrod plašu lietojumu [[ģeodēzija|ģeodēzijā]] Zemes virsmas izmaiņu reģistrēšanā un pētīšana.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Meinards Solomons''' ({{val|en|Maynard Solomon}}, dzimis {{dat|1930|1|5}}, miris {{dat|2020|9|28}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] muzikologs, mūzikas ierakstu izdevniecības ''Vanguard Records'' līdzdibinātājs, kā arī mūzikas producents. Viņš kļuva pazīstams ar savām biogrāfiskajām studijām par Vīnes [[Klasicisms (mūzika)|klasicisma]]  komponistiem, īpaši [[Ludvigs van Bēthovens|Bēthovenu]] (rakstīja biogrāfiju un godalgotu eseju krājumu), [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Mocartu]] (biogrāfija) un [[Francis Šūberts|Šūbertu]] (Solomons bija pirmais, kurš zinātniskā vidē atklāti izteica strīdīgo teoriju par Šūberta [[Homoseksualitāte|homoseksualitāti]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2020/10/08/arts/music/maynard-solomon-dead.html|title=Maynard Solomon, Provocative Biographer of Composers, Dies at 90|publisher=nytimes.com}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Čonu arhipelāgs
|attēls              = Chile-Chonos Archipelago.jpg
|attēla paraksts     = 1878. gada arhipelāga karte
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|alt karte = Relief Map of Chile.jpg
|mapwidth            = 180
|mark                = Orange pog.svg
|position = left
|label = Čonu<br />arhipelāgs
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=08|lats=0|latNS=S |longd=73|longm=57|longs=0|longEW=W
|platība             = 13 000
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 1048
|valsts              = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Aisena]]
|iedzīvotāji         = 1539
|iedzīvotāju gads    = 2002
|blīvums             = 0,12
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Melinka]]
|piezīme =
}}
'''Čonu arhipelāgs''' ({{val|es|Archipiélago de los Chonos}}) ir mazapdzīvots [[Čīle]]i piederošs arhipelāgs [[Dienvidamerika]]s dienvidrietumu piekrastē [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].<ref>{{PZT|153}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Aisena]]s reģiona [[Aisena (province)|Aisenas]] provincē. Izvietojies ziemeļos no [[Taitao pussala]]s, [[Korkovado līcis]] tās atdala no [[Čiloje]]s salas ziemeļos, bet dziļais [[Moraledas šaurums]] — no kontinenta piekrastes un [[Magdalenas sala]]s austrumos. Salas kalnainas ar daudziem līčiem un šaurumiem starp salām. Stipri apmežotas. Lielākās salas ir Melčora, Benhamina un Traigena. Arhipelāgs nosaukts pēc kādreiz to apdzīvojušajiem [[čoni|čonu]] indiāņiem. Vienīgā apdzīvotā vieta ir [[Melinka]] arhipelāga ziemeļos.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Antonijs Lielais
|dzimšanas datums=ap [[251]]. gadu
|nāves datums= [[356]]. gadā
|piemiņas diena=[[30. janvāris]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]]
|attēls=Saint-Anthony-Grk-ikon.png
|attēla izmērs=
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Herakleopole]], [[Ēģiptes province]], [[Romas impērija]]
(netālu no [[Benisuēfa]]s, [[Benisuēfas muhafāza]], {{EGY}})
|nāves vieta=[[Deirmarī]], [[Ēģiptes province]], [[Romas impērija]]
(pie [[Svētā Antonija klosteris|Svētā Antonija klostera]], [[Suecas muhafāza]], {{EGY}})
|nosaukums= Mūku kustības tēvs
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=zvans, cūka, grāmata, tau krusts
|aizbildnis=ādas slimības, grozu pinēji, kaprači
|svētvietas=[[Svētā Antonija klosteris]], [[Suecas muhafāza]], {{EGY}}
''[[Saint-Antoine-l'Abbaye]]'', [[Izēra]], {{FRA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences: '''Izlaiduma cepure''' ir četrkantaina melna [[cepure]], ko [[students|studenti]] valkā [[izlaidums|izlaidumos]] kopā ar [[mantija (apģērbs)|mantiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Berss''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Eižens Finks
| vārds_orig =
| attēls = Eižens Finks.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = pases fotogrāfija (1922)
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 25
| dz_vieta = vilciens Viļņa - Žitomira vai <br />[[Limbaži]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1958
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Rīga]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[čigāns]]/[[vācietis]]<ref>[https://naba.lsm.lv/lv/raksts/rigas-stasti/iemuzinat-redzamo-un-saskatit-neredzamo.-fotografs-un-gaisregis-.a125295/ LSM. Iemūžināt redzamo un saskatīt neredzamo. Fotogrāfs un gaišreģis Eižens Finks]</ref>
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Eižens Finks''' (1885—1958) bija fotogrāfs un [[Maģija|gaišreģis]] Latvijā, reizēm dēvēts par latviešu [[Nostradams|Nostradamu]].<ref>[https://jauns.lv/raksts/sievietem/5987-vins-bija-latvijas-nostradamus-izcila-gaisrega-eizena-finka-paregojumi?page=0 Jauns.lv. Viņš bija Latvijas Nostradamus. Izcilā gaišreģa Eižena Finka pareģojumi]</ref> Viņam piedēvēja spēju pareģot [[nākotne|nākotni]], kas reizēm precīzi piepildījās.<ref>Anita Siliņa „Eižens Finks - leģenda”. — Jumava, Rīga, 2006. {{ISBN|9984380580}} 60 lpp.</ref>

sentences: '''Konvikts''' ir [[internātskola]] pie, parasti, [[katolisms|katoļu]] ģimnāzijām un teoloģijas fakultātēm. Konviktu parasti uztur vietējā [[bīskapija]].

sentences:
{{noformējums|ārējās saites pašā tekstā}}
'''Riska kapitāls''' ir [[kapitāls]], kuru jaunu [[uzņēmums|uzņēmumu]] vai [[projekts|projektu]] finansēšanai piešķir Riska [[investīcija|investori]] ('''riska kapitālisti'''). Parasti riska investīciju objekti ir uzņēmumi ar augstu straujas izaugsmes ticamību, vai projekti, kuri to īstenošanas gadījumā var nest lielu peļņu uz tajos investēto kapitālu.

sentences: {{cita nozīme|nekontrolējamu uguns izplatīšanos|seriālu|UgunsGrēks}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Prado muzejs
| native_name         = ''Museo del Prado''
| native_name_lang    =
| image               = Museo del Prado 2016 (25185969599).jpg
| imagesize           = 220px
| caption             =
| alt                 =
| established         = 1819
| dissolved           =
| location            = {{Vieta|Spānija|Madride}}
| type                = Mākslas muzejs
| collection          =
| visitors            = 2,3 miljoni (2013)
| director            = ''Miguel Zugaza''
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|https://www.museodelprado.es/}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Stenlijs Dževonss
|     vārds_orig = ''William Stanley Jevons''
|         attēls = Picture of jevons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Liverpūle]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bekshila pie Jūras]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ovensa koledža]]
|     alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
|        zinātne = [[ekonomika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Augusts De Morgans]]
|       studenti = [[Alfrēds Māršals]], [[Ērvings Fišers]], [[Laionels Robinss]]
|     sasniegumi = [[robežderīgums|robežderīguma teorija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|salu grupu|administratīvā iedalījuma vienību|Japa (pavalsts)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Japa
|attēls              = Community house of Yorlap (Yap Islands) with stone money made in Palau NOAA.jpg
|attēla paraksts     = Tradicionāla sabiedriskā ēka Japas salā un [[rāi akmeņi]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Yap''
''Waqab''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 32 |lats= |latNS= N
|longd=138 |longm= 07 |longs= |longEW=E
|platība             = 100,16
|garums              = 29
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Kavuls
|augstums            = 170
|salu skaits         = 14
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 7371 (2010)
|blīvums             = 73,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kolonja (Japa)|Kolonja]]
|piezīme =
}}
'''Japa''' ({{val|en|Yap}}) vai '''Vaaba''' ({{val|yap|Waqab}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā.<ref>{{PZT|297}}</ref> Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido pavalsts teritorijas un iedzīvotāju lielāko daļu. Lielākā apdzīvotā vieta ir pavalsts galvaspilsēta [[Kolonja (Japa)|Kolonja]]. Administratīvi salas sadalītas 10 municipalitātēs.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Augstkalnes pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lathyrus odoratus Painted Lady.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Lathyrus odoratus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Lathyrus
| kategorijas =
}}'''Dedestiņas''' ({{val|la|Lathyrus}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]] līdz [[Tropu josla|tropu]] kalniem. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 150 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30005985-2|title=Lathyrus L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-02|language=en}}</ref> no kurām dažas ir sastopamas arī Latvijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences: '''Atmosfēras fronte''' ir robeža starp divu atšķirīgu gaisa masu veidiem — siltā un aukstā gaisa masu pārejas zona [[troposfēra|troposfērā]], kurā parasti ir arī [[nokrišņi]]. Ir siltā un aukstā atmosfēras fronte. [[Siltā atmosfēras fronte|Siltajā frontē]] siltais [[gaiss]] nomaina auksto, bet [[aukstā atmosfēras fronte|aukstajā]] — aukstais nomaina silto. Siltajai frontei saplūstot ar auksto, var veidoties [[oklūzijas fronte]]s.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Dobele (nozīmju atdalīšana)|Dobele}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dobele
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = Dobeles panorāma 1.jpg
| photo3a =
| photo3b =
| photo5a = Dobeles Valsts ģimnāzija 8.jpg
| photo5b = Dobeles Luteriskā baznīca 2.jpg
| photo6a = Dobeles atbrīvošanas piemineklis 2.jpg
| size = 300
| spacing = 2
| color = white
| border = 0
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Dobele flag.svg
| flag_link = Dobeles karogs
| image_shield = Dobele COA.svg
| shield_link = Dobeles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 37
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 16
| longs = 48
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dobeles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Doblen}}
{{val|ru|Добленъ}}
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Ivars Gorskis]] ([[Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Dobele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 18
| population_density_km2 = auto
| statuss =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-37(01—02)
| area_code =
| website = {{URL|http://www.dobele.lv/}}
| footnotes =
}}
'''Dobele''' ir pilsēta [[Bērze (upe)|Bērzes]] upes krastos [[Zemgale|Zemgalē]], [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvais centrs. [[Dobeles pils]] bija pēdējā senlatviešu pils Latvijas teritorijā, kas veica bruņotu pretošanos [[Livonijas ordenis|Livonijas ordenim]] līdz 1290. gadam. Dobele ir 18. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dundagas baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Dundagas baptistu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Dundagas baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Dundagas baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 57.505259 | latNS  = N
| longd = 22.349110 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Dundagas pagasts|Dundaga}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Aivars Lācis]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1995. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Svētā Jēkaba ceļš uz Kompostelu
| Image       =
| State Party = {{ESP}}
| Type        = kultūras
| Criteria    = ii, iv, vi
| ID          = 669
| Region      = [[Pasaules mantojuma vietas uzskaitījums Eiropā|Eiropa un Ziemeļamerika]]
| Year        = 1993
| Session     = 17.
| Link        = http://whc.unesco.org/en/list/669
}}

sentences: '''Bridžs''' ir [[kāršu spēle]], konkrētāk, stiķu ņemšanas spēle, ko parasti spēlē četri cilvēki, no kuriem veidojas divi pāri. Spēlētāji no viena pāra sēž pie galda viens otram pretī, un viņus sauc par partneriem. Parasti spēlētāju izvietojumu apzīmē ar [[Debespuse|debespusēm]]. Tiek izmantota standarta 52 [[Spēļu kārtis|kāršu]] kava. Spēle sastāv no solīšanas un izspēles, pēc kuras tiek saskaitīts rezultāts.

sentences: {{Citas nozīmes|kuģa radiomāju|radiomāja (nozīmju atdalīšana)|radiomāja}}

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|putnu ģinti|Rubeņi (nozīmju atdalīšana)|Rubeņi}}
{{BioTakso infokaste
|       platums =
|        attēls = Black_Grouse_Nationalpark_Bayerischer_Wald.jpg
| att_nosaukums = [[Rubenis]] (''Lyrurus tetrix'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Lyrurus
|      ģints_lv = Rubeņi
|      binomial = Lyrurus <small>([[William Swainson|Swainson]], 1832)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisko elementu|mūzikas grupu|Alva (grupa)}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 50
|             5. čaula = 4
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sn
|             atommasa = 118,7
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Izkausētas alvas piliens un alvas rūdas - [[kasiterīts|kasiterīta]] - paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,96
|              blīvums = 7265
|  kušanas temperatūra = 505,08 K (231,93 °C)
| viršanas temperatūra = 2875 K (2602 °C)
}}
'''Alva''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Sn''' un atomskaitli 50. Alva ir samērā viegli kūstošs [[metāls]], kuru lieto galvenokārt dažādos viegli kūstošos [[sakausējums|sakausējumos]] (piemēram, [[lodalva]]) un grūti kūstošos sakausējumos ([[bronza]]).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Barova rags
|vietējais nosaukums =''Point Barrow''
|attēls              = Point Barrow Alaska, Northernmost point of the United States. The object on the beach is a Bowhead whale jawbone (3840990237).jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Aļaska]]
|apskalo             =
|atdala              = [[Čukču jūra]]
|atdala1             = [[Boforta jūra]]
|latd=71|latm=23|lats= 20|latNS=N
|longd=156|longm=28|longs=45|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{ASV}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|piezīme =
}}
'''Barova rags''' ({{val|en|Point Barrow}}) vai '''Nuvuks''' ({{val|ik|Nuvuk}}) ir [[zemesrags]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Aļaska]]s pavalstī, Amerikas Savienoto Valstu galējais ziemeļu punkts.<ref>{{PZT|96}}</ref> Izvietojies [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] krastā, atdala [[Čukču jūra|Čukču jūru]] rietumos no [[Boforta jūra]]s austrumos. Zemesragu veido smilšu strēle, kas no okeāna atdala Elsona lagūnu. Dienvidaustrumos no zemesraga atrodas [[inuiti|inuitu]] ciems [[Utkiarvika]] un [[Barova observatorija]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Jaunpiebalga
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Jaunpiebalgas luterāņu baznīca 2001-04-13.jpg
| image_caption            = Jaunpiebalgas luterāņu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = top
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Jaunpiebalgas pagasts]]
| established_title        = Pilsētciemats no
| established_date         = 1950
| established_title1       = Ciems no
| established_date1        = 1990
| area_total_km2           = 4,42
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2126&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1020
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 10 | lats  = 36 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 02 | longs = 07 | longEW = E
| elevation_m              = 163
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences: '''Saistītie dati''' ({{val|en|linked data}}) ir strukturēti, savstarpēji savienoti dati, ko izmanto [[Semantiskie vaicājumi|semantisko vaicājumu]] veikšanai.

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Uta Kargele
| attēls = Uta Kargel 2016.jpg
| att_izmērs = 200px
| dz vieta = [[Halle]], [[Vācija]]
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|28}}
| nodarbošanās = aktrise
| dzimums = S
| komentārs = Uta Kargele 2016. gadā
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Targets''
| operators =
| attēls = Targetsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents = [[Rodžers Kormans]]
| scenārijs = Pīters Bogdanovičs
| aktieri = * [[Boriss Kārlofs]]
* [[Tims O'Kellijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Targets''
| studija = ''Saticoy Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|8|15}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|130 tūkstoši}}
| ienākumi = \
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Targets''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bogdanovičs]], bet [[Kinoproducents|producents]] [[Rodžers Kormans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Boriss Kārlofs]] un [[Tims O'Kellijs]].

sentences:
'''Rondo''' var būt:
* [[Ražons Rondo]] — amerikāņu basketbolists;
* [[Rondo forma]] — mūzikas forma;
* [[Rondo (dzeja)|Rondo]] — dzejas forma;
* [[Rondo (žanrs)|Rondo]] — vokāls solo žanrs operā;
* [[Rondo alla turca]] — Mocarta sacerēta sonāte.

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''PSGnet''
|sponsors              = ''tzNIC''
|domātais-pielietojums = ar [[Tanzānija|Tanzāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = nelielos apmēros tiek izmantots Tanzānijā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.psg.com/dns/tz/ www.psg.com/dns/tz]
}}

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Rīgas Radioizotopu aparatūras būves zinātniskās pētniecības institūts
|attēla_nos   = RNIIRP eka.jpeg
|att_izm      = 300
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1966]]. gadā; <br> ''' likvidēts''' [[1990]]. gadā
|valsts       = {{Flag|Latvijas PSR}}, {{USSR}}
|vieta        = [[Ganību dambis]] 26A, [[Rīga]], {{LAT}}
|tips         = [[Padomju Savienība|PSRS]] zinātniskās pētniecības institūts
|direktors    = Ļevs Nahgaļcevs<ref>[http://www.niiis.nnov.ru/presscenter/news/0a7e768040b9e88198c1fee149f39642 Ļeva Nahgaļceva 90. gadu dzimšanas dienai, 1927 - 2006]</ref>
|mlapa        =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dabas teritoriju|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
 [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Parks''' ir estētiska apzaļumota [[dabas teritorija]] tās dabiskajā vai cilvēka pārveidotajā formā. Parka nozīme parasti tiek saistīta ar atpūtu vai rekreāciju. Kā parka tipi tradicionāli tiek izšķirti [[dabas parks|dabas parki]], [[nacionālais parks|nacionālie parki]] un tematiskie parki. Līdztekus tam par parkiem tiek saukta arī īpaši nodrošināta teritorija, kas tiek izmantota plaša spektra transportlīdzekļu novietnei, apkopei un remontam. Par parku mēdz saukt arī iekārtu kopumu.

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Piritas ielejas ainavu aizsardzības parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Pirita jõeoru maastikukaitseala
 |   iucn_category = V
 |           photo = Pirita_River_Valley_Landscape_Protection_Area.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Piritas upes ielejas ainavu aizsardzības parks upes kreisajā krastā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Igaunija
 |     map_caption =
 |      map_relief = yes
 |        map_size =
 |  latd = 59 |  latm = 27 |  lats = 39 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 51 | longs = 50 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Jēlehtmes pagasts]] un [[Tallina]]s [[Lasnamē]] un [[Pirita (Tallina)|Pirita]]s rajoni, [[Harju apriņķis]], [[Igaunija]]
 |    nearest_city = [[Tallina]]
 |            area = 7,03 km²
 |     established = 1957. gada 11. jūlijs
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Sasmakas ezers
|attēls=Sasmakas ezers.jpg
|map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=21 | plat_s=51 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=36 | gar_s=36 | gar_EW=E
|platība_ha=252
|garums=7,2
|Vid_dziļums=6,4
|Max_dziļums=12,0
|tilpums=
|augstums_vjl=36,5
|izteka=[[Mazroja]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Valdemārpils]]
}}
'''Sasmakas ezers''' (arī '''Valdemārpils ezers''', '''Ārlavas ezers''') ir [[ezers]] [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ārlavas pagasts|Ārlavas pagastā]].

sentences: '''Starptautiskais meistars''' ir nosaukums (tituls), kuru par noteikta kvalifikācijas normatīva izpildi attiecīgi šahistiem vai dambretistiem piešķir starptautiskās šaha un dambretes federācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Asterales
| suga_lv = Mīkstā cietpiene
| suga = Crepis mollis
| ģints_lv = Cietpienes
| ģints = Crepis
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| attēls = Crepis mollis.jpg
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (Jacq.) Asch.
}}'''Mīkstā cietpiene''' ({{Val-la|Crepis mollis}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga ar diezgan šauru izplatības areālu [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]].

sentences:
{{cita nozīme|augiem|apdzīvotu vietu|Mētras (nozīmju atdalīšana)}}
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Mētras
| attēls = Mentha arvensis 2005.08.28 09.49.00.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = [[Tīruma mētra]] (''Mentha arvensis'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Lamiaceae
| dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
| ģints = Mentha
| ģints_lv = Mētras
| binomial = Mentha
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Svenska Livland<br /> Schwedisch Livland
|nosaukums_latv_val  = Zviedru Vidzeme
|sugasvārds          = domīnija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Zviedrijas karaliste
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1629
|gads_beigas         = 1721
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Polijas-Zviedrijas karš (1660-1629)]]
|date_event2         =
|event3              = [[Otrais Ziemeļu karš]]
|date_event3         =
|event4              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika sadalīta [[Pārdaugavas hercogiste]]
|date_pre            =
|event_post          = Tika izveidota [[Vidzemes guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = Coat of arms of Swedish Livonia (18th century).svg
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = Livonijas hercogistes ģerbonis 17. gadsimtā
|
|image_map           = Zviedru Vidzeme.jpg
|image_map_caption   = Zviedru Vidzemes karte pēc [[Sāmsala]]s pievienošanas (1645)
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Zviedrijas karalis
|representative1     = [[Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru uzskaitījums|ģenerālgubernatori]]
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
s zīmējums pēc gleznas rātsnamā)]]
{{Latvijas vēsture}}
'''Zviedru Vidzeme''' jeb '''Zviedru Livonija''' ({{val|sv|Svenska Livland}}; 1629—1721) ir literatūrā pieņemts apzīmējums [[Zviedrijas zemes un provinces|Zviedrijas domīnijai]], kas nonāca tās valdījumā [[1629]]. gadā pēc [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara]]. Teritorija ietvēra [[Vidzeme|Vidzemi]] [[Latvija|Latvijā]], [[Sāmsala]]s, [[Muhu]], [[Kihnu]] un [[Roņu sala|Roņu]] salas un [[Igaunija]]s dienvidu daļu. Galvaspilsēta bija [[Rīga]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Ungārijas Nacionālais muzejs
| native_name         = ''Magyar Nemzeti Múzeum''
| image               = Magyar_Nemzeti_Múzeum.jpg
| imagesize           =
| caption             = Ungārijas Nacionālais muzejs
| alt                 =
| map_type            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_label           = Ungārijas Nacionālais muzejs
| latd                = 47.491111
| longd               = 19.062778
| former_name         =
| established         = 1802. gads
| location            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| type                = [[vēstures muzejs]], [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
}}
<mapframe text="Ungārijas Nacionālais muzejs" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q914141"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Nacionālais muzejs''' ({{val|hu| Magyar Nemzeti Múzeum}}) ir 1802. gadā dibināts [[muzejs]] [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Eržēbetvāroša]]s rajonā. Mezejā eksponēta [[arheoloģija]]s, [[vēsture]]s un [[māksla]]s priekšmetu kolekcija.

sentences: '''Transmisija''' (no {{val|la|transmissio}} — 'pārnešana, pārvadīšana') ir mehāniska ierīce vai sistēma enerģijas pārnešanai no [[Dzinējs|dzinēja]] uz darbmašīnu<ref>"Svešvārdu vārdnīca" 3. izdevums, "Jumava", 2007. gads</ref>, jeb [[automašīna|automobilim]] uz dzenošajiem riteņiem. Ar transmisijas palīdzību pārnesot enerģiju jeb spēku uz iekārtu ir iespējams mainīt vilkmes momentu, ātrumu un virzienu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Karavajevs''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences:
[[Image:ACP 3.svg|thumb|Punktiem plaknē ir koordinātas]]
'''Punkts''' ir objekts [[telpa|telpā]], kuram ir koordinātas, bet nav izmēru, [[laukums|laukuma]], [[tilpums|tilpuma]], virziena un jebkādu citu raksturlielumu. [[ģeometrija|Ģeometrijā]] punkts netiek definēts. Punkta svarīga īpašība ir tā, ka visi ģeometriskie ķermeņi sastāv no punktiem. Tāpēc punkts ir viens no ģeometrijas pamatjēdzieniem.

sentences: '''Vanādija oksīdi''' ir [[vanādijs|vanādija]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums|binārie savienojumi]]. Plašāk pazīstamie vanādija oksīdi ir:

sentences: '''Vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskanis''', saukts arī par '''''schwa''''', ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. Šo patskani apzīmē [[IPA]] simbols {{IPA|[ə]}}.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vāhdžīras pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Ķīna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 37.08722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.484167 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Pamirs]]/[[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Kubaņas kazaki''' ir [[Krievijas Impērija]]s [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] [[Kazaki|kazaku]] kārtas daļa, kā arī tauta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://versia.ru/kubanskie-kazaki-zaxoteli-stat-narodom|title=Казакия – не Россия? - Кубанские казаки захотели стать народом|website=versia.ru|access-date=2023-05-18|language=ru}}</ref> kas apdzīvo mūsdienu [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] rietumu daļu, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] dienvidus.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Māsa, Mēza
''Maas'', ''Meuse''
  | attēls            = Maas.jpg
  | attēla_izmērs     = 250px
  | paraksts          = Māsa pie [[Māstrihta]]s
  | karte             = Stroomgebied van de Maas.svg
  | kartes_paraksts   = Māsas (Mēzas) baseins
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = Puijī (Francija)
  | augštece          =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NED}}
{{DEU}}
{{LUX}}
  | tek_caur          = [[Francija]], [[Beļģija]] un [[Nīderlande]]
  | garums            = 925
  | iztekas_augstums  = 409
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 350
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 34 548
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=59 | sāk_plat_s=12 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=5 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=0 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=51 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=4 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=4 | iet_gar_EW=E
}}
'''Māsa''' ({{val-nl|Maas}}, {{izrunā|ˈmaːs}}) jeb '''Mēza''' ({{val-fr|Meuse}}, {{IPA|[møz]}}) ir [[upe]], kas plūst caur [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]], un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tuvojoties ietekai jūrā, veido vairākas attekas. Kopēja delta ar [[Reina|Reinu]] un [[Šelda|Šeldu]]. Upes [[izteka]] atrodas Francijas departamentā [[Augšmarna|Augšmarnā]] 409 metrus virs jūras līmeņa, garums ir 925 km, baseina platība ir {{nobr|34 548}} km², no kuras aptuveni trešdaļa ir [[Valonija|Valonijā]]. [[Alberta kanāls]] savieno Māsu pie [[Ljēža]]s ar [[Šelda|Šeldu]] pie [[Antverpene]]s. Lielākās pilsētas upes krastos ir [[Nešato]], [[Komersī]], [[Senmijēla]], [[Verdena]], [[Sedāna]], [[Šarlevilmezjēra]], [[Živē]] (visas Francijā), [[Dināna]], [[Namīra]], [[Iī]], Ljēža (Beļģijā), [[Māstrihta]], [[Venlo]], [[Dordrehta]] un [[Roterdama]] (Nīderlandē).

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
| nosaukums         =
| attēls            =
| attēla_platums    =
| vidējais          =
| vidējais_platums  =
| vidējais_paraksts =
| mazais            =
| mazais_platums    =
| mazais_paraksts   =
| attēls2           =
| attēls2_platums   =
| attēls2_paraksts  =
| attēls3           =
| attēls3_platums   =
| attēls3_paraksts  =
| īpašnieks         =
| ieviests          =
| atcelts           =
| pušķis            =
| vainags           =
| ķivere            =
| vairogs           =
| turētāji          =
| pamatne           =
| devīze            =
| ordeņi            =
| citi_elementi     =
| agr_versijas      =
| lietojums         =
}}

sentences: '''Akcija''' ir [[vērtspapīrs]], kas sevī ietver noteiktas [[nauda]]s summas iemaksu kādā [[uzņēmums|uzņēmumā]], tādejādi ļaujot tā  īpašniekam ([[akcionārs|akcionāram]]) kļūt par [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[līdzīpašnieks|līdzīpašnieku]] un pretendēt arī uz uzņēmuma [[peļņa|peļņu]] caur [[dividende|dividendēm]].<ref name="investopedia">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/s/stock.asp|title=Stock|first=Adam|last=Hayes|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|date=22 May 2021|accessdate=4 July 2021}}</ref>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''Firns''' (no senaugšvācu: ''firni'' — ‘pērnais, vecais’) ir blīvi sagulējies, graudains un daļēji pārkristalizējies, parasti vairākgadīgs, [[sniegs]]. Parasti tā ir pārejas stadija starp sniegu un [[ledājs|ledāju]] [[ledus|ledu]]. Šādas sniega masas blīvums parasti ir starp 0,45 un 0,8 g/cm³.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Toksikoloģija]]

sentences: '''Baltā pils''' ir viens no [[Baldone]]s pilsētas ievērojamākajiem objektiem. Tās celtniecība sākta 1890. gadā, taču pilnībā pabeigta 1901. gadā. Pils tika celta mežkungam [[Ādamam Mickēvičam]], kā medību pils, kur vēlāk viņš dzīvoja kopā ar savu ģimeni. Ap pili atrodas [[Baldones Baltās pils parks|parks]] ar eksotiskiem kokiem, piemēram, [[dižeglēm]], [[Ciedri|ciedru]] priedēm, Mandžūrijas korķa kokiem, [[sudrabeglēm]] un sarkanajiem ozoliem, ko var apskatīt arī šodien.<ref name=":0">Baldones muzeja arhīvs</ref>

sentences:
saņem [[Hammurapi likumi|likumus]] no Saules dieva]]
'''Konstitūcija''' (no {{val|la|constituere}} — ‘iedibināt’, ‘izveidot’) jeb '''satversme''' ir [[valsts]] pamatlikums ar augstāko juridisko spēku, kas reglamentē [[cilvēks|cilvēka]], [[sabiedrība]]s, [[valsts]] dzīves tiesiskos principus. Konstitūcija nosaka [[valsts iekārta|valsts iekārtu]] (ieskaitot [[likumdošanas vara|likumdošanas]], [[izpildvara]]s un [[tiesu vara]]s institūcijas), svarīgākās pilsoņu tiesības, [[vēlēšanas|vēlēšanu]] un [[referendums|referendumu]] sistēmu un tā tālāk. Konstitūcija ir tiesību normas, kas reglamentē valsts dzīves principus. Konstitūcijas pamatā klasificē [[kodifikācija|kodificētajās]] un nekodificētajās konstitūcijās.<ref name="klasifikācija"/> Kodificētā konstitūcija ir tā, kas sarakstīta vienā specifiskā [[dokuments|dokumentā]], piemēram, [[ASV Konstitūcija]], bet nekodificētā konstitūcija ir vairāku dokumentu un [[statūti|statūtu]] krājums, piemēram, [[Apvienotās Karalistes Konstitūcija]]. Šādas nekodificētās konstitūcijas ir vēl vismaz [[Izraēlas Konstitūcija]] un [[Jaunzēlandes Konstitūcija]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Jans Neruda
|     vārds_orig    = ''Jan Neruda''
|         attēls    = Jan Vilímek - Jan Neruda.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1834
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austrijas impērija]]
({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1891
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 22
|        m_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]
({{CZE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[čehi|čehs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]]
|slavenākie darbi   = stāstu krājums "Malostranas stāsti" (''Povídky malostranské'', 1877)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas
| attēls = X-Men Days of Future Past poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Days of Future Past''
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Halle Berija]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|5|10|Ņujorkas pirmizrāde|2014|5|23|ASV|2014|5|23|Latvija|}}
| ilgums = 131 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-days-future-past-2014|title= X-Men: Days of Future Past|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = agļu
| budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|747,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[X-cilvēki: Pirmā klase]]
| nākamā = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"''' ({{val|en|X-Men: Days of Future Past}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[X-cilvēki: Pirmā klase]]". 2016. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = V. H. Odens
|         vārds_orig = ''W. H. Auden''
|             attēls = AudenVanVechten1939.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = V. H. Odens 1939. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Jorka}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Vistans Hjū Odens''' ({{val|en|Wystan Hugh Auden}}; dzimis {{dat|1907|2|21}}, miris {{dat|1973|9|29}}), publicējies kā '''V. H. Odens''' (''W. H. Auden''), bija angļu/amerikāņu [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta lieliskākajiem rakstniekiem.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Kārsavas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences:
{{cita nozīme|matemātiķi|orbitālo observatoriju|Euclid}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Eiklīds
|     vārds_orig = ''Ευκλείδης'', ''Eukleidēs''
|         attēls = Euclid statue, Oxford University Museum of Natural History, UK - 20080315.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 330. gadu p.m.ē.
|       dz_vieta = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt = ap 260. gadu p.m.ē.
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Aleksandrija]]
|        tautība = [[grieķi]]s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Platons]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Eiklīda ģeometrija]]<br />"Elementi"
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Senā Lielā Bulgārija
|nosaukums_latv_val  =
|sugasvārds          =
|
|kontinents          =
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[viduslaiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[absolūtā monarhija]]
|
|
|gads_sākums         = 632. gads
|gads_beigas         = 668. gads
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = onoguri
|flag_p1             =
|p2                  = kazarigi
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = hazāri
|flag_s1             =
|s2                  = Volgas Bulgārija
|flag_s2             =
|s3                  = Pirmā Bulgārijas cariste
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Pontic steppe region around 650 AD.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Fanagorija]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[protobulgāru valoda]]
|reliģija            =
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     =
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
'''Šavisa''' var būt:
* [[Žoara Šavisa]] (''Joara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1962.);
* [[Žusara Šavisa]] (''Jussara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1959.).

sentences:
glezna "Mozus ar desmit baušļiem".]]
'''Desmit baušļi''' jeb '''dekalogs''' (ivr. עשרת הדברות — ''aseret-a-dibrot'', bur. "desmit izteikumi"; sengr. ''δέκα λόγοι'' — ''dekalog'', burt. "desmitvārdi") — 10 ticības pamatdogmas [[Jūdaisms|jūdaismā]] un [[Kristietība|kristietībā]], kurus, saskaņā ar Bībeles [[Vecā Derība|Veco Derību]] (2. Mozus 34:28) [[Pravietis|pravietim]] [[Mozus|Mozum]] devis [[Dievs]] Sinaja kalnā, iegravētus 2 akmens plāksnēs, lai dotu senebrejiem ticības pamatu.

sentences:
== Instrukcijas ==
Lieto, ja militārpersonas rakstā jau ir cita infokaste (skatīt, piemēram, rakstu [[Gustavs Mannerheims]])

{{Militārpersonas mazā infokaste
|             platums =
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|              pakāpe =
|     mācību_iestādes =
|              armija =
|                karš =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Baševiss Zingers
|     vārds_orig = Isaac Bashevis Singer
|         attēls = Isaac Bashevis Singer.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Leoncina (''Leoncin'') pie [[Novi Dvora Mazovecka|Novi Dvoras Mazoveckas]],  [[Kongresa Polija]],  [[Krievijas Impērija]], (tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = Sarfsaida (''Surfside''), [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Knuts Hamsuns]], [[Šoloms Aleihems]], [[Ichoks Leibušs Perecs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1978. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Seišelu starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Seychelles International Airport/Aéroport de la Pointe Larue
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Seychelles_083.JPG
| paraksts                   =
| IATA                       = SEZ
| ICAO                       = FSIA
|lat_deg=4.674444|lat_dir=S
|lon_deg=55.521944|lon_dir=E
| karte                      = Seišelas#Indijas okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Seišelu starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila/militārā
| ipasnieks-operators        = Seišelu civilās aviācijas pārvalde
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{SYC}}
| elevation-f                = 10
| elevation-m                = 3
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-f                = 9833
| r1-length-m                = 2997
| r1-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           = 736 558 (2013)
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences: '''Partizānu rajons''' ({{val|be|Партызанскі раён}}, {{val|ru|Партизанский район}}) ir viens no [[Minska]]s rajoniem.

sentences: '''Nanaji''' ([[Nanaju valoda|nanaju]]: ''нани, хэдзэни'') ir [[Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] [[Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|mazskaitlīga pamatiedzīvotāju tauta]], kas dzīvo gar [[Amūra|Amūras upes]] un tās pieteku Usuri un Sungari krastiem [[Krievija|Krievijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences: '''BIOS''' ({{val-en|Basic Input/Output System}} - "'''pamata ievades/izvades sistēma'''", saukta arī par ''Basic Integrated Operating System'' vai ''Built In Operating System'') ir [[sāknēšanas programma]] [[IBM PC]] savietojamos [[Dators|datoros]]. Tā ir pirmā [[datorprogramma|programma]], kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (''POST''   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta [[operētājsistēma]] no norādītā datu nesēja [[pastāvīgā atmiņa|pastāvīgās atmiņas]]. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā [[lasāmatmiņa]]ROM (''read only memory'')  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (''erasable programmable read only memory'') un EEPROM (''electrically erasable programmable read-only memory'') jaunākajā paaudzē.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Siguldas pagasts
| karte             = Siguldas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Siguldas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Siguldas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = Sigulda
| platība           = 96,3
| iedzīvotāji       = 3 984<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3984 / 96.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Siguldas pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos [[Gauja]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Sigulda]]s pilsētu, [[Allažu pagasts|Allažu]], [[Mālpils pagasts|Mālpils]] un [[Mores pagasts|Mores]] pagastiem, un pa Gauju ar [[Krimuldas pagasts|Krimuldas pagastu]], kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Līgatnes pagasts|Līgatnes pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Sigulda]]s pilsēta.

sentences: '''Minsteres latviešu ģimnāzija''' (arī '''MLĢ''') bija [[skola]] [[Vācija|Vācijā]] un vienīgā akreditētā [[latvieši|latviešu]] mācību iestāde ārpus [[Latvija]]s.<ref>Alberts Spoģis "Minsteres Latviešu ģimnāzija izdzīvoja" , 2009. {{ISBN|978-9984-805-68-9}}</ref> Ģimnāzija dibināta 1946. gadā, bet slēgta 1998. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Dmitri von Fölkersahm/Дмитрий Густавович фон Фёлькерзам''
|         attēls = Dmitry von Fölkersam.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = Papes muiža, Rucavas pagasts, [[Grobiņas apriņķis]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīcas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Bruņukuģis "Osļabja" (''Ослябя''), pie [[Cusima]]s salas
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kara jūrnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Plānošanas reģionu karte}}
'''Latgales plānošanas reģions''' ir atvasināta publiska persona, viens no pieciem [[Latvijas plānošanas reģioni]]em, kurš izveidots ar Reģionālās attīstības likumu un tās darbība tiek finansēta no valsts pamatbudžeta. Reģions aizņem [[Latvija]]s austrumu daļu un tā teritorija ietver lielāko daļu kultūrvēsturiskās [[Latgale]]s, [[Augšzeme|Augšzemi]] un [[Sēlija]]s dienvidus. Latgales plānošanas reģions ir dibināts 2006. gada augustā ar mērķi nodrošināt reģiona attīstības plānošanu, koordināciju, pašvaldību un citu valsts pārvaldes iestāžu sadarbību.<ref>[https://lpr.gov.lv/lv/padome-l2f3/info Latgales plānošanas reģions. Vispārīgā informācija]</ref>  2006. gada jūnijā LR Saeima pieņēma grozījumus “Reģionālās attīstības likumā” (spēkā no 01.08.2006.) un plānošanas reģioniem piešķīra juridisku statusu. Latgales plānošanas reģions darbojas Latvijas Republikas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas pārraudzībā, saskaņā ar Reģionālās attīstības likumu, Teritorijas plānošanas likumu, Latgales plānošanas reģiona nolikumu un citiem spēkā esošiem normatīviem aktiem.

sentences:
'''Velbeks''' var būt:
* [[Denijs Velbeks]] — angļu futbolists;
* [[Mišels Velbeks]] — franču rakstnieks.

sentences: '''Galvaspilsētu uzskaitījums''' ir saraksts, kurā ir uzskaitītas visu suverēno valstu [[galvaspilsēta]]s.

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Velga Krile
|     vārds_orig =
|         attēls = Krile.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Valkas pagasts]] ''Strautiņi'' {{flag|Latvijas PSR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Valkas pagasts]] ''Strautiņi'' {{flag|Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
{{noformējums+}}
'''Velga Krile''' (dzimusi {{dat|1945|9|27}}, mirusi {{dat|1991|7|31}}) bija latviešu dzejniece un dramaturģe.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{navbox
|name = Šaņduna
|title = [[Šaņduna]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Biņdžou]]
* [[Cjindao]]
* [[Dedžou]]
* [[Dzaodžuana]]
* [[Dzibo]]
* '''[[Dzjinaņa]]'''
* [[Dzjinina]]
* [[Dunjina]]
* [[Hedze]]
* [[Jaņtai]]
* [[Liaočena]]
* [[Liņji]]
* [[Taiaņa]]
* [[Veifana]]
* [[Veihai]]
* [[Židžao]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Šaņduna]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kāršu skaitītājs
| operators =
| attēls = Card-Counter-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Oskars Aizeks]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Card Counter''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|9|10|ASV|2021|11|26|Latvija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1165460225/|title=
The Card Counter |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kāršu skaitītājs"''' ({{Val|en|The Card Counter}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Oskars Aizeks]], [[Tifānija Hediša]], [[Tajs Šeridans]] un [[Vilems Defo]]. Filmas izpildproducents ir [[Mārtins Skorsēze]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums =
|       binomial = Euphorbia pulcherrima
|         autors = Willd. ex Klotzsch
|         attēls = Weihnachtsstern - groß.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Plantae
|      valsts_lv = Augi
|     nodalījums = Magnoliophyta
|  nodalījums_lv = Segsēkļi
|          klase = Magnoliopsida
|       klase_lv = Divdīgļlapji
|          rinda = Malpighiales
|       rinda_lv = Malpīgiju rinda
|         dzimta = Euphorbiaceae
|      dzimta_lv = Eiforbiju dzimta
|          ģints = Euphorbia
|       ģints_lv = Eiforbijas
|           suga = E. pulcherrima
|        suga_lv = Krāšņā eiforbija
|       sinonīmi = ''Poinsettia pulcherrima''
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelūgtie viesi
| attēls                   = Wedding crashers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wedding Crashers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Dobkins]]
| producents               =
* [[Pīters Abramss]]
* [[Roberts L. Levi]]
* [[Endrjū Panejs]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Fišers]]
* [[Bobs Fišers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džeina Sīmūra]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Tapestry Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|15||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-crashers-2005|title=Wedding Crashers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weddingcrashers.htm|title=Wedding Crashers (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|285,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelūgtie viesi"''' ({{val|en|Wedding Crashers}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vinss Vons]] , [[Kristofers Volkens]], [[Reičela Makadamsa]], [[Aila Fišere]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Džeina Sīmūra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|15||bez}}.

sentences:
)|300px]]
'''Kritis kaujā''' ('''KIA''') ir apzīmējums, ko parasti izmanto, lai apzīmētu [[Karaspēks|militārpersonu]], personāla [[Nāve|nāvi]] no ienaidnieka vai naidīgu spēku rokām kauju laukā. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww.dtc.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html|title=U.S. Department of Defense Dictionary: killed in action|access-date=2007-02-04|archive-date=2012-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20120927022355/http://www.dtic.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html}}</ref>

sentences: '''Rakstu dzēšanas vadlīnijas''' apraksta kārtību, kādā Vikipēdijā tiek izvirzītas dzēšanai un dzēstas attiecīgiem enciklopēdijas satura kritērijiem neatbilstošas lapas. Ievērojot šo procedūru, Vikipēdijas normālas darbības apstākļos katru dienu dzēš apmēram piecus tūkstošus lapu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda struktūrformula

Nikotīnamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, nikotīnskābes amīds
3-piridīnkarbonskābes amīds, niacīnamīds
|           CAS numurs = 98-92-0
|      ķīmiskā formula = C6H6N2O
|              molmasa = 122,12
|              blīvums = 1446,3
|  kušanas temperatūra = 129,5 °C
| viršanas temperatūra = 334 °C
|        šķīdība ūdenī = labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Nikotīnamīds''' jeb '''nikotīnskābes amīds''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. Organismā viegli veidojas no [[nikotīnskābe]]s fermentatīvās amidēšanās ceļā. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. Nikotīnamīds ir balta pulverveida viela,kas var pastāvēt četrās polimorfajās formās. Organismā nikotīnamīds uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]]. Atšķirībā no nikotīnskābes, kas atrodama galvenokārt augos, nikotīnamīds sastopams dzīvnieku izcelsmes produktos.<ref>Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 45. lpp., {{ISBN|978-9984-45-074-2}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Volga
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Volga Ulyanovsk-oliv.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Volga pie Uļjanovskas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Valdaja augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=32 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=45 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=47 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = [[Krievija]]
  | garums            = 3530
  | iztekas_augstums  = 228
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 243
  | baseins           = 1 360 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Nukleīnskābes''' jeb '''nukleoskābes''' ir polimēri, kurus veido savā starpā ar fosforskābes [[esteri|diestera]] saitēm lineāri savienoti [[nukleotīds|nukleotīdi]]. Nukleīnskābes nodrošina ģenētiskās informācijas glabāšanu, ekspresiju un nodošanu nākamajām šūnu paaudzēm ar [[replikācija]]s, [[transkripcija (ģenētika)|transkripcijas]] un [[translācija]]s mehānismu palīdzību. Izšķir ribonukleīnskābes ([[RNS]]) un dezoksiribonukleīnskābes ([[DNS]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Martes foina 1 (Bohuš Číčel).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes foina
| suga_lv = Akmeņu cauna
| binomial = Martes foina <small>([[Erxleben]], 1777)</small>
| izplatība =

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences:
", vēsturiska fotogrāfija, kas uzņemta [[Nagasaki]], [[Japāna|Japānā]], 1945. gada septembrī, īsi pēc [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombombardēšanas]] 1945. gada 9. augustā. Fotogrāfijā redzams apmēram 10 gadus vecs zēns ar piesprādzētu pie muguras savu mirušo brāli, gaidot savu kārtu pie [[krematorija]]s.]]
'''Hibakuša''' ({{val|ja| 被爆者}}) ir no japāņu valodas ņemts apzīmējums [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombumbu uzlidojumu]] upuriem. Hibakuša japāņu valodā nozīmē "sprādziena skarti cilvēki". Pēc 2014. gada 31. marta datiem vēl dzīvi bija 192 719 hibakušas (galvenokārt dzīvoja Japānā).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014|title=Hiroshima marks 69th anniversary of A-bombing - AJW by The Asahi Shimbun|website=web.archive.org|access-date=2023-07-22|date=2014-08-10|archive-date=2014-08-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20140810085226/http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014}}</ref> Saskaņā ar Japānas valdības datiem 1% no tiem bija nopietnas [[Onkoloģija|onkoloģiskas]] saslimšanas, ko izraisīja radiācijas iedarbība pēc bombardēšanas.<ref>[https://archive.today/20120529180254/http://www.japantimes.co.jp/text/ed20070815a2.html The Japan Times. Relief for A-bomb victims]</ref>

sentences: '''Semītu pirmvaloda''' ir hipotētiska [[semītu valodas|semītu valodu saimes]] [[pirmvaloda]]. Agrīnākie semītu valodu iezīmju apliecinājumi datējami ap 23. gadsimtu p.m.ē. [[akadiešu valoda|akadiešu valodā]]. Iespējami semītu valodas lietotāju agrīnie pieraksti [[pirmkanaaniešu alfabēts|pirmkanaaniešu alfabētā]] datējami ap 1800. gadu p.m.ē. Semītu pirmvaloda varētu būt lietota no apmēram 4. gadu tūkstoša p.m.ē., apmēram vienlaicīgi ar [[indoeiropiešu pirmvaloda|indoeiropiešu pirmvalodu]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
[[File:ClipperRoute.png|thumb|300px|[[Kliperu ceļš]] rēcošajos četrdesmitajos]]
'''Rēcošie četrdesmitie''' ir jūrnieku dots apzīmējums [[okeāns|okeānu]] dienvidu apvidum starp 40° un 50° dienvidu platuma grādiem. Šajā apvidū [[zeme]]slodi apjož [[Antarktiskā cirkumpolārā straume]] un tajā ir raksturīgi valdošie rietumu [[vējš|vēji]]. Šajos platuma grādos [[Dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] ir biežas spēcīgas [[vētra]]s, ko pavada ievērojama [[ūdens viļņi|viļņošanās]]. Rēcošajos četrdesmitajos [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] ir novērots līdz šim augstākais 36,5 m augstais vilnis.<ref name=globe>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 |title=Vendée Globe 2008-2009 starts |access-date={{dat|2013|02|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304234158/http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lontra longicaudis 2.jpeg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lontra
|      ģints_lv = Amerikas ūdri
|          suga = Lontra longicaudis
|       suga_lv = Garastes upesūdrs
|      binomial = Lontra longicaudis <small>([[Olfers]], 1818)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Garastes upesūdrs''' (''Lontra longicaudis'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Amerikas ūdri|Amerikas ūdru ģintij]] (''Lontra'').

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''État indépendant du Congo''
|nosaukums_latv_val  = Kongo Brīvvalsts
|sugasvārds          = Kongo Brīvvalsts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Kongo
|valsts              = Kongo Demokrātiskā Republika
|laikmets            = Jaunais Imperiālisms
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|
|
|
|gads_sākums         = 1885
|gads_beigas         = 1908
|
|event_start = [[Berlīnes konference]]
|date_start  =
|event_end   = Beļģijas aneksija
|date_end    = 15. novembris
|
|event1      =
|date_event1 =
|event2      =
|date_event2 =
|event3      =
|date_event3 =
|event4      =
|date_event4 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|
|p1          = Starptautiskā Kongo savienība
|flag_p1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_p1    =
|p2          =
|flag_p2     =
|p3          =
|flag_p3     =
|p4          =
|flag_p4     =
|p5          =
|flag_p5     =
|s1          = Beļģu Kongo
|flag_s1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_s1    =
|s2          =
|flag_s2     =
|s3          =
|flag_s3     =
|s4          =
|flag_s4     =
|s5          =
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Flag of Congo Free State.svg
|flag          = Kongo Demokrātiskās Republikas karogs
|flag_type     = Kongo brīvvalsts karogs
|
|image_coat    =Coat_of_arms_of_the_Congo_Free_State.svg
|symbol        = Kongo Demokrātiskās Republikas ģerbonis
|symbol_type   = Kongo brīvvalsts ģerbonis
|
|image_map     = LocationCongoFreeState.png
|image_map_caption  =
|
|galvaspilsēta = [[Boma]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Travail et progres''
no franču valodas:Darbs un attīstība
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  =
|reliģija         =
|nauda            =
|
|
|leader1      = Beļģijas Leopolds II
|leader2      =
|leader3      =
|leader4      =
|year_leader1 =
|year_leader2 =
|year_leader3 =
|year_leader4 =
|title_leader = Valdnieks un saimnieks
|representative1      =
|representative2      =
|representative3      =
|representative4      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|deputy3      =
|deputy4      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|year_deputy3 =
|year_deputy4 =
|title_deputy =
|
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|stat_year3    =
|stat_platība3 =
|stat_pop3     =
|stat_year4    =
|stat_platība4 =
|stat_pop4     =
|stat_year5    =
|stat_platība5 =
|stat_pop5     =
|footnotes     =
}}
'''Kongo Brīvvalsts''' ({{val|fr|État indépendant du Congo}}) bija [[Beļģija]]s karaļa [[Leopolds II (Beļģija)|Leopolda II]] personīgs valdījums [[Āfrika|Āfrikā]], tagadējās [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] teritorijā, kas pastāvēja no [[1885]]. līdz [[1908]]. gadam.

sentences: {{Lidostas infokaste|box-width=250px|nosaukums=Bagdādes starptautiskā lidosta|nosaukums_originalvaloda=مطار بغداد الدولي|nosaukums_originalvaloda-a=|nosaukums_originalvaloda-r=|attels=Baghdad_International_Airport.jpg|attela-platums=200|paraksts=|attels2=|attela2-platums=250|paraksts2=|IATA=BGW|ICAO=ORBI|lat_deg=33|lat_min=15|lat_sec=45|lat_dir=N|lon_deg=44|lon_min=14|lon_sec=4|lon_dir=E|karte=Irāka|kartes_paraksts=Lidostas atrašanās vieta Irākā|paraksta_novietojums=top|lidostas_tips=Civilā|baze=|ipasnieks-operators=|ipasnieks=[[Irāka]]|atrasanas_vieta=[[Bagdāde]], [[Irāka]]|termināļu skaits=|elevation-f=114|elevation-m=35|majas_lapa={{url|https://www.baghdad-airport.com/}}|metric-rwy=|r1-number=|r1-length-f=|r1-length-m=|r1-surface=|pasazieru_skaits=7 500 000|lidojumu_skaits=|krava=}}'''Bagdādes starptautiskā lidosta''' ([[Arābu valoda|arābu]]: ''مطار بغداداد الدولي'') ir starptautiskā lidosta [[Bagdāde|Bagdādē]], [[Irāka|Irākā]]. Tā ir valsts lielākā lidosta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.baghdad-airport.com/|title=Baghdad Airport (BGW)|website=www.baghdad-airport.com|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences: '''Angļu parks''' ({{val|de|Englischer Garten}}) [[Minhene|Minhenē]] ir viens no lielākajiem pilsētas [[parks|parkiem]] pasaulē. Tas aizņem vairāk nekā 3,7 [[kvadrātkilometrs|km²]] lielu platību, bet parka garums ir 5,5 [[kilometrs|kilometri]] (no Minhenes centra līdz pat pilsētas ziemeļu nomalei). Parks tika izveidots [[1792]]. gadā. To izveidoja dārzu arhitekts [[Frīdrihs Ludvigs Škels]]. Savu nosaukumu parks ir ieguvis tādēļ, ka parks tika izveidots angļu ainavu parku stilā, t.i., maksimāli tiecoties uz [[daba|dabiskumu]]. Angļu parks bija viens no pirmajiem parkiem Eiropā, kas bija pieejams visām ļaužu masām.

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Riska robeža
| operators =
| attēls = Margin Call.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs = J. C. Čendors
| aktieri = * [[Kevins Speisijs]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
* [[Penns Bedžlijs]]
* [[Saimons Beikers]]
* [[Mērija Makdonela]]
* [[Demija Mora]]
* [[Stenlijs Tuči]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Margin Call''
| studija = * ''Myriad Pictures''
* ''Benaroya Pictures''
* ''Before the Door Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Roadside Attractions''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1667466753/|title=
Margin Call |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Riska robeža"''' ({{Val|en|Margin Call}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Pols Betanijs]], [[Džeremijs Aironss]], [[Zekerijs Kvinto]], [[Penns Bedžlijs]], [[Saimons Beikers]], [[Mērija Makdonela]], [[Demija Mora]] un [[Stenlijs Tuči]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences:
" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =roundworm.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Enoplia}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Nematoda
| tips_lv =Nematodes
| klase =Adenophorea
| klase_lv =Adenoforejas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Chromadoria}}
* {{TaksoSaite|Enoplia}}
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[File:Lankavatara.jpg|thumb|''Lankavatara'' sūtra]]
'''Sūtra''' senindiešu literatūrā ir īss izteiciens jeb [[aforisms]]; arī senindiešu literatūras žanrs — šādu tēžu un pamācību krājums. [[Budisms|Budismā]] vārds “sūtra” ietver svarīgus rakstus un paša [[Buda]]s runas un dialogus.

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences:
'''''Ritscher''''' var attiekties uz:
* [[Alfrēds Ričers|Alfrēdu Ričeru]] — vācu polārpētnieku;
* [[Ričera augstiene|Ričera augstieni]] Antarktīdā;
* [[Ričera smaile|Ričera smaili]] Antarktīdā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ungārija
|        vietējais_nosaukums = ''Magyarország''
|           valsts_nosaukums = Ungārija
|           karoga_nosaukums = Ungārijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Hungary.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ungārijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 40px
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Hungary.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = [[Ungārijas himna|Himnusz]]
| symbol_width = 65px
|              kartes_attēls = EU-Hungary.svg
|            kartes_paraksts = {{map_caption |location_color=tumši zaļā |region=Eiropa |region_color=tumši pelēkā |subregion=Eiropas Savienība|subregion_color=zaļā |legend=EU-Hungary.svg}}
|             valsts_valodas = [[Ungāru valoda|Ungāru]]
|            etniskās_grupas = 92,3% [[ungāri]],
1,9% [[čigāni]],
5,8% citi<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nepszamlalas.hu/eng/volumes/06/00/tabeng/1/load01_10_0.html |title=Population Census 2001 – National and county data – Summary Data |publisher=Nepszamlalas.hu |access-date={{dat|2011|07|13||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/5mq7Guq5t?url=http://www.nepszamlalas.hu/eng/volumes/06/00/tabeng/1/load01_10_0.html |archivedate={{dat|2010|01|17||bez}} }}</ref>
| etniskās_grupas_year = 2001
| demonym =
|              galvaspilsēta = [[Budapešta]]
| latd = 47 |latm=26 |latNS=N |longd=19 |longm=15 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Parlamentāra republika
|       valsts_galvas_tituls =  Prezidents
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva = [[Tomašs Šujoks]]
|              valsts_galva2 = [[Viktors Orbāns]]
|      valsts_galvas_tituls3 = Spīkers
|              valsts_galva3 = [[Lāslo Kevērs]]
|         iestāšanāsESdatums = 2004. gada 1. maijs
| EUseats = 24
|              platība_rangs = 109.
|                platība_km2 = 93030
| area_sq_mi = 35919
|             procenti_ūdens = 0.74%
|         iedzīvotāju_skaits = 9979000<ref name="KSH">[http://portal.ksh.hu/pls/ksh/docs/hun/xstadat/xstadat_evkozi/e_wdsd001a.html Hungarian Central Statistical Office]. Retrieved 25 July 2010.</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 83.
| population_census = 10198315
| population_census_year = 2001
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 107.2
| population_density_sq_mi = 279.0
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 94.
|               IKP_PPP_gads = 2010
|                    IKP_PPP = $187,627 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2011&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=944&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=37&pr.y=10 |title=Ungārija|publisher=International Monetary Fund|accessdate=21 April 2011}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $18738<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal_year = 2010
| GDP_nominal = $128,960 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_per_capita = $12879<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                       Gini = 24.96
|                  Gini_gads = 2008
|                 Gini_rangs = 3.
|            Gini_kategorija = zems
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums =
|         neatkarības_datums = 895
|      neatkarības_notikums2 = ''Recognized as Christian kingdom''
|        neatkarības_datums2 = 1000
|      neatkarības_notikums3 = ''Current 3rd republic''
|        neatkarības_datums3 = 1989. gada 23. oktobris
|                   HDI_gads = 2010
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,805<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2010_EN_Table1.pdf|title=Human Development Report 2010|year=2010|publisher=United Nations|accessdate=5 November 2010|archive-date={{dat|2010|11|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20101121150504/http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2010_EN_Table1.pdf}}</ref>
|                  HDI_rangs = 36.
|             HDI_kategorija = ļoti augsts
|                     valūta = [[Ungārijas forints]]
|               valūtas_kods = HUF
| country_code = hu
|                 laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.hu]]{{smallsup|1}}
|drives_on = right
|             tālsarunu_kods = 36
|                   piezīmes =
|             iso_kods_alfa2 = HU
|             iso_kods_alfa3 = HUN
|               iso_kods_num = 348
|                 sport_code = HUN
|               vehicle_code = H
|                   piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|map_caption={{map_caption |location_color=tumši zaļā |region=Eiropa |region_color=tumši pelēkā |subregion=Eiropas Savienība|subregion_color=zaļā |legend=EU-Hungary.svg}}}}
'''Ungārija''' ({{val|hu|Magyarország}}) ir valsts [[Centrāleiropa]]s vidienē bez pieejas pie jūras.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/hu.html|title=Geography ::Hungary|publisher=cia.gov|accessdate=31 August 2011|archive-date={{dat|2009|06|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090610082839/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/HU.html}}</ref> Rietumos tā robežojas ar [[Austrija|Austriju]], ziemeļos ar [[Slovākija|Slovākiju]], ziemeļaustrumos ar [[Ukraina|Ukrainu]], bet dienvidaustrumos ar [[Rumānija|Rumāniju]], dienvidos ar [[Serbija|Serbiju]], bet dienvidrietumos ar [[Horvātija|Horvātiju]] un [[Slovēnija|Slovēniju]]. Ungārija ir [[Eiropas Savienība]]s, [[NATO]], [[Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija|OECD]] un [[Šengenas līgums|Šengenas zonas]] dalībniece. Valsts oficiālā valoda ir [[Ungāru valoda|ungāru]], kura ir visplašāk izplatītākā ne[[indoeiropiešu valoda]] [[Eiropa|Eiropā]] un izplatītākā [[Urāliešu valodas|urāliešu valoda]] pasaulē.<ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=nlWU3CkTAi4C&lpg=PA82&ots=wiY3TdhJ5F&dq=%22largest%20non-indo%20european%22%20europe%20hungarian&pg=PA82#v=onepage&q=%22largest%20non-indo%20european%22%20europe%20hungarian&f=false |title=Globally speaking: motives for adopting English vocabulary in other languages – Google Books |publisher=Google Books |accessdate=20 September 2010}}</ref> Valsts galvaspilsēta, lielākā pilsēta un ievērojams ekonomiskais centrs ir [[Budapešta]]. Citas ievērojamas pilsētas Ungārijā ir [[Debrecena]], [[Segeda]], [[Miškolca]], [[Pēča]] un [[Ģēra]].

sentences: '''Determinisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka jebkuru notikumu (cilvēka, sabiedrības) dzīvē nosaka cēlonis vai cēloņu ķēde, savukārt no jebkura notikuma var noteikt sekas. Nekas nenotiek nejauši vai spontāni. Cilvēkam nav [[gribas brīvība|brīvas gribas]].

sentences: '''Mūzikas stilu uzskaitījums''' ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitīti mūzikas stili alfabētiskā secībā.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Čārlzs Gmelins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Charles Gmelin''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Čārlzs Henrijs Stjuarts Gmelins
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1872|05|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|Britu Indija|Rietumbengāle|Krišnanagara|td=Indija}}
 |             mir_dat = {{dat|1950|10|12}}
 |            mir_viet = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Oksforda}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{karogs|Lielbritānija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|VOS}}
{{MedalCountry | {{flaga|Lielbritānija}} [[Lielbritānija olimpiskajās spēlēs|Lielbritānija]]}} (GBR)
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Bronza|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2468
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2468''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|8|SK}} 03:30 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Gonec-M № 12]]'', ''[[Kosmos-2467]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-043C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,46°
| Periods                = 116,04 min
| Apoapsīda              = 1508 km
| Periapsīda             = 1497 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2452]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2482]]''
}}
'''''Kosmos-2468''''' (''Космос-2468'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2010. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ātrums
| attēls = Speed movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Speed''
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Jans De Bonts]]
| producents = [[Marks Gordons]]
| scenārija autors = [[Greiems Josts]]
| galvenajās lomās = * [[Sandra Buloka]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Džo Mortons]]
* [[Alans Raks]]
* [[Džefs Denjelss]]
| mūzika = [[Marks Mansina]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mark Gordon Productions]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1994|6|10}}
| ilgums = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/speed-1994|title=Speed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=speed.htm|title=Speed (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|350,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ātrums 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ātrums"''' ({{val|en|Speed}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[asa sižeta filma|asa sižeta]] trillera filma, kura režisors ir [[Jans De Bronts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Kiānu Rīvss]], [[Deniss Hopers]], [[Džo Mortons]], [[Alans Raks]] un [[Džefs Denjelss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|6|10||bez}}. 1997. gadā filmai izdots turpinājums "[[Ātrums 2]]".

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ortostatiskā hipotensija
| diagnosis     = ārsta birojā (noguļaties vismaz 20 minūtes, mēriet asinsspiedienu; stāviet 3 minūtes, mēriet asinsspiedienu) vai autonoma speciālista pārbaude uz saliekamā galda
| frequency     =
| prognosis     = atkarīgs no biežuma, smaguma pakāpes un pamatcēloņa; neirogēna ortostatiska hipotensija ir hronisks, novājinošs un bieži vien pakāpeniski letāls stāvoklis<ref>{{cite journal |last1=Arnold |first1=Amy C. |last2=Raj |first2=Satish R. |title=Orthostatic Hypotension: A Practical Approach to Investigation and Management |journal=Canadian Journal of Cardiology |date=December 2017 |volume=33 |issue=12 |pages=1725–1728 |doi=10.1016/j.cjca.2017.05.007 |pmid=28807522 |pmc=5693784 }}</ref>
| medication    =
| treatment     = identificēt un ārstēt cēloņus (zāles, dehidratācija), midodrīns, kompresijas apģērbu, gultas pacelšana
| prevention    =
| differential  =
| risks         =
| synonym       = Ortostāze, posturālā, pozicionālā hipotensija
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = simptomi, kas pasliktinās sēžot vai stāvot un uzlabojas guļus stāvoklī, tostarp reibonis, vertigo, troksnis ausīs, neskaidra runa, apjukums, sāpes kaklā un plecos, pelēka vai neskaidra redze, smags nogurums, ģībonis vai tubu ģībonim
| specialty     = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| caption       =
| image         =
| deaths        =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dzelzavas pagasts
| karte             = Dzelzava parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Dzelzavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dzelzavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dzelzavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Dzelzava
| platība           = 122,83
| iedzīvotāji       = 1179<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1179 / 122.83 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.dzelzava.lv
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Tayanna''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Tayanna 2018.jpg
|         Att_izm = 180px
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Tetjana Mihailivna Rešetņaka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1984|9|29}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2006–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[Гарячий шоколад]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Redirect|LED}}
{{Infobox electronic component
| name              = Gaismas diode (LED)
| image             = RBG-LED.jpg
| image_size        = 250px
| caption           = Zila, zaļa, un sarkana LED iekš 5 mm ietvarā
| working_principle = [[Elektroluminiscence]]
| invented          = [[H. J. Round]] (1907)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.myledpassion.com/History/hj-round.htm|title=HJ Round was a pioneer in the development of the LED|website=www.myledpassion.com|access-date={{dat|2020|12|20||bez}}|archive-date={{dat|2020|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028074225/http://www.myledpassion.com/History/hj-round.htm}}</ref>
[[Oleg Losev]] (1927)<ref name="100-YEAR HISTORY">{{ziņu atsauce| url=http://holly.orc.soton.ac.uk/fileadmin/downloads/100_years_of_optoelectronics__2_.pdf| title=The life and times of the LED — a 100-year history| date=April 2007| agency=The Optoelectronics Research Centre, University of Southampton| access-date=September 4, 2012| dead-url=yes| archive-url=https://web.archive.org/web/20120915034646/http://holly.orc.soton.ac.uk/fileadmin/downloads/100_years_of_optoelectronics__2_.pdf| archive-date=September 15, 2012| df=mdy-all}}</ref>
[[James R. Biard]] (1961)<ref>[http://www.freepatentsonline.com/3293513.pdf US Patent 3293513], "Semiconductor Radiant Diode", James R. Biard and Gary Pittman, Filed on Aug. 8th, 1962, Issued on Dec. 20th, 1966.</ref>
[[Nick Holonyak]] (1962)<ref name="LEMELSON-MIT">{{ziņu atsauce|url=http://web.mit.edu/invent/n-pressreleases/n-press-04LMP.html |title=Inventor of Long-Lasting, Low-Heat Light Source Awarded $500,000 Lemelson-MIT Prize for Invention |date=April 21, 2004 |agency=Massachusetts Institute of Technology |access-date=December 21, 2011 |location=Washington, D.C. |dead-url=yes |archive-url=https://web.archive.org/web/20111009111042/http://web.mit.edu/invent/n-pressreleases/n-press-04LMP.html |archive-date=October 9, 2011 }}</ref>
| first_produced    = 1962. oktobris
| symbol            =
| pins              = [[Anods]] un [[katods]]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
'''Karību reģions''' ir [[pasaule]]s reģions, kurš atrodas galvenokārt [[Ziemeļamerika]]s dienvidu daļā, [[Karību jūra|Karību jūrā]]. No reģiona ziemeļrietumos ir [[Meksikas līcis]] un [[Ziemeļamerika]], rietumos [[Centrālamerika]], bet dienvidos [[Dienvidamerika]]. Reģionā ir iekļautas vairāk kā 700 salas un rifi. Kopējā reģiona platība ir 239 681 km2, bet iedzīvotāju skaits ap 40 miljoniem.
Lielākās pilsētas ir [[Santodomingo]], [[Havana]], [[Portoprensa]], [[Santjago]] un [[Kingstona]].
== Karību reģiona valstis ==
Karību reģionā atrodas 13 [[valsts|valstis]] un 17 atkarīgās teritorijas:
{{div col|2}}
* {{karogs|Bahamas}}
*  [[Tērksas un Kaikosas]]
=== [[Lielās Antiļu salas]] ===
* {{karogs|Kuba}}
* {{karogs|Jamaika}}
* {{CYM}}
*  [[Puertoriko]]
* {{karogs|Haiti}}
* {{karogs|Dominikāna}}
=== [[Mazās Antiļu salas]] ===
*  [[ASV Virdžīnas]]
*  [[Britu Virdžīnas]]
*  [[Angilja]]
* {{karogs|Antigva un Barbuda}}
*  [[Senmartēna]]
*  [[Sintmārtena]]
*  [[Saba]]
*  [[Sintēstatiusa]]
*  [[Senbartelmī]]
* {{karogs|Sentkitsa un Nevisa}}
*  [[Montserrata]]
*  [[Gvadelupa]]
*  [[Dominika]]
*  [[Martinika]]
*  [[Sentlūsija]]
*  [[Sentvinsenta un Grenadīnas]]
*  [[Grenāda]]
*  [[Barbadosa]]
*  [[Trinidāda un Tobāgo]]
*  [[Aruba]]
*  [[Kirasao]]
*  [[Bonaire]]
{{div col end}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Jāzeps un viņa brāļi
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Vecā Derība]]
| genre            = [[traģēdija]]
| publisher        =
| pub_date         = 1919
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Jāzeps un viņa brāļi''' ir [[Rainis|Raiņa]] [[luga]], kas pirmoreiz tika izdota 1919. gadā. Rainis pie lugas strādājis 1906. gadā, 1909. gadā un 1914. gadā, tās pamatā ir [[Vecā Derība|Vecās Derības]] motīvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Huperzia lucidula.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Huperzia lucidula|Spožā apdzira}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Huperziaceae
| dzimta_lv = Apdziru dzimta
| binomial = Huperziaceae
| kategorijas = nē
}}
'''Apdziru dzimtas''' ({{val-la|Huperziaceae}}) augi ietilpst [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumā]] (''Lycopodiophyta''), kas evolucionāri ir viens no vecākajiem un primitīvākajiem [[augi|augu valstī]] (''Plantae''). Dažādos informācijas avotos apdziras tiek klasificētas gan kā  [[staipekņi|staipekņu rindas]] (''Lycopodiales'') [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augi, gan izdalītas patstāvīgā apdziru dzimtā. Apkopojot [[filoģenēze|filoģenētiskos]] pētījumus, starptautiska [[botānika|botāniķu]] [[sistemātika|sistemātiķu]] grupa ''Pteridophyte Phylogeny Group'' (PPG) panāca vienošanos par [[paparžaugi|paparžaugu]] iedalījumu, kuru publicēja 2016. gadā ar nosaukumu PPG I. Pēc PPG I sistēmas staipekņu dzimtā (''Lycopodiaceae'') ietilpst apdziru apakšdzimta (''Huperzioideae'') ar trim ģintīm un 276 sugām.<ref name=PPG>PPG I (2016) [https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/jse.12229 "A community-derived classification for extant lycophytes and ferns".] Journal of Systematics and Evolution. 54 (6): 563–603.</ref> Apstiprināto sugu nosaukumu un to sinonīmu saraksts atjaunots 2024. gada janvārī.<ref>Hassler, Michael [https://www.worldplants.de/world-ferns/ferns-and-lycophytes-list#g- "Lycopodium"], World Ferns. Synonymic Checklist and Distribution of Ferns and Lycophytes of the World. Skatīts: 2024.01.10.</ref>

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Tehnoloģija sabiedrībā]]

sentences:
'''Programmatūru resursu vadība''' ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus [[programmatūra|programmatūrās]] visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo [[risks|risku]] vadību, kas saistīta ar programmatūru [[īpašumtiesības|īpašumtiesībām]] un šo tiesību beigšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121022080426/http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |archivedate={{dat|2012|10|22||bez}} }}</ref> SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015133736/http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Roziņš
| vārds_orig = ''Frīdrihs Roziņš''
| attēls = Fricis Roziņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 19
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Purmsātu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 7
| m_vieta =  [[Lūznava]], [[Lūznavas pagasts]], [[Rēzeknes apriņķis]], [[LSPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Burks''' var būt:

sentences:
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = Kaleva (lidmašīna)
|image           = Kalevakuva 1.jpg
|caption         = ''Kaleva''
|date            = {{dat|1940|06|14|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = lidmašinas notriekšana
|site            = {{vieta|Somija|Keri bāka|Somu līcis}}
|passengers      = 7
|crew            = 2
|fatalities      = 9
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Junkers Ju 52]]''
|operator        = ''[[Aero O/Y]]''
|tail_number     =
|origin          =
|destination     = {{vieta|Somija|Helsinki|Helsinki—Malmi lidosta}}
}}
{{coord|59|47|1|N|25|01|6|E|display=title}}
'''''Kaleva''''', reģistrēta kā ''OH-ALL'', bija ''[[Junkers (uzņēmums)|Junkers]] Ju52'' modeļa pasažieru un transporta [[lidmašīna]], kas piederēja [[Somija|Somijas]] aviokompānijai ''Aero OY.'' 1940. gada 14. jūnijā lidojumā no [[Tallina]]s uz [[Helsinki|Helsinkiem]] to notrieca padomju [[DB-3T]] bumbvedēji, nogalinot visus 9 lidmašīnā esošos, tai skaitā divus franču diplomātiskos kurjerus, kas veda gandrīz 120 kilogramus diplomātiskā pasta.

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lillehammere
 | official_name              = ''Lillehammer''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Lillehammer komm.svg
 | pushpin_map              = Norvēģija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 61 | latm  = 7 | lats  = 48 | latNS  = N
 | longd = 10 | longm = 25 | longs = 57 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NOR}}
 | subdivision_type1        = Filke
 | subdivision_name1        = [[Innlandete]]
 | subdivision_type2        = Komūna
 | subdivision_name2        = [[Lillehammeres komūna]]
 | area_total_km2           = 11.45
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 21111
 | population_as_of         = 2021
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Lillehammere''' ({{val|no|Lillehammer}}) ir pilsēta [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Innlandete]]s filkē, [[Lillehammeres komūna]]s administratīvais centrs. Pilsētas teritorija tikusi apdzīvota jau [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmetā]]. 2017. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 20,4 tūkstošus. Pilsētā un [[Lillehammeres komūna|Lillehammeres komūnā]] notika {{oss|Z=1994|L=N}}, kā arī 2016. gada [[Ziemas Jaunatnes olimpiskās spēles]]. Pilsētā ir bāzēts [[Norvēģijas hokeja līga|Norvēģijas hokeja līgā]] spēlējošais klubs ''[[Lillehammer IK]]''.

sentences:
{{Atjaunināt}}
{{cita nozīme|kinoteātri|šī vārda citām nozīmem|Pionieris}}

sentences: '''Nanobaktērijas''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] vienība, kas apvieno [[Mikroorganisms|mikroorganismus]] ar izmēriem, mazākiem, nekā lielākajai daļai pieņemto izmēru limitu, pie kāda spēj eksistēt [[baktērijas]] (līdz 200 [[Nanometrs|nanometriem]]). Oriģināli pamatojoties uz pārskatītiem [[Šūna|šūnu]] struktūru nanoizmēriem [[Ģeoloģija|ģeoloģiskās]] formācijās (ieskaitot [[Meteorīts|meteorītus]]), nanobaktēriju stāvoklis ir strīdīgs. Daži pētnieki (''Ciftcioglu N.'', ''McKay D''., ''Mathew G.'' & ''Kajander E.'', 2006) uzskata, ka šīs struktūras ir jauna organismu valsts, kas spēj uzņemt ar [[Radioizotops|radioizotopu]] iezīmētu [[Uridīns|uridīnu]], taču citi (''Cisar J.'', ''Xu D.'', ''Thompson J.'', ''Swaim W.'', ''Hu L.'', ''Kopecko D.'', ''Xu, Thompson'', ''Swai, Hu'' & ''Kopecko'', 2000) uzskata tās par vienkāršākiem [[Abiotisks komponents|abiotiskas]] dabas veidojumiem.<ref name="Kajander2006"/><ref name="Ciftcioglu.etal2006"/><ref name="Miller.etal2004"/><ref name="Cisar.etal2000"/><ref name="Martel2008"/>

sentences: '''Elektroniskais simbols''' ir [[Piktogrammas|piktogramma,]] ko elektrisko un elektronisko ierīču elektronisko shēmu shematiskajā zīmējumā attēlo dažādas [[Elektrība|elektriskas]] un [[Elektronika|elektroniskas]] ierīces vai funkcijas, piemēram, [[Vadi|vadus]], [[Baterija|baterijas]], [[Rezistors|rezistorus]] un [[Tranzistors|tranzistorus]] . Šie simboli mūsdienās lielā mērā ir standartizēti starptautiskā mērogā, taču, pamatojoties uz tradicionālajām konvencijām, tie var atšķirties atkarībā no valsts vai inženierzinātnes disciplīnas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mūzikas skaņas
 | oriģinālnos = ''The Sound of Music''
 |      attēls = Sound of music.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mūzikls
 |    režisors = {{vikidati|properties|linked|P57}}
 |  producents = Roberts Vaizs
 |   scenārijs = [[Ernests Lēmans]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Elinora Pārkere]]
* [[Ričards Heidns]]
* [[Pegija Vuda]]
* [[Čarmiana Kara]]
 |      mūzika = [[Ričards Rodžerss]]
 |   operators = [[Teds Makords]]
 |     montāža = [[Viljamss Renoldss]]
 |     studija = ''Argyle Enterprises, Inc.''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1965|3|2|ASV}}
 |      ilgums = 174 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = {{vikidati|properties|linked|P364}}
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|286,2 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mūzikas skaņas"''' ({{val|en|The Sound of Music}}) ir 1965. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāmas filma, kuras producents un režisors ir [[Roberts Vaizs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Endrūsa]] un [[Kristofers Plamers]], kā arī [[Ričards Heidns]], [[Pegija Vuda]], [[Čarmians Kerrs]] un [[Elinora Pārkere]]. Filma ir 1959. gada mūzikla "[[Mūzikas skaņas (mūzikls)|Mūzikas skaņas]]" ekranizācija. Mūzikas autors ir [[Ričards Rodžers]], bet vārdus dziesmām sarakstījis [[Oskars Hammersteins II]]. Filmas scenārijs tapis, izmantojot 1949. gadā [[Marija fon Trapa|Marijas fon Trapas]] uzrakstītās atmiņas par Trapa ģimenes dziedātājiem. Filmas darbība norisinās [[Austrija|Austrijā]], kur 1938. gadā Marija fon Trapa ir nosūtīta par auklīti atvaļināta flotes virsnieka bērniem.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Nīderlande]]
|reģions = [[Dienvidholande]]
|pilsēta = [[Gauda]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Pusciets vai ciets, drupans, blīvs un atsperīgs
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Gouda''' ir puscietais siers, kas cēlies no [[Nīderlande]]s pilsētas [[Gauda]]s. Gouda ir viens no populārākajiem sieriem pasaulē, tas veido aptuveni 50—60% no pasaules siera patēriņa.{{fact}} Tam ir bagātīga, unikāla garša un vienmērīga tekstūra. Goudu parasti gatavo no [[govs]] piena, bet sastopams arī siers, kas ražots no [[kaza]]s vai [[aita]]s piena.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.cheese.com/ | title= Cheese | publisher= cheese.com | accessdate= 2011. gada 30. jūlijā | language= angliski}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dusmu augļi
| operators =
| attēls = The Grapes of Wrath (1940 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Fords]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Henrijs Fonda]]
* [[Džeina Dārvela]]
* [[Džons Keredīns]]
* [[Šērlija Millsa]]
* [[Džons Kvolens]]
* [[Edijs Kvilans]]
| mūzika = [[Alfrēds Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The Grapes of Wrath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|24}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|800 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dusmu augļi"''' ({{Val|en|The Grapes of Wrath}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džons Fords]]. Filma balstīta uz [[Džons Stainbeks|Džona Stainbeka]] 1939. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo [[Dusmu augļi|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Henrijs Fonda]], [[Džeina Dārvela]], [[Džons Keredīns]], [[Šērlija Millsa]], [[Džons Kvolens]] un [[Edijs Kvilans]].

sentences: '''PSRS Valsts domes lēmums par Latvijas Republikas neatkarības atzīšanu''' ({{val|ru|Постановление Госсовета СССР от 06.09.1991 N ГС-2 "О признании независимости Латвийской Республики"}}) ir dokuments, ar kuru 1991. gada 6. septembrī [[PSRS Valsts dome]] atzina [[Latvijas Republika]]s neatkarību. Ar šo lēmumu [[Padomju Savienība]] netieši atzina 1940. gada [[Latvijas okupācija (1940)|Latvijas okupācijas]] nelikumību ("konkrētos vēsturiskos un politiskos apstākļus pirms Latvijas Republikas iestāšanās PSRS") un aicināja sākt [[diplomātija|diplomātiskas]] sarunas ar Latvijas Republiku par pilsoņu tiesību un PSRS ekonomisko, politisko, militāro, robežaizsardzības, humanitāro un citu interešu nodrošināšanu. Tika izteikts atbalsts Latvijas Republikas vēlmei iestāties [[ANO]] un [[EDSO]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bestpravo.ru/sssr/eh-praktika/f3v.htm |title=Постановление Госсовета СССР от 06.09.1991 N ГС-2 "О признании независимости Латвийской Республики" |access-date=13.08.2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150316223001/http://bestpravo.ru/sssr/eh-praktika/f3v.htm |archivedate=16.03.2015 }}</ref> Plānotās Latvijas-PSRS sarunas izjuka [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] dēļ.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 75
 | lv  = Septiņdesmit pieci
}}
'''75 (septiņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[74 (skaitlis)|74]] un [[76 (skaitlis)|76]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit piektā diena ir [[16. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[15. marts]]).

sentences:
==Izspriestās==
2007. — apmierināta<ref>[http://www.satv.tiesa.gov.lv/wp-content/uploads/2016/02/2006-09-03_Spriedums.pdf ST spriedums lietā Nr. 2006-09-03]</ref> Garkalnes pagasta iedzīvotāju sūdzība par teritorijas plānojuma daļu, kas paredzēja [[Lielais Baltezers|Lielā Baltezera]] applūstošās teritorijas apbūvi.

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bernhards Gregori
|     vārds_orig = ''Bernhard Gregory''
|         attēls = Bernhard Gregory.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Rēvele|2s=Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{DEU}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{noformējums}}
{{atsauces+}}
'''Mikrodators''' ir mazs, salīdzinoši lēts [[dators]], kura [[centrālais procesors]] (CPU) ir [[mikroprocesors]]. Tas ietver mikroprocesoru, atmiņu un minimālu ieejas / izejas (I / O) shēmu, kas uzstādīta uz vienas iespiedshēmas plates (PCB). Popularitāti ieguva 70. un 80. gados, parādoties aizvien jaudīgākiem mikroprocesoriem. Šo datoru, lieldatoru un minidatoru, priekšgājēji bija salīdzinoši daudz lielāki un dārgāki (lai gan patiešām mūsdienu lieldatori, piemēram, IBM System z mašīnās kā CPU izmanto vienu vai vairākus pielāgotos mikroprocesorus). Daudzi mikrodatori (ja tie ir aprīkoti ar tastatūru un ekrānu [[Ievade/izvade|ievadei un izvadei]]) ir arī [[personālie datori]] (vispārīgā nozīmē).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Gumplovičs
|     vārds_orig = ''Ludwig Gumplowicz''
|         attēls = Gumplowicz.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = [[Krakova]], [[Krakovas brīvpilsēta]]
(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(mūsdienās {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Grācas universitāte]]
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|        zinātne =[[socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =[[Šterna-Gerlaha eksperiments]] (1922)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Mother's Day''
| attēls = Mother's Day poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Gerijs Māršals]]
| producents = * [[Brendts Andersens]]
* [[Hovards Burds]]
* [[Daniels Daimonds]]
* [[Marks DiSalle]]
* [[Veins Alans Raiss]]
| scenārija autors = * [[Toms Hainss]]
* [[Aņa Kočova Romano]]
* [[Mets Volkers]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Šeja Mičela]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Džeks Vaitvols]]
| mūzika = [[Džons Debnijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Capacity Pictures]]''
* ''[[Gulfstream Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
| izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|4|13|Losandželosa|2016|4|29|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mothers-day-2016|title=Mother's Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181208053549/http://www.bbfc.co.uk/releases/mothers-day-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mothersday.htm|title=Mother's Day (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Mātes diena"''' ({{val|en|Mother's Day}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Keita Hadsone]], [[Šeja Mičela]], [[Džūlija Robertsa]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Brita Robertsone]], [[Hektors Elizondo]], [[Timotijs Olifents]] un [[Džeks Vaitvols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|13||bez}} Losandželosā.

sentences:
'''Raksta izveidošana'''

Apgūsti, kā izveidojams raksts

Ja vēlies eksperimentēt, dari to [[Vikipēdija:Smilšu kaste|smilšu kastē]].

Lai izveidotu rakstu, apmeklē [[Vikipēdija:Rakstu vednis|rakstu vedni]].

{{Shortcut|WP:SĀKUMS}}
Lapā ir izskaidroti rakstu izveides Vikipēdijā pamatprincipi.

sentences: '''Cigarete''' ({{val|de|zigarette}}, {{val|fr|cigarrete}} — 'neliels cigārs') ir [[smēķēšana]]i domāts [[tabaka]]s izstrādājums, kas sastāv no [[papīrs|papīra]] [[cilindrs|cilindra]], kurā iepildīta smalki sagriezta tabaka.

sentences:
{{cita nozīme|agrotehniku|apdzīvotu vietu|Dižstende}}
{{jāuzlabo|Jāizvērš tēma, jāstrukturē raksts}}
'''Selekcija''' ir [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[suga|sugu]] mērķtiecīga pārveidošana un [[šķirne|šķirņu]] veidošana. Selekcijas mērķis ir veicināt cilvēkam noderīgu iedzimstošu īpašību attīstību, piemēram, palielinot [[kultūraugi|kultūraugu]] produktivitāti vai radot dekoratīvas īpašības (krāšņumaugiem, [[suns|suņu]] un [[kaķis|kaķu]] šķirnēm utt.).

sentences:
struktūrformula]]
'''Amfetamīni''' ir vielu klase, kas iekļauj vairākus [[stimulanti|stimulantus]], [[entaktogēni|entaktogēnus]], [[halucinogēni|halucinogēnus]] un citas [[viela]]s. Tie satur [[feniletilamīns|feniletilamīna]] kodolu ar alfa ogleklim pievienotu metilgrupu. Amfetamīnu grupai pieder tādas vielas kā [[amfetamīns]], [[metamfetamīns]], [[efedrīns]], [[katinons]], [[MDMA]] un [[2,5-Dimetoksi-4-metilamfetamīns|DOM]]. Amfetamīni atrodas arī dabā, piemēram, [[efedra]]s un [[katas koks|katas koka]] augos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uzvalks
| operators =
| attēls = The Outfit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, trilleris
| režisors = [[Greiems Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Railenss]]
* [[Zoja Doiča]]
* [[Džonijs Flinns]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Nikija Amuka-Bērda]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''The Outfit''
| studija = ''FilmNation Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|14|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]|2022|3|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14114802/|title=The Outfit (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uzvalks"''' ({{Val|en|The Outfit}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Greiems Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Railenss]], [[Zoja Doiča]], [[Džonijs Flinns]], [[Dilans O'Braiens]], [[Nikija Amuka-Bērda]] un [[Saimons Rasels Bīls]].

sentences: {{Commonscat|4th century BC|4. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Masoreti''' ([[Ivrits|ivritā]] בעלי המסורה [''ba'alei ha-masora''], no מסורה'''' [''masora''] — 'tradīcija') bija [[Ebreji|ebreju]] [[Rakstvedis|rakstveži]], kas no [[5. gadsimts|V]] līdz [[10. gadsimts|X gadsimtam]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Yahweh|title=Yahweh|website=Britannica|access-date=06.02.2022}}</ref> nodarbojās ar [[Tanahs|ebreju bībeles]] sākotnējā teksta atveidošanu, izveidojot [[Diakritiskās zīmes|diakritisko zīmju]] sistēmu [[Patskanis|patskaņu]] apzīmēšanai ebreju [[Līdzskaņu raksts|līdzskaņu rakstā]], standartizējot bībeles teksta izrunu un sadalījumu pa rindkopām un pantiem. Savu darbu masoreti veica [[Palestīna|Palestīnā]] — [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Tibērija|Tibērijā]] —, kā arī [[Babilonija|Babilonijā]]. Masoreti savus pierakstus veica ivritā un [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]].

sentences: '''Sintezētās apertūras radars''' (SAR) ir [[radars|radara]] tips, kuru izmanto, lai izveidotu objekta, piemēram, Zemes virsmas, attēlus. Objekts var būt reprezentēts gan 2D, gan [[3D]]. Izmantojot šo radaru, ir iespējams iegūt Zemes virsmas [[radiolokācija]]s attēlus, neņemot vērā meteoroloģiskos apstākļus un [[Saule]]s starojumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Osvalds Šmīdebergs
|          vārds_orig = ''Oswald Schmiedeberg''
|              attēls = Oswald Schmiedeberg2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Laidze]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1921
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Bādenbādene]] (tagad [[Bādene-Virtemberga]] {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]], [[Štrāsburga]]s universitāte
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[farmakoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Alberts Šveicers]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Ernests Osvalds Šmīdebergs''' ({{val|de|Johann Ernst Oswald Schmiedeberg}}; 1838-1921) bija [[latvieši|latviešu]] un [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes farmakologs, kas 1868. gadā atklāja [[muskarīns|muskarīnu]], bet 1873. gadā kopā ar [[Bernhards Naunīns|Bernhardu Naunīnu]] ieviesa terminu „[[acidoze]]”.
Tiek uzskatīts par vienu no modernās [[farmakoloģija]]s izveidotājiem.<ref>J. Koch-Weser, P. J. Schechter. Schmiedeberg in Strasbourg 1872-1918, The Making of Modern Pharmacology, in: ''Life Sciences 1978'' 22:1361-72</ref>

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences: [[File:Neutrophils.jpg|thumb|300px|right|Asins iztriepē redzami 4 neitrofilie leikocīti.]]'''Neitrofilie leikocīti''' jeb '''neitrofili''' ir graudaini [[leikocīti]] (granulocīti), kam ir būtiska nozīme nespecifiskajā [[imunitāte|imunitātē]]. Neitrofilu paaugstināšanās asinīs visbiežāk norāda uz akūtu iekaisumu. Neitrofilie leikocīti pieder pie segmentkodolainajiem leikocītiem. No visiem leikocītiem neitrofilu [[populācija]] ir lielākā. Normā [[asinis]] satur 2,0—7,5x109 neitrofilu uz litru, kas sastāda 50—70% no kopējā leikocītu skaita.<ref name="Yarilin2010"/> Tie veidojas [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēs]] un to dzīves mūžs ir salīdzinoši īss - ap 5 dienām. Visvairāk šo šūnu ir kaulu smadzenēs, kas veido rezerves grupu. Asinīs cirkulējošā un audos esošā grupa ir samērā līdzīga skaita ziņā. Neitrofilu diametrs ir 9-12 µm diametrā (lielāki nekā eritrocīti).Normā neitrofilu kodols ir sadalīts 2-5 segmentos. Vārds 'neitrofils' ir radies no histoloģisko preparātu hemotoksilīna-eozīna krāsojuma. Šajā krāsojumā [[bazofilie leikocīti]] krāsojas tumši zili, eozinofilie koši sarkani, bet neitrofilie neitrāli rozā krāsā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Graeca0005.JPG
| att_nosaukums = [[Vidusjūras bruņurupucis]] (''Testudo graeca'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|    apakškārta = Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
|      binomial = Cryptodira ([[Cope]], 1868)
|    iedalījums =
*Infrakārta ''[[Eucryptodira]]''
*Infrakārta †''[[Paracryptodira]]''
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cryptoderes'' Duméril & Bibron, 1834<ref name=rod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |title=Turtles of the world, 2011 update: Annotated checklist of taxonomy, synonymy, distribution and conservation status |access-date={{dat|2012|01|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/64t6NrOyR?url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |archivedate={{dat|2012|01|22||bez}} }}</ref>
*''Cryptodera'' Lichtenstein, 1856
*''Cryptodiramorpha'' Lee, 1995
*''Pancryptodira'' Joyce, Parham, & Gauthier, 2004
}}
'''Slēptkakla bruņurupuči''' jeb '''slēptkakla bruņrupuči''' (''Cryptodira'')<ref name=rod/> ir [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') apakškārta, kurai pieder lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu. Visi [[Ziemeļamerika]]s, [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s bruņurupuči pieder šai apakškārtai,<ref name=atl/> bet slēptkakla bruņurupuču sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s vienīgā bruņurupuču suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}} pieder pie slēptkakla bruņurupuču apakškārtas. Mūsdienās dzīvojošās vai salīdzinoši nesenā pagātnē izmirušās dzimtas tiek iedalītas ''[[Eucryptodira]]'' infrakārtā, bet izmirušās arhaiskās dzimtas ''[[Paracryptodira]]'' infrakārtā.<ref name=haa/>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
 darbības animācija]]
'''Inženierija''' piemēro zinātniskās un tehniskās zināšanas dažādu tehnisku problēmu risināšanai. Inženieri izmanto iztēli, spriešanu, vērtēšanu un pieredzi zinātnes, tehnoloģijas, matemātikas un pieredzes pielietošanai. Rezultāts var būt [[dizains]], produkts, pakalpojums vai lietderīgas darbības ar kādu objektu vai procesu.

sentences: '''Līvu laukums''' ir 0,5 hektārus liels laukums [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Līvu laukumā sastopas astoņielas — [[Kaļķu iela (Rīga)|Kaļķu iela]], [[Riharda Vāgnera iela]], [[Kalēju iela (Rīga)|Kalēju iela]], [[Meistaru iela (Rīga)|Meistaru iela]], [[Amatu iela (Rīga)|Amatu iela]], [[Laipu iela (Rīga)|Laipu iela]], [[Ķēniņu iela (Rīga)|Ķēniņu iela]] un [[Zirgu iela (Rīga)|Zirgu iela]]. Līvu laukuma malā atrodas [[Kaķu nams]], [[Lielās ģildes nams]], [[Mazās ģildes nams]], [[Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris]], [[Fītinghofa nams|Oto Hermaņa fon Fitinghofa]] nams.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lotariuss fon Malcāns
|     vārds_orig = ''Johann Lotharius von Maltzahn''
|         attēls = Johann Lotharius Friedrich von Maltzahn tot 1756.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Grūbenhāgenas pils, [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1756
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Sporta būves infokaste|broke_ground=2007|built=Līdz 2009. gadam|cap_concert=25000|cap_football=15600|cost=[[Eiro|€]] 65 milijoni|image=Telenor Arena Eurovision 2010.JPG|latNS=N|latd=59|latm=54|lats=13.32|longEW=E|longd=10|longm=37|longs=22.8|location={{vieta|Norvēģija|Bēruma}}|map_type=Norvēģija|name=Telenor arēna|opened={{dat|2009|03|08|N|bez}}|tenants=[[Stabæk Fotball]]}}

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 71
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lu
|             atommasa = 174,967
|   valences elektroni = [Xe]4f145d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Lutēcija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,27
|              blīvums = 9841
|  kušanas temperatūra = 1925 K (1652 °C)
| viršanas temperatūra = 3675 K (3402 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tropu negaiss
| attēls                   = Tropic thunder ver3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Tropic Thunder''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Bens Stillers]]
| producents               =
* [[Stjuarts Kornfīlds]]
* [[Ēriks Makleods]]
* Bens Stillers
| scenārija autors         =
* [[Džastins Terū]]
* [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
* Bens Stillers
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Bleks]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Džejs Barušels]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Red Hour Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|8|13||bez}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tropic-thunder-2008|title=Tropic Thunder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 7, 2018|archive-date={{dat|2018|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181026003700/http://www.bbfc.co.uk/releases/tropic-thunder-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tropicthunder.htm|title=Tropic Thunder (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|188,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tropu negaiss"''' ({{val|en|Tropic Thunder}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Vācija]]s asa sižeta komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Bens Stillers]]. Citas lomas atveido [[Džeks Bleks]], [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Stīvs Kūgans]], [[Džejs Barušels]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|13||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Red_Crossbills_(Male).jpg
 | att_nosaukums =[[Egļu krustknābis|Egļu krustknābji]] (''Loxia curvirostra'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|         dzimta = Fringillidae
|      dzimta_lv = Žubīšu dzimta
|    apakšdzimta = Carduelinae
| apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
|          ģints = Loxia
|       ģints_lv = Krustknābji
|       binomial = Loxia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Krustknābji''', '''krustknābju ģints''' (''Loxia'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') ģints, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Tās mājo [[ziemeļu puslode]]s arktiskajā un subarktiskajā [[ekozona|ekozonā]] un ir sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Izņēmums ir [[Haiti krustknābis]] (''Loxia megaplaga''), kas dzīvo [[tropi|tropu]] ekozonā [[Karību reģions|Karību reģionā]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22720651/0 IUCN: Loxia megaplaga]</ref>

sentences: '''Brahmans''' ({{val|sa|ब्रह्मन्}}, ''brahman'') [[hinduisms|hinduismā]] ir pasaules [[dvēsele]], visa pirmsākums, absolūts, dievišķs [[Visums|Visuma]] gars. Hindu filozofijā brahmans ir neizsakāma, nesaskatāma, nesaprātīga un neaprakstāma absolūtā realitāte, kas pilda visu eksistenci. Tas ir vienīgais un vispārējais principa avots, kas piepilda visu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                    = ''Calligra Suite''
| logo                    = Calligra-logo.svg|150px
| screenshot              = Calligra Stage 2.4.png
| caption                 = ''Calligra Stage'' ekrānšāviņš
| collapsible             =
| developer               = [[KDE]]
| frequently updated      =
| programming language    = [[C++]] ([[Qt (ietvars)|Qt]], [[KDE]])
| operating system        = ''[[Unix|Unix-like]]'', ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[Android]]''<ref name=CalligraAndroid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.kde.org/node/4521 |title=Calligra on Android |publisher=blogs.kde.org |date= |accessdate=2012-03-30 |archive-date=2012-04-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120420215759/http://blogs.kde.org/node/4521 }}</ref>
| platform                =
| size                    = ~115 [[Megabaits|MB]] ([[xz|xz-kompresija]] [[pirmkods]]), ~20 [[Megabaits|MB]] (tulkojumi)<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/{{Novecojusi saite}}</ref>
| language                = 31 valodā<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/calligra-l10n/{{Novecojusi saite}}</ref>
| status                  = Aktīvs
| genre                   = [[Graphic art software|Grafika]] un [[ofisa komplekts]]
| license                 = [[GNU General Public License#2. versija|GPLv2+]], [[GNU Lesser General Public License#2. versija|LGPLv2+]]
| website                 = {{URL|http://calligra.org/}}
}}

sentences: '''Psiholingvistika''' ir [[Psiholoģija|psiholoģijas]] un [[Valodniecība|lingvistikas]] starpzinātne, kas pētī valodu mijiedarbību ar tās lietotāju. Tās būtiskākie jautājumi ir: ''Kā valoda ietekmē domāšanu?'' un ''Kā valodas lietotājs ietekmē valodas attīstību?''. Šie divi jautājumi tad arī nosaka dalījumu psiholoģiskajā un lingvistiskajā psiholingvistikā. Mūsdienās tā ir [[kognitīvs|kognitīvās]] zinātnes nozare.

sentences: '''Skinera kaste''' ir laboratorijas iekārta dzīvnieku uzvedības pētīšanai.

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
[[Kategorija:Horvātijas futbola klubi]]
[[Kategorija:Splita]]

sentences:
]]
'''Selektīvie serotonīna atpakaļsaistīšanās inhibitori''' (SSAI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]], [[trauksme]]s un [[personības traucējumi|personības traucējumu]] ārstēšanā. SSAI ceļ [[neiromediatori|neiromediatora]] [[serotonīns|serotonīna]] līmeni, kavējot tā atpakaļpiesaisti presinaptiskajās šūnās. SSAI efektivitāte pēdējā laikā ir apstrīdēta, 2010. gada [[metanalīze]] ir parādījusi, ka SSAI iedarbība atsevišķos, it īpaši vieglākos gadījumos var būt vāja un pat neesoša salīdzinājumā ar [[placebo]].<ref name="JAMA2010">{{Laikraksta atsauce|doi=10.1001/jama.2009.1943|author=Jay C. Fournier, MA; Robert J. DeRubeis, PhD; Steven D. Hollon, PhD; Sona Dimidjian, PhD; Jay D. Amsterdam, MD; Richard C. Shelton, MD; Jan Fawcett, MD|title=Antidepressant Drug Effects and Depression Severity|year=2010|pages=47–53|issue=1|month=January|volume=303|journal=The Journal of the American Medical Association|url=http://jama.ama-assn.org/cgi/content/short/303/1/47?home|pmid=20051569}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Skyforger
| Attēls = Skyforger logo.png
| Ainava = jā
| Apraksts =
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| Žanrs = * [[Folkmetāls]]
* [[Tradicionālā tautas mūzika]]
| Gadi = 1995—pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Folter Records]]''
* ''[[Metal Blade Records]]''
| Mlapa = {{URL|http://www.skyforger.lv}}
| Dalībnieki = * [[Pēteris Kvetkovskis]]
* [[Edgars Grabovskis]]
* [[Alvis Bernāns]]
Jānis Osis
| Bij_dalībnieki = * [[Artūrs Jurjāns]] (2016—2021)
* [[Edgars Krūmiņš (mūziķis)|Edgars Krūmiņš]] (1998—2015)
* [[Viesturs Grīnbergs]] (1995—1996)
* [[Rihards Skudrītis]] (1996—1999, 2000—2004, 2006—2008)
* [[Konstantīns Švedovs]] (1995—1996)
* [[Linda Bēce]] (1995—1997)
* [[Imants Vovers]] (1995—1998)
* [[Ģirts Kļaviņš]] (2004—2006)
* [[Mārtiņš Pētersons]] (2008—2010)
* [[Kaspars Bārbals]] (2004—2012)
* [[Egons Kronbergs]] (2010—2013)
}}
'''''Skyforger''''' ({{val|lv|Debesu kalējs}}) ir 1995. gadā izveidota Latvijas [[folkmetāls|folkmetāla]] grupa, kas dažreiz uzstājas arī kā [[folklora]]s kopa.

sentences:
{{Infobox
| headerstyle = background:#ffc0c0
| title        = {{{name|{{PAGENAME}}}}}
| image        = {{{image}}}
| caption      = {{{caption|}}}
| label1        = Klase
| data1         = {{{class}}}
| label2        = Datu struktūra
| data2         = {{{data}}}
| label3        = Sliktākā ātrdarbība
| data3        =  {{{time}}}
| label4        = Labākā ātrdarbība
| data4        = {{{best-time|}}}
| label5        = Vidējā ātrdarbība
| data5         = {{{average-time|}}}
| label6        = Sliktākais atmiņas patēriņš
| data6         = {{{space}}}
| label7        = Optimāls
| data7         = {{{optimal}}}
| label8        = Pilnīgs
| data8         = {{{complete}}}
}}<noinclude>{{-}}<pre>
{{Algoritma infokaste
|         name = <!-- Pēc noklusējuma raksta nosaukums -->
|        class = <!-- Risināmā problēma -->
|        image =
|      caption =
|         data =
|         time = <!-- Sliktākā gadījuma sarežģītības novērtājums -->
|    best-time =
| average-time =
|        space =
|      optimal =
|     complete =
}}
</pre>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences:
{{infokaste+}}
, ap 1498.g.)]]
'''Džirolamo Savonarola''' ({{val|it|Girolamo Savonarola}}, dzimis 1452. g. 21. septembrī [[Ferrāra|Ferrārā]], miris 1498. g. 23. maijā [[Florence|Florencē]]) bija [[itālieši|itāliešu]] reformators, [[Dominikāņu ordenis|dominikāņu]] mūks, Florences līderis no 1494. gada līdz viņa sodīšanai ar nāvi 1498. gadā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = J v hausmann.jpg
|          vārds = Jūlija Hausmane
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Vesu]], [[Igaunijas guberņa]]s (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
}}
'''Jūlija Hausmane''' ({{val-de|Julie Katharina Hausmann}}, 1826—1901) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[Dzejnieks|dzejniece]], [[guvernante]] un [[mūzika]]s [[Skolotājs|skolotāja]].

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
'''Parabola''' ir visu to [[plakne]]s punktu [[kopa]], kas atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta un kādas fiksētas plaknes [[taisne]]s (kas neiet caur fiksēto punktu). Šo punktu sauc par parabolas fokusu, bet taisni - par [[parabolas direktrise|parabolas direktrisi]]. Parabola ir viena no otrās kārtas līknēm.<br />
Parabolu var iegūt arī šķeļot [[konuss|konusu]] ar plakni, kas paralēla kādai no tā veidulēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{Starptautiska sporta turnīra infokaste
 |          nosaukums = 2012. gada Pasaules čempionāts florbolā
 |     citi_nosaukumi =
 |               gads =
 |       gads_pa_labi =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |           apraksts =
 |          mājaslapa =
 |             valsts = {{SWI}}
 |            valsts2 =
 |            valsts3 =
 |            valsts4 =
 |            pilsēta = [[Berne]], [[Cīrihe]]
 |              laiks = 2.—9. decembris
 |     komandu_skaits = 16
 |  kval_dalībvalstis =
 |     konfederācijas =
 |             arēnas =
 |           pilsētas =
 |           čempioni = {{sp|fl|SWE}}
 |             tituls =
 |              otrie =
 |             trešie =
 |        trešie_cits =
 |           ceturtie =
 |             spēles =
 |          skatītāji =
 |    rezultatīvākais =
 |                mvp =
 |            pag_sez =
 |            nak_sez =
 |          atjaunots =
}}
'''2012. gada Pasaules čempionāts florbolā''' bija devītais [[Pasaules čempionāts florbolā]]. Tas notika Šveicē no 2012. gada 2. līdz 9. decembrim.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
|                 name = Orions
|         abbreviation = Ori
|           name_latin = Orion
|                   RA = 5
|                  dec = +5
|            areatotal = 594
|             arearank = 26. vieta
|      numbermainstars = 7
|   numberstarsplanets = 2
|    numberbrightstars = 8
|    numbernearbystars = 2
|    brighteststarname = [[Rīgels]]
|        starmagnitude = 0,12
|      neareststarname = [[Oriona pī3|{{gree|π}}3 ''Ori'']]
|         stardistance = 26,3
| numbermessierobjects = 3
|        meteorshowers = [[Orionīdas]]
|            bordering = [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Eridāna]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
|            r_latvija = rudenī, ziemā
|               latmax = 85
|               latmin = 75
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences: '''Relāciju datubāzu pārvaldības sistēma (RDBVS)''' ir [[datubāzu pārvaldības sistēma]] (DBVS), kuras pamatā ir [[relāciju modelis]], kuru ieviesa [[Edgars Kods]]. Populārāko komerciālo un atvērtā koda [[Datubāze|datubāzu]] pamatā pašlaik izmanto relāciju datubāzes modeli.

sentences:
emocijzīme]]
'''Emocijzīme'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/emocijz%C4%ABme | title= Emocijzīme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 23. oktobrī}}</ref> jeb '''emozīme''', sarunvalodā arī '''emodži''', ir [[piktogramma]] vai [[logogramma]], kas ir stilizēts grafisks [[attēls]] un kalpo kā [[rakstzīme]], lai displeja ekrānā varētu attēlot un izpaust [[emocijas]]. Lai arī emocijzīmju nosaukums ‘emodži’ tiek saistīts ar emocijām, vārda izcelsme ir meklējama [[japāņu valoda|japāņu valodā]], kur ''e-'' nozīmē ‘attēls’, bet ''moji'' — ‘tēls’ ({{val|ja|絵文字}}, ''emoji'').

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Marfa
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Marfa courthouse.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Apgabala tiesas nams Marfā
| image =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map =
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1 = Štats
| subdivision_name1 = [[Teksasa]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name2 = Presidio
| established_title3 = Dibināta
| established_date3 =
| leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Dens Danleps
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2010
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 1981
| population_density_km2 =
| timezone=
| utc_offset= [[Universālais koordinētais laiks|UTC]] -6
|coordinates_display      = inline,title
|coordinates_type         = region:US_type:city
|latd = 30 |latm = 18 |lats = 43 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 1 |longs = 29 |longEW = W
| elevation_m = 1428
| website = }}
, Čivavas [[tuksnesis|tuksnesī]] ]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2522''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2522''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 752
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|9|22|SK}} 00:02 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2516]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2527]]''
}}
'''''Kosmos-2522''''' (''Космос-2522'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2017. gada septembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 752. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 14.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas ēnā
| attēls                   =  The Place Beyond the Pines Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Place Beyond the Pines''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Dereks Sianfranss]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Linete Hauela]]
* [[Alekss Orlovskis]]
| scenārija autors         =
* [[Dariuss Marders]]
* [[Bens Kosio]]
* Dereks Sianfranss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Evan Mendesa]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Rouza Bairna]]
| mūzika                   = [[Maiks Patons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Verisimilitude]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|7|Toronto kinofestivāls|2012|3|29|ASV|}}
| ilgums                   = 138 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2019|archive-date={{dat|2019|09|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190928092957/https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=placebeyondthepines.htm|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas ēnā"''' ({{val|en|The Place Beyond the Pines}}) ir 2012. gada krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dereks Sianfranss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Evan Mendesa]], [[Deins Dehāns]], [[Rejs Liota]], [[Bens Mendelsons]], [[Maheršala Ali]] un [[Rouza Bairna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|7||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences: '''Bišu šūnas''' ir sešstūraina, no [[bišu vasks|bišu vaska]] izgatavota bišu [[strops|stropa]] ligzdas uzbūves pamatvienība. Šūnās mēdz būt [[darba bite|darba bišu]], [[trans|tranu]], [[medus]] un [[bišu māte|bišu māšu]] šūniņas jeb māšu kanniņas, kas ir visplašākās un lielākās šūniņas.

sentences: '''31. jūlijs''' ir gada 212. diena (213. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 153 dienas.

sentences:
{{Infobox historic site
|area=112476 m2
|built=1016. gadā
|demolished=1834. gadā
|height=
|image=Parliament at Sunset.JPG
|image_size=250px
|latNS=N|latd=51|latm=29|lats=57
|longEW=W|longd=00|longm=07|longs=29
|location={{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Vestminstera}}
|map_size=250px
|name=Vestminsteras pils
|native_name=''Palace of Westminster''
|pushpin_map=Londonas centrs#Londona
|rebuilt=1870. gadā
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vestminsteras pils, Vestminsteras abatija un Svētās Margaritas baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/426 426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Vestminsteras pils" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62408"
}
</mapframe>

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-17
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mil Mi-8 (16158658583).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas Gaisa spēku helikopters
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Krievija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = kopš 1975. gada
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}
'''Mi-17''' ({{val|ru|Ми-17, Mи-8MT}}, [[NATO]] nosaukums — '''''Hip''''') ir 1970. gadu sākumā izstrādāts [[Padomju Savienība]]s daudzfunkcionālais [[helikopters]]. Ražots kā [[Mi-8]] modifikācija kopš 1975. gada, līdz 2007. gadam saražojot vairāk kā {{sk|12000}} šī modeļa helikopteru.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
, izmantojot [[kontrastviela|kontrastvielu]]]]
'''Meningioma''' ir [[smadzeņu apvalks|smadzeņu apvalku]] [[audzējs]], kas attīstās no vidējā [[smadzenes|smadzeņu]] apvalka jeb plīvurapvalka. Raksturojas ar miermīlīgu gaitu, visbiežāk ir labdabīgs un uz smadzenēm iedarbojas vienīgi, radot kompresiju. Tomēr kompresija var būt par cēloni [[galvassāpes|galvassāpēm]], [[redze]]s traucējumiem, [[reibonis|reiboņiem]], pat [[epilepsija]]i (viss ir atkarīgs, kurā smadzeņu daļā tā atrodas). Ja tā ir izvietojusies [[muguras smadzenes|muguras smadzeņu]] kanālā, tad tā augot var nospiest muguras smadzenes un izraisīt [[paralīze|paralīzi]]. Biežāk tiek novērota sievietēm pusmūžā. Vīriešiem tās parasti ir ļaundabīgākas ar lielāku recidīvisma risku. Ārstē operatīvi, izņēmumi, ja meningiomas ir grūti pieejamā vietā un piekļūšana tām varētu izraisīt smagus [[neiroloģija|neiroloģiskus]] defektus.

sentences: '''11. maijs''' ir gada 131. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (132. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 234 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''My Demons''''' ir ierakstu kompānijas ''[[Planet Mu]]'' izdots [[Londona]]s [[dabsteps|dabstepa]] producenta un dīdžeja ''[[Dj Distance|Distance]]'' debijas albums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: '''Parastā akcija''', arī '''parastās akcijas''' ({{val|en|common stock}}), ir viens no [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] veidiem. [[Akcija]] apliecina, ka tās īpašniekam pieder kāda daļa no attiecīgā [[uzņēmums|uzņēmuma]].<ref>[http://www.lkb.lv/files/tinymce/Emisijas_prospekts.pdf Parasto akciju emisijas prospekta piemērs]</ref> Attiecīgā uzņēmuma akcionāram ir tiesības uz [[dividende|dividendēm]] vai cita veida [[peļņa]]s vai ienākumiem, kā arī ir balsstiesības uzņēmuma kopsapulcēs. Akcijas turētājs jeb akcionārs ir šī uzņēmuma līdzīpašnieks un ar šo [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] var piedalīties [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]].

sentences:
{{navbox
|name = Hebei
|title = [[Hebei]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Baodina]]
* [[Candžou]]
* [[Cjiņhuandao]]
* [[Čende]]
* [[Džandzjakou]]
* [[Haņdaņa]]
* [[Henšui]]
* [[Lanfana]]
* [[Sjintai]]
* '''[[Šidzjadžuana]]'''
* [[Tanšaņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Hebei]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Zirnekļcilvēka filmu sērija}}
{{catmain|Zirnekļcilvēks (filmu sērija)}}

sentences: pieminētā ''Albis'' upe, ko [[goti]] dēvēja par ''Goetelba''). Otrā Daugavas (''Duna fl.'') krastā ir uzraksti ''Semigallia'' un ''Curlant'' ([[Zemgale (valsts)|Zemgale]] un [[Kursa (valsts)|Kurzeme]]).]]

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Krievijas Federācijā|Ufa (nozīmju atdalīšana)|Ufa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ufa
 | official_name            = ''Уфа''<br/>''Өфө''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = ӨФӨ-2015-(v2).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = UfaFlag.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Ufa (2007).jpg
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Baškortostāna
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_map_caption      =
 | pushpin_map_alt          =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Republika
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Baškortostāna]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1574}}
 | established_title2       = Pilsētas statuss
 | established_date2        = {{dat|1586}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 707.93
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1096702
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1425801
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 54 | latm = 44 | lats =  | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 58 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 450000—450999
 | area_code                = +7 347
 | website                  = {{URL|http://ufacity.info/}}
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 5
 | footnotes                =
}}
'''Ufa''' ({{val|ru|Уфа}}), arī '''Efe''' ({{val|ba|Өфө}}), ir [[Baškortostāna]]s galvaspilsēta [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Izvietojusies [[Urāli|Urālu]] priekškalnēs pie [[Ufa (upe)|Ufas]] upes ietekas [[Belaja|Belajā]]. Pilsēta ir liels naftas rūpniecības centrs, [[baškīri|baškīru]] kultūras centrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmā tikšanās 2020/2021 gadā
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 26-08-2021 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2021|8|26}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Sveiks, Švejk!
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Georgs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Magnus Georg von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Simuna, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = matemātiķis, astronoms
|        dzimums = V
|         vecāki = Heinrihs Johans fon Paukers
 Hedviga Eleonora Kristīne Paukere (dzimusi Hallere)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. sieva - Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda (''Anna Christina Wilh. v. Baggehufwudt'')
2. sieva - Teodosija Trota fon Treidena (''Theodosie Trotta v. Treyden'')
|          bērni = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Kārlis Heinrihs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Magnuss Georgs fon Paukers''' ({{val|de|Magnus Georg Paucker}}; dzimis {{dat|1787|11|15}} Igaunijā, miris {{dat|1855|8|19}} Jelgavā) bija matemātiķis un dabaszinātnieks. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis. No 1827. līdz 1846. gadam [[Jelgava]]s ''[[Gymnasium illustre]]'' pedagogs. Sarakstījies ar [[Kārlis Frīdrihs Gauss|Kārli Frīdrihu Gausu]]. Būdams [[bārenis]], Paukera ģimenē uzauga vēsturnieks [[Leonīds Arbuzovs (1848—1912)|Leonīds Arbuzovs]].

sentences:
{{ezera infokaste
|           ezers = Uvsnūrs
|          attēls = Uvs-noor.jpg
|        paraksts = Uvsnūra ainava
|           karte = Uvs-Nuur Hollow, Mongolia, Russia, Landsat-7.jpg
| kartes_paraksts = Uvsnūra satelītattēls
|             map = Mongolija#Krievija#Tiva
| plat_d=50 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=E
|           vieta = {{RUS}}
{{MNG}}
|         platība = 3350
|          garums = 85
|         platums = 80
|     Vid_dziļums = 6
|     Max_dziļums = 10
|         tilpums =
|    augstums_vjl = 753
|          izteka = beznoteces
|         baseins =
|         valstis = [[Krievija]]
[[Mongolija]]
|           salas =
|        pilsētas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Uvsnūra baseins
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = ix, x
|        designation1_date = 2003 (27. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369rev 369rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}, {{MNG}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āzija un Okeānija
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences: '''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
s, Gerdenes, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, [[Cesvaines viduslaiku pils|Cesvaines pilis]] (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Gerdene''' jeb '''Zerdene''' ({{val|la|castrum Zerdene}}) bija letgaļu [[Jersika (valsts)|Jersikas]] valsts jeb Letijas daļa, kas pieminēta 1211. gada Jersikas dalīšanas un 1213. gada zemju pārdales dokumentos. Mūsdienās uzskata, ka Gerdenes pilsnovads atradies Aiviekstes kreisajā krastā, sēļu-latgaļu jaukti apdzīvotā teritorijā. Mūsdienu kartēs Gerdenes pilsnovada zemes meklējamas [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas pagastā]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Anrī Tozēns
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henri Tauzin''
 |              attēls = Henri Tauzin, champion de France du 400 mètres haies en 1898.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Anrī Aleksis Tozēns
 |              dz_dat = {{dat|1879|4|17}}
 |             dz_viet = [[Parīze]], [[Francija]]
 |             mir_dat = {{dat|1918|10|11}}
 |            mir_viet = [[Liona]], [[Francija]]
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|FRA}} [[Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens vīriešiem|400 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Talsu lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Talsu lidlauks.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVTE
|lat_deg=57|lat_min=15|lat_sec=17|lat_dir=N
|lon_deg=22|lon_min=33|lon_sec=58|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Talsi
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Talsu novads]]
| atrasanas_vieta            = [[Ģibuļu pagasts]], [[Talsu novads]]
| elevation-f                = 223
| elevation-m                = 68
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 03/21
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 400
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Talsu lidlauks''' (ICAO: '''EVTE''')<ref>[http://www.world-airport-codes.com/latvia/talsi-airfield-63536.html World Airport Codes Talsi Airfield]</ref> ir nesertificēts lidlauks [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu pagastā]]. Izvietojies [[Talsi|Talsu]] pilsētas ziemeļrietumu pierobežā 1,5 km no pilsētas centra. Lidlaukam ir viens 400 m garš un 20 m plats [[Asfaltbetons|asfalta]] seguma skrejceļš.<ref>[http://myairfields.com/item/talsi-0321/ MyAirfields.com Talsi]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{Commons category|Streets in Jūrmala|Ielas Jūrmalā}}

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Beverīnas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Beverīnas pils atradās [[Valmiera]]s apkārtnē (kartē - ''Wolmar'').
|date=[[1208]]. gada ziema
|place= [[Beverīna]] [[Tālava]]s zemē
|result=letgaļu uzvara
|combatant1= ''' [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karaspēks '''
|combatant2='''[[Tālava]]s karaspēks
|commander1=
|commander2= Roboams,<br /> [[Latviešu Indriķis]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1= hronikā minēti septiņi nogalinātie
|casualties2=nezināms skaits letgaļu, nogalināts [[Trikātas pagasts|Trikātas]] vecākais Vardeks
}}

sentences:
{{cita nozīme|svinībām|filmu|Neatkarības diena (filma)}}
'''Neatkarības diena''' ir ikgadējas svinības, kurā godina valstiskās [[neatkarība]]s pasludināšanas gadadienu. Parasti tas notiek pēc saistību zušanas ar kādu citu valsti vai valsts daļu, retāk pēc militāras [[okupācija]]s beigām. Lielākajā daļā valstu neatkarības diena ir valsts [[svētki]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops cylindrica sl33.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|suga=Aegilops cylindrica|suga_lv=Cilindriskais egilopss|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops cylindrica|autors=Host}}'''Cilindriskais egilopss''' ({{val|la|Aegilops cylindrica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s reģiona un [[stepe]]s joslā [[Āzija|Āzijā]]. Suga ir ievazāta arī [[Latvija|Latvijā]] — tā ir sastopama reti un nevienmērīgi. Sastopamība pa gadiem manāmi variē; atsevišķi eksemplāri un grupas sausās nezālienēs un uz [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/aegilops-cylindrica-host/|title=cilindriskais egilopss - Aegilops cylindrica Host - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-16}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         =
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Simfilla.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Symphyla
| klase_lv =Simfilas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Scutigerellidae}}
* {{TaksoSaite|Scolopendrellidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Simfilas''' ({{val-la|Symphyla}}) ir [[Daudzkāji|daudzkāju]] apakštipa klase. Tie ir kustīgi, sīki (1,5-3 mm), bālgani, redzes orgānus zaudējuši daudzkāji. Tos sastop kā uz [[augsne]]s virsmas, zem akmeņiem un lapām, tā arī tās virsējos slāņos. Tie ir kustīgi plēsēji vai augēdāji. Daļa pārtiek no augu atliekām.
== Morfoloģiskais raksturojums ==
Pēc morfoloģiskajām īpatnībām simfilas ir daudzkāju visaugstāk attīstītā apakšklase: tās ir posms starp zemāk stāvošajiem daudzkājiem — [[simtkāji]]em un [[kukaiņi]]em. Ar kukaiņiem simfilas saista žokļa aparāta uzbūve, speciālais [[maņu orgāns]] uz [[galva]]s aiz [[taustekļi]]em, kas savienots ar smadzeņu protocerebrālo daļu (daudzkāju [[Leidiga orgāns]], primāro bezspārņu postantenālais orgāns), kāju [[rudimenti]] — izspīlējamie maisiņi un irbuļi (styli) vidukļa segmentiem, vidukļa tergītu forma, kas stipri atgādina spārnoto kukaiņu tergītus, t.i., tergītus ar spārnu aizmetņiem. Ar zemākajiem lūpkājiem simfilas saista nepilnīgi attīstītais kājas bazālais nodalījums (gūža), muguriņa, kas sastāv no diviem viens aiz otra novietotiem nodalījumiem. [[Divpārkāji]]em it :īpaši simfilas tuvina apakšlūpas uzbūve un tas, ka dzimumatveres atrodas uz priekšējiem vidukļa segmentiem.
Tās pazīmes, kas parādās un attīstās lūpkājiem, tālāk attīstās simfilām. Pie tādām pazīmēm pieder vidukļa segmentu skaita samazināšanās, par ko liecina simfilu attīstīto kāju pāru skaita samazināšanās līdz 12 (bet, reducējoties priekšējo kāju pārim, kurš var pārveidoties par sariņiem, to ir tikai 11 pāri), kā arī tas, ka aiz katra attīstītā kāju pāra parādās izvirzāmu maisiņu veida rudimenti. Šāds maisiņu pāris ir pēdējā atlieka no segmenta, kuru nomāc priekšā esošais segments un kura aizmetnis ir jau zemākajiem lūpkājiem.
== Sistemātika ==
Klasē ir ap 150 sugām. Latvijā zināmas 3 sugas ({{TaksoSaite|Symphylella vulgaris}}, {{TaksoSaite|Scolopendrellopsis subnuda}} un {{TaksoSaite|Scutigerella immaculata}}).

sentences:
[[Kategorija:Ainaži]]
[[Kategorija:Ielas Limbažu novadā|Ainaži]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Ainaži]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Codes pagasts
| karte             = Codes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Codes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Codes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Codes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Code
| platība           = 95,32
| iedzīvotāji       = 2773<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2773 / 95.32 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.code.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Slāvu pirmvaloda
|nativename=
|familycolor=Indoeiropiešu
|fam1=[[Indoeiropiešu pirmvaloda|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Baltu-slāvu pirmvalodas hipotēze|Baltu-slāvu]]
|fam3=
|image=
|caption=Slāvu pirmvalodas un tās dialektu izplatības areāls 6. gadsimtā
}}
'''Slāvu pirmvaloda''' ir [[pirmvaloda]], no kuras cēlušās pārējās [[slāvu valodas]]. Šobrīd nav atrasti slāvu pirmvalodas rakstu pieminekļi, līdz ar to šī valoda ir rekonstruēta, pamatojoties uz slāvu un citu [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] salīdzinājumu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Zanda Martena
| amats = Vācijas Bundestāga locekle
| term_sākums = 2021
| attēls = Zanda Martens MdB, SPD Fraktion im Bundestag.jpg
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1984|10|1}}
| dzim_vieta = [[Liepāja]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta = [[Diseldorfa]], {{Vācija}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| partija = [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = precējusies
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
[[Rūras Universitāte]] [[Bohuma|Bohumā]]
[[Brēmenes Universitāte]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aknīste
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Aknīstes katoļu baznīca 2000-07-23.jpg
| image_caption = [[Aknīstes Svētā Ignācija Romas katoļu baznīca]]
| image_shield = Akniste_COA.svg
| shield_link = Aknīstes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 9
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 44
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1298. gadā
| established_title2 = [[Ciems (biezi apdzīvota vieta)|Ciems]]
| established_date2 = kopš 1925. gada
| established_title3 = [[Pilsētciemats]]
| established_date3 = kopš 1950. gada
| established_title4 = [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
| established_date4 = kopš 1991. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val-de|Oknist}}
{{val-lt|Aknysta}}
{{val-pl|Oknista}}
| area_total_km2 = 3.43
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aknīste}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5208 Aknīste
| website = [https://www.akniste.lv/ www.akniste.lv]
| image_flag = Aknistes-karogs-rgb.svg
| flag_link = Aknīstes karogs
}}
'''Aknīste''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Atrodas [[Dienvidsusēja]]s krastos, 135 km no [[Rīga]]s, 69 km no [[Daugavpils]], 53 km no Jēkabpils.

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Burāšana]]

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendijas'''

'''[[:m:Wikimedians of Latvia User Group|''Wikimedians of Latvia'' dalībnieku grupa]]'''

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Izaka katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Saint Isaac's Cathedral in SPB.jpeg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Sanktpēterburga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 56 | lats  =  3 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 18 | longs = 24 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| consecration_year     = 1858
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.cathedral.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Ogists de Monferāns]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 101,5 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Krievija
|  valsts2 = Krievijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7810033001 7810033001]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Svētā Izaka katedrāle''' ({{val|ru|Исаакиевский собор}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] katedrāle [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]]. Viena no lielākajām katedrālēm pasaulē. Veltīta [[Pēteris I|Pētera I]] svētajam patronam Dalmācijas svētajam Izakam.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Tumšais Fēnikss
| attēls                   =  Dark Phoenix (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dark Phoenix''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Saimons Kinbergs]]
| producents               =
* [[Hačs Pārkers]]
* Saimons Kinbergs
* [[Lorēna Šulere Donnera]]
| scenārija autors         = Saimons Kinbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Sofija Tērnere]]
* [[Džesika Česteina]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios <br/> Motion Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|6|4|Holivuda|2019|6|7|ASV|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url= https://bbfc.co.uk/releases/x-men-dark-phoenix-2019|title= Dark Phoenix|publisher= [[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= June 7, 2019|archive-date= {{dat|2019|05|28||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190528232538/https://bbfc.co.uk/releases/x-men-dark-phoenix-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Tumšais Fēnikss"''' ({{val|en|Dark Phoenix}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Saimons Kinbergs]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Austrālijas fauna]]

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Bērzkalnes pagasts}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Blusupīte
| attēls            = Латвия. Айнажи. Устье Blusupite. Июнь 2013..jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Blusupītes ieteka Rīgas līcī
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Zilais purvs (Ainažu pagasts)|Zilais purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=44 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=28 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br/>{{EST}}
| tek_caur          =
| garums            = 16
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 11
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 30,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Blusupīte'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95076 |title=Informācija par objektu: Blusupīte |accessdate={{dat|2018|03|01||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme]]s rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Sākas kā novadgrāvis [[Zilais purvs (Ainažu pagasts)|Zilā purva]] rietumu malā [[Ainažu pagasts|Ainažu pagasta]] ziemeļaustrumos.<ref>{{Latvijas daba|5|157}}</ref> Plūst dienvidrietumu virzienā pa [[Piejūras zemiene]]s [[Vidzemes piekraste|Vidzemes piekrasti]]; 1,5 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s robežupe. Gandrīz visā garumā, izņemot īsu posmu [[Ainaži|Ainažu]] pilsētā, upes gultne iztaisnota un regulēta. Upes lejtece pie ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] ietilpst [[Randu pļavas|Randu pļavu]] dabas liegumā. Upi šķērso autoceļi [[A1 (autoceļš Latvijā)|A1]] un [[P15]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalcaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salzach
| attēls            = Salzburger Stadtansicht.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zlacaha pie Zalcburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kicbīelas Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inna]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 227
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 251
| gada_notece       =
| baseins           = 6 829
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Dekolonizācija''' ir [[Koloniālisms|koloniālisma]] likvidēšanas process, kas attiecas uz Eiropas [[Kolonija|koloniju]] ([[Domīnija|domīniju]], [[Protektorāts|protektorātu]] un mandātu teritoriju), galvenokārt [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]] pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Leģenda
| attēls = Legend 2015 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Legend''
| žanrs = Biogrāfiska filma, trilleris, kriminālfilma
| režisors = [[Braiens Helgelends]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Kriss Klārks]]
* [[Kventins Kērtiss]]
* [[Braiens Olivers]]
| scenārija autors = Braiens Helgelends
| galvenajās lomās = * [[Toms Hārdijs]]
* [[Emīlija Brauninga]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Kārters Bulvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2015|9|9||bez}}
| ilgums = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/legend-2015|title=Legend|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2019|09|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190913090639/https://bbfc.co.uk/releases/legend-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20-25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=legend16.htm|title=Legend (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Leģenda"''' ({{val|en|Legend}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfisks krimināltrilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Braiens Helgelends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Emīlija Brauninga]], [[Deivids Tjūliss]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|9||bez}}.

sentences: '''Daltona likums''' ir [[fizikas likums]], kas nosaka, ka [[Ideāla gāze|ideālu gāzu]] maisījuma [[spiediens]] ir šo maisījumu veidojošo gāzu [[Spiediens#Parciālspiediens|parciālspiedienu]] [[summa]]. Šo likumu 1801. gadā atklāja [[Džons Daltons]].

sentences:
'''Pjezoelektriskais efekts''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''πιέζω'' (''piézō'') — 'saspiest') ir parādība, kuru nosaka [[Dielektriķu polarizēšanās|elektriskās polarizācijas]] un [[deformācija|mehāniskās deformācijas]] saistība dažos [[dielektriķi|dielektriķos]] (pjezoelektriķos). Izšķir tiešo un apgriezto pjezoelektrisko efektu:
* Tiešais pjezoelektriskais efekts ir elektriskās polarizācijas rašanās dielektriskos kristālos, ja tos mehāniski deformē.
* Apgrieztais pjezoelektriskais efekts ir kristāliska dielektriķa mehāniska deformācija elektriskā lauka iedarbībā. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=180|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.|last5=Vainovskis|first5=E.}}</ref>
Pjezoelektriskais efekts ir lineārs efekts — deformācija ir tieši proporcionāla elektriskā lauka intensitātei.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Hatangas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Krasnojarskas novads]], [[Jakutija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Taimira]]
| plat_d=73| plat_m=32| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=108| gar_m=26| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 240
| platums      = 50
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 29
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Mazā Begičeva sala
| pilsētas     =
}}
'''Hatangas līcis''' ({{val|ru|Хатангский залив}}, {{val|sah|Хатанга хомото}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis [[Taimira]]s pussalas dienvidaustrumu piekrastē, faktiski [[Hatanga]]s upes estuārs. Administratīvi lielākā daļa ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]], bet ziemeļaustrumu daļa — [[Jakutija|Jakutijā]]. Līcis ir ap 240 km garš un platākajā vietā ap 50 km plats. Tajā ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Hatanga, Boļšaja Balahņa, Novaja un Sangajurjaha. Līča austrumu krasts stipri izrobots, atzarojas Koževņikova līcis un Nordvikas līcis. [[Lielā Begičeva sala]] pie līča ieejas sadala to divos šaurumos — galvenāis 13 km platais Ziemeļu šaurums un 8 km platais Austrumu šaurums. Līcis lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article118611.html Большая Советская Энциклопедия (БСЭ). Хатангский залив]</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste||attēls=Festuca filiformis inflorescence (01).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca filiformis|suga_lv=Smalklapu auzene|binomial=Festuca filiformis|autors=Pourr.|sinonīmi=Festuca tenuifolia}}'''Smalklapu auzene''' ({{val|la|Festuca filiformis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s [[lakstaugs]]. Tā dabiskās izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], uz dienvidiem-dienvidrietumiem no Latvijas, aug smiltājos un sausos priežu mežos. Latvijā šī suga ir ļoti rets (varbūt arī nepietiekami izpētīts) taksons. Suga līdzīga [[aitu auzene]]i (''Festuca ovina'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-ovina-l-sstr/#festuca-tenuifolia-sibth|title=aitu auzene - Festuca ovina L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-11}}</ref>

sentences:
{{Jāuzlabo|valoda, noformējums}}
{{cita nozīme|augļiem|mango koku ģinti|mango (ģints)}}

sentences: '''10 000''' ('''desmit tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9999 un 10 001. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 2710.

sentences: '''Bārs''' (no {{val|el|βάρος}} (''baros'') — 'smagums') ir [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērvienība. Viens bārs ir aptuveni vienāds ar vienu atmosfēru. Tas ir 105 N/m² jeb 100 000 Pa. Meteoroloģijā parasti izmanto milibāru (0,001 bārs jeb 1/1000 no bāra; 1000 dyn/cm² jeb 0,986923×10−3 atm). Atmosfēras spiediena noteikšanai uz citām [[planēta|planētām]] bieži izmanto mikrobāru jeb bāra miljono daļu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Ričards Fērnsvorts
| vārds_orig = ''Richard Farnsworth''
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1920|9|1}}
| dz. vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2000|10|6|1920|9|1}}
| miršanas vieta = {{vieta|ASV|Ņūmeksika|Linkolna|3s=Linkolna (Ņūmeksika)}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kaskadieris, aktieris
| darbības gadi = 1937—1999
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 2
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}
'''Ričards Viljams Fērnsvorts''' ({{Val|en|Richard William Farnsworth}}; dzimis {{Dat|1920|9|1}}, miris {{Dat|2000|10|6}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]] un [[kaskadieris]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 260px
 |         attēls = Sylvia_atricapilla_-Lullington_Heath,_East_Sussex,_England_-male-8.jpg
 |  att_nosaukums = Tēviņš
 |     att_izmērs = 220px
 |        attēls2 = Sylvia_atricappila_vogelartinfo_chris_romeiks_R7F4015.jpg
 | att2_nosaukums = Mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Passeriformes
 |       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |     apakškārta = Passeri
 |  apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |         dzimta = Sylviidae
 |      dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 |          ģints = Sylvia
 |       ģints_lv = Ķauķi
 |           suga = Sylvia atricapilla
 |        suga_lv = Melngalvas ķauķis
 |       binomial = Sylvia atricapilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |    kategorijas = nē
 |      izplatība =
{{Legend|#FFFF00| Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#00FF00| Nometnieku areāls|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#0080FF| Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Melngalvas ķauķis''' (''Sylvia atricapilla'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s rietumos un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], ziemo Eiropas rietumos, [[Āfrika]]s centrālās daļas rietumos un austrumos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22716901/0 IUCN: Sylvia atricapilla]</ref> [[Rietumeiropa]]s un Ziemeļāfrikas populācijas ir nometnieki. Melngalvas ķauķim ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes, 2020]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeina Eira
| attēls                   =  Jane Eyre Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jane Eyre''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kerijs Fukunaga]]
| producents               =
* [[Elisona Ouena]]
* [[Pols Tridžbitss]]
| scenārija autors         = [[Moira Bafini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Dario Marianelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ruby Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|9|Ņujorkas pirmizrāde|2011|3|11|ASV|2011|9|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011|title=Jane Eyre|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110155/https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=janeeyre2011.htm|title=Jane Eyre|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džeina Eira"''' ({{val|en|Jane Eyre}}) ir 2011. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kerijs Fukunaga]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Mija Vašikovska]], [[Džeimijs Bells]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|9||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=7|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Frenks Raiks|bg_color=#013369|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Indianapolis Colts|logo=Indianapolis Colts logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Indianapolisas "''Colts''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Indiana|Indianapolisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1953|menedžeris=Kriss Balards|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Lucas Oil Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 000|krāsas=Zila, balta, pelēka, melna<br />{{color box|#013369}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#1D252C}}|īpašnieks=Džims Ersijs|prezidents=|divīzijas tituli=16}}'''Indianapolisas "Colts"''' ({{Val|en|Indianapolis Colts}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Indianapolisa|Indianapolisā]], [[Indiāna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1953. gadā kā '''Baltimoras "Colts"'''. "Colts" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Lucas Oil Stadium'' stadionā. 1970. gadā komanda ieguva [[Superkauss|Superkausu]], bāzējoties [[Baltimora|Baltimorā]], savukārt 2007. gadā to ieguva, jau pārstāvot Indianapolisas pilsētu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|2008. gada filmu|Dzelzs vīrs (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Dzelzs vīrs
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Cosplay of Iron Man at GEMA 2022.jpg
| caption       =
| first         = ''Tales of Suspense'' #39
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Lerijs Liebers]], [[Dons Heks]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Tonijs Starks
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Dzelzs vīrs''' ({{val|en|Iron Man}}) ir [[supervaronis]] ''Marvel'' komiksos, kuru radījis rakstnieks [[Stens Lī]] (''Stan Lee''). Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Tales of Suspense]]'' 39. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Dzelzs vīrs ir Tonija Stārka slepenā identitāte. Dzelzs vīra tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās viņu attēlo amerikāņu aktieris [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| caption   = 1. rinda: [[Injigo Arista|Arista]] - [[Sančo III]] - [[Huans Sebastjans Elkano|Elkano]] - [[Ignācijs no Lojolas|Lojola]] - [[Andress de Urdaneta|Urdaneta]] - [[Huans de Onjate|Onjate]] - [[Francisks Ksaverijs|Ksaverijs]]

2. rinda:[[Simons Bolivars|Bolivars]] - [[Tomass de Zumalakaregi|Zumalakaregi]] - [[Dons Diego de Gardokvui|Gardokvui]]- [[Dominiks Džosefs Garats|Garats]] - [[Biktoriano Iraola|Iraola]] - [[Sabino Arana|Arana]] - [[Federiko Erazurizs Ečaurens|Erazurizs]]

3. rinda:[[Emīlio Garastazu Mediči|Garastazu]] - [[Moriss Ravels|Ravels]] - [[Eva Perona|Perona]] - [[Atano VII]] - [[Nestors Basteretkseja|Basteretkseja]] - [[Če Gevara]] -[[Luiss Mariāno|Mariāno]]

4. rinda:[[Pedro Migels Etksenike|Etksenike]] - [[Džons Garamendi|Garamendi]] - [[Huans Hosē Ibareče|Ibareče]] - [[Leopolds Eijārs|Eijārs]] - [[Manu Čao|Čao]] - [[Estiču Fernandess|Fernandess]] - [[Mikels Arteta|Arteta]]

| tauta     = Baski
''Euskaldunak''
| skaits    = Aptuveni 18 miljoni visā pasaulē
| vieta     = [[Spānija]]; [[Francija]]
| valoda    = [[basku valoda|basku]]; [[spāņu valoda|spāņu]]; [[franču valoda|franču]]
| reliģija  = [[katoļticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Anguidae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis fragilis
| suga_lv       = Glodene
|      binomial = Anguis fragilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Kalnu sistēmas Eiropā]]
[[Kategorija:Skandināvija]]

sentences:
{{Infobox building
|name               = Tokijas tornis
|native_name        = {{lang|ja|東京タワー}}
|status             = {{Color|green|pabeigts}}
|image              = TaroTokyo20110213-TokyoTower-01.jpg
|image_size         = 200px
|caption            = Tokijas tornis 2011. gadā
|location           = 4-2-8 ''Shiba-koen'', [[Minato]], [[Tokija]] 105-0011
|coordinates        = {{coord|35|39|31|N|139|44|44|E|region:JP|display=inline,title}}
|start_date         = 1957. gada jūnijā
|completion_date    = 1958. gadā
|architect          = [[Taču Naito]]<ref name="emporis">{{cite web|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=105115 |title=Tokyo Tower |accessdate=11 April 2008 |publisher=[[Emporis]]}}</ref>
|owner              = ''The Tokyo Tower Company'' (lielākie akciju turētāji ''[[Toei Company]]'' un ''[[Mother Farm]]'')
|cost               = ¥2,8 miljardi<br>(US$8,4 miljoni 1958. gadā)
|floor_area         =
|top_floor          = 249,6
|floor_count        = 16+
|building_type      = [[telesakari|telesakaru]] un [[observatorija|astronomisko novērojumu]] tornis
|architectural      = 333 m
|antenna_spire      = 332,9 m<ref name="english.kyodonews.jp">{{cite web|url=http://english.kyodonews.jp/photos/2012/07/170479.html |title=Tokyo Tower gets shorter for the 1st time |accessdate=23 July 2012}}</ref>
|observatory     = 249,6 m
|elevator_count  = 4
|structural_engineer= ''[[Nikken Sekkei|Nikken Sekkei Ltd.]]''<ref>{{cite web|url=http://www.nikken.co.jp/en/services/structural.php |title=Structural Engineering |publisher= ''Nikken Sekkei'' |accessdate=11 April 2008 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20080421063913/http://www.nikken.co.jp/en/services/structural.php |archivedate=21 April 2008}}</ref>
|main_contractor  = ''[[Takenaka Corporation]]''<ref name="emporis"/>
|opening  = 1958. gada 23. decembrī
|developer =
}}

sentences: '''Peristerīts''' (no {{val|el|περιστέρα}} ''(peristera)'' — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir [[minerāls|minerāla]] [[albīts|albīta]] paveids. Peristerītam raksturīga vāja [[iridescence]] un nereti arī [[adulārescence]], t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla [[skaldnība]]s plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences:
[[Kategorija:Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences: '''Izturība''' - [[cieta viela|cietas vielas]] spēja pretoties sagrūšanai.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Principatul Transilvaniei
 Erdélyi Fejedelemség
Fürstentum Siebenbürgen
|nosaukums_latv_val  = '''Transilvānijas hercogiste'''
|sugasvārds          = lielhercogiste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Rumānijas ziemeļrietumu daļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Osmaņu impērija]]s vasaļvalsts
|statusa_teksts      =
|impērija            = Osmaņu impērija
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1571
|gads_beigas         = 1699 (1711)
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Pēc [[Mohāčas kauja]]s ungāru karaļi zaudēja kontroli pār Transilvāniju
|date_pre            =
|event_post          = [[Osmaņu impērija]] atteicās no Transilvānijas par labu [[Austrija]]s impērijai
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat of arms of Transylvania.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Transilvānijas hercogistes ģerbonis ap 1659. gadu
|
|image_map           = 1606 map Ward 1912.jpg
|image_map_caption   = Transilvānijas karte 1606. gadā
|
|galvaspilsēta       = Alba Jūlija (1571—1692), [[Sibiu]] (1692—1711)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = ungāru, vācu, rumāņu
|reliģija            = [[kalvinisms]], [[luterticība]], [[pareizticība]], [[katoļticība]], unitārisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     = hercogi (vaivadi)
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Daugavgrīva
|attels             =
|paraksts           = Parādes iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Memmes pļava]]
|platiba            = 10,147 km²
|iedzivotaju_skaits = 9108 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Daugavgrīvas cietoksnis
[[Daugavgrīvas bāka]]
[[Ziemas osta]]
[[Ūdens attīrīšanas stacija Daugavgrīva|Ūdens attīrīšanas stacija]]
|udenstilpnes       = [[Rīgas līcis]]
[[Daugava]]
[[Buļļupe]]
|parki              = [[Daugavgrīvas dabas liegums|Dabas liegums]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|36|56}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/daugavgriva/ apkaimes.lv]
}}
'''Daugavgrīva''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime (pilsēta)|apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]], kurā ietilpst arī pilsētas daļa [[Memmes pļava]]. Daugavgrīvas apkaime atrodas Rīgas ziemeļrietumu daļā uz [[Buļļu sala]]s (ietver arī neapdzīvoto [[Mīlestības saliņa|Mīlestības saliņu]]). Tā robežojas ar [[Buļļi (apkaime)|Rītabuļļu]], [[Bolderāja]]s, [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] un [[Mangaļsala]]s apkaimēm, taču savienojums pa sauszemi ir tikai ar Rītabuļļu apkaimi un Bolderāju (savienojums pa tiltu). Daugavgrīvas apkaimes robežas ir [[Rīgas līcis]], [[Daugava]], [[Loču kanāls]], [[Buļļupe]], [[Dzintara iela (Rīga)|Dzintara iela]] un taka, kas ved uz Rīgas līci. Apkaimē atrodas [[Piejūra|dabas parks "Piejūra"]].

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences: '''"Karoga pacelšana Ivodzimā"''' ({{val|en|Raising the Flag on Iwo Jima}}) ir vēsturiska [[fotogrāfija]], ko {{dat|1945|2|23||bez}} uzņēma Džo Rozentāls. Tajā attēloti pieci [[ASV Jūras kājnieku korpuss|ASV jūras kājnieki]] un viena persona no [[ASV Jūras kara flote]]s, kas paceļ [[Amerikas Savienoto Valstu karogs|ASV karogu]] [[Suribači]] kalnā<ref name="1945 video" /> [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Ioto]] (Ivodzimas) salā [[Ivodzimas kauja]]s laikā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name         = ''Metro-Goldwyn-Mayer Studios, Inc.''
| logo = MGM logo.png
| caption      =
| type         =
| foundation   = {{dat|1924|04|17||bez}}
| founder      = [[Markuss Lēvs]]
| location     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
| key_people   =
| industry     = Kino
| products     =
* Mākslas filmas
* Televīzijas raidījumi
| revenue      =
| parent       = ''[[MGM Holdings|MGM Holdings, Inc.]]'' (''[[Amazon]]'')
| subsid=
* ''[[United Artists|United Artists Media Group]]''
* ''[[Orion Pictures]]''
| homepage     = {{URL|mgm.com}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aldermanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/D.17-10
|ķīm_formula=Mg5Al12(PO4)8(OH)22·32(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedraini agregāti, plakani kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.500
|pleohroisms=Nav
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
s rātsnams]]
'''Rātsnams''' ({{val|de|Rathaus}}, {{val|pl|ratusz}}, {{izrunā|'ratuʂ}}) ir ēka, kurā atrodas vai vēsturiski atradās municipālā pārvalde, pilsētas [[rāte]]. Šādas celtnes sākotnēji bija pilsētās, kurām bija [[Magdeburgas tiesības]] (Latvijā [[Daugavpils|Daugavpilij]] un [[Jēkabpils|Jēkabpilij]]), bet vēlāk arī citām pilsētām [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijā]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Polijas—Lietuvas ūnijā]], kā arī citur.

sentences:
[[Kategorija:Valkas novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Latvijas Entomoloģijas biedrība''' ('''LEB''') ir sabiedriska organizācija, kas apvieno [[kukaiņi|kukaiņu]] pētīšanas entuziastus [[Latvija|Latvijā]]. [[Entomoloģija]]s biedrības biedri ir gan dažādu Latvijas un ārzemju zinātnisko iestāžu darbinieki, gan arī amatieri, kuriem kukaiņu izpēte ir [[vaļasprieks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fritjofs Nansens
|     vārds_orig = ''Fridtjof Nansen''
|         attēls = Fridtjof Nansen LOC 03377u-3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Vettergutā pie Oslo
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Lisakera
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|   nodarbošanās = polārpētnieks, zinātnieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 meitas, 3 dēli
|       paraksts = Fridtjof Nansen (signature).svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Koksoaka
|citvaloda=fr
|oriģinālnosaukums = Rivière Koksoak
|citvaloda1=
|oriģinālnosaukums1=
|attēls= Kujjuaq Plage.jpg
|attēla_izmērs=
|paraksts= Piestātne pie [[Kūjuaka]]s ciema
| karte = Riviere Koksoak carte.png
| kartes_paraksts = Koksoakas baseins. Oranžā krāsā uz Lagrandu novirzītā baseina daļa
|vietaskarte=Kvebeka#Kanāda
|reljefs=jā
|kartes_izmērs=
|izteka=
|augštece=
|satekupes= [[Kaniapisko]], [[Melēza]]
|ieteka=[[Ungavas līcis]]
|baseina_valstis={{CAN}}
|tek_caur=
|garums=137
|iztekas_augstums=20
|ietekas_augstums=0
|kritums = 20
|caurtece = 2800
|caurtece_vieta =
|gada_notece= 55
|baseins= 133 400
|pietekas=
|sāk_plat_d=57|sāk_plat_m=40|sāk_plat_s=18|sāk_plat_NS=N
|sāk_gar_d=69|sāk_gar_m=29|sāk_gar_s=12|sāk_gar_EW=W
|iet_plat_d=58|iet_plat_m=32|iet_plat_s=11|iet_plat_NS=N
|iet_gar_d=68|iet_gar_m=09|iet_gar_s=29|iet_gar_EW=W
}}
'''Koksoaka''' ({{Val|fr|Rivière Koksoak}}) ir [[upe]] [[Kanāda]]s ziemeļaustrumos.<ref>{{PZT|366}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kvebeka]]s provinces [[Nunavika]]s reģionā. Sākas [[Labradoras pussala]]s ziemeļos, satekot [[Kaniapisko]] un [[Melēza]]s upēm; Kaniapisko dažkārt tiek uzskatīta par Koksoakas augšteci. Plūst ziemeļaustrumu un vēlāk ziemeļu virzienā un pēc 137 km ieplūst [[Ungavas līcis|Ungavas līča]] dienvidu galā. Vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta krastos ir [[inuiti|inuitu]] ciems [[Kūjuaka]] {{nobr|50 km}} no grīvas. Tiek uzskatīts, ka upes nosaukums cēlies, [[morāvieši|morāviešu]] misionāriem izkropļojot upes inuitu nosaukumu ''Kuujjuaq'' — ‘Lielā upe’.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zigmunts Loziņskis
|     vārds_orig = ''Zygmunt Łoziński''
|         attēls = Zygmunt_Łoziński.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Baracina, [[Minskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Kareļiču rajons]], [[Grodņas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Pinska]], [[Polija]]
([[Brestas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|  nodarbošanās = mācītājs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] [[funkcija]]s '''grafiks''' <math>f</math> ir sakārtotu pāru kopums <math>(x, y)</math>, kur <math>f(x) = y.</math> Izplatītajā gadījumā, kur <math>x</math> un <math>f(x)</math> ir [[Reāls skaitlis|reāli skaitļi]], šie pāri ir punktu [[Dekarta koordinātu sistēma]]s  [[Plakne|divu dimensiju plaknē]] un tādējādi veido šīs plaknes apakškopu.

sentences: '''9. novembris''' ir gada 313. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (314. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 52 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rail Baltica''''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūras projekts [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] integrēšanai Eiropas dzelzceļu tīklā. Tas ir viens no Eiropas Savienības transporta tīklu (''Trans-European Transport Networks'', TEN-T) prioritārajiem projektiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hyracodon.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Hirakodonts}} ''Hyracodon''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Hyracodontidae
| dzimta_lv =Hirakodontīdi
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Hyrachyinae}}
* † {{TaksoSaite|Paraceratheriinae}}
* † {{TaksoSaite|Hyracodontinae}}
* † {{TaksoSaite|Triplopodinae}}
* † {{TaksoSaite|Eggysodontinae}}
| kategorijas = nē
| binomial=Hyracodontidae <small>([[Cope]], 1879)</small>
}}
'''Hirakodontīdi''' (''Hyracodontidae'') ir izmirušu degunradžveidīgo dzīvnieku [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]]. Dzimta izdalīta pamatojoties uz [[zobi|zobu]] morfoloģisko uzbūvi. Hirakodontīdi bija kustīgi bezragu degunradžveidīgie. Izmēri variēja no nelieliem 1,5m gariem [[hirakodonti]]em līdz gigantiskajiem [[paracerateriji]]em ar skausta augstumu līdz 5m (augstākie jebkad dzīvojošie [[zīdītāji]]). Dzīvoja no augšējā [[eocēns|eocēna]] līdz augšējam [[miocēns|miocēnam]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences: {{Commonscat|Handball players from France|Francijas handbolisti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Atlas roslin pl Bodziszek drobny 1773 7072.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pusillum
| suga_lv = Sīkā gandrene
| binomial = Geranium pusillum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sīkā gandrene''' (''Geranium pusillum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug tīrumos, dārzos, nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pusillum-l/|title=sīkā gandrene - Geranium pusillum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences: '''Vikivārdnīca''' ({{val|en|Wiktionary}}) ir brīva papildināma daudzvalodu [[vārdnīca]], kura izveidota uz ''[[wiki]]'' bāzes. Tas ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es esmu Sems
| attēls                   = ImAmSamSeanMichelle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Am Sam''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Ričards Solomons]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Heršovics]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         =
* [[Kristīne Džonsone]]
* Džesija Nelsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Ričards Šifs]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|28||bez}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-sam-2001|title=I Am Sam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamsam.htm|title=I Am Sam (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es esmu Sems"''' ({{val|en|I Am Sam}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas [[Šons Penns]], [[Mišela Feifere]], [[Daiena Vesta]], [[Dakota Faninga]], [[Ričards Šifs]], [[Loreta Devaina]] un [[Lora Derna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|28||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Svečņikovs
|     vārds_orig = ''Михаил Степанович Свечников''
|         attēls = Mihail Svetshnikov.JPG
|     att_izmērs = 240px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1881|9|30}}|{{dat||9|18}}}}
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ustjmedvedickaja (tagad [[Serafimoviča]]) {{RUS}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Maskava]] {{URS}} (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 1901—1937
|          valsts = {{RUS}}
{{flagicon image|Red flag.svg|size=22px}} [[Somijas Sociālistiskā Strādnieku Republika|Sarkanā Somija]]
{{URS}}
|       struktūra = [[Krievijas impērija]]s armija
Sarkanie gvardi
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Bokseru sacelšanās]]
[[Krievijas—Japānas karš]]
[[Oktobra revolūcija]]
[[Somijas pilsoņu karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Mihails Svečņikovs''' (''Михаил Степанович Свечников'', dzimis {{dat VS|{{dat|1881|9|30}}|{{dat||9|18}}}}, miris 1938. gada 26. augustā) bija [[Krievijas impērija]]s virsnieks, padomju karavadonis, militārais vēsturnieks un teorētiķis.

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zvejnieku karalis
| attēls                   = The Fisher King Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fisher King''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Terijs Giljams]]
| producents               =
* [[Debra Hilla]]
* [[Linda Obsta]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagravenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Amanda Plamere]]
* [[Mersedesa Ruela]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hill/Obst Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1991|9|20||bez}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fisher-king-1991|title=The Fisher King|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fisherking.htm|title=The Fisher King (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zvejnieku karalis"''' ({{val|en|The Fisher King}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Terijs Giljams]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Džefs Bridžess]], [[Amanda Plamere]] un [[Mersedesa Ruela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|9|20||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Kelmendi''' var būt:

sentences: '''Geštalts''' ({{val-de|Gestalt}} — 'forma', 'veids', 'struktūra') ir [[psiholoģija]]s [[teorija]] un [[psihoterapija]]s metode, uztveramo priekšmetu telpiski uzskatāma forma, ja šo priekšmetu būtiskākās īpašības nevar uztvert kā to daļu īpašību summu <ref name="ReferenceA">„Psiholoģija Mums” 2005.gada decembra numurs, 55.lpp.</ref>.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Drinking Buddies''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Drinking Buddies poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Andrea Roa]]
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pols Bernons]]
* [[Sems Sleiters]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rons Livingstons]]
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Burn Later Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|3|13|''South by Southwest'' festivāls|2013|8|23|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013|title=Drinking Buddies|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041610/http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|343,341}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drinkingbuddies.htm|title=Drinking Buddies (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Drinking Buddies''''' ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Olīvija Vailda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|13||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Natālija Portmane
 | vārds_orig              = ''Natalie Portman''
 | attēls                  = Natalie Portman (48470988352) (cropped).jpg
 | komentārs               = Natālija Portmane 2019. gadā
 | citi vārdi              =
 | attēla izmērs           =
 | dz. vārds               = Natālija Heršlāga
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | nodarbošanās            = [[Aktieris|zktrise]]
 | darbības gadi           = 1992—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = Bendžamins Milpjē (2012-pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
 }}
'''Natālija Portmane''' ({{val|he|נטלי פורטמן}}; dzimusi '''Natālija Heršlāga''' {{dat|1981|6|9}} [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Izraēla|Izraēlā]]) ir Izraēlā dzimusi [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] aktrise. Aktrises karjeru uzsāka 1994. gada filmā "[[Leons (filma)|Leons]]". Vislabāk pazīstama ar lomu "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]]" filmu sērijā.<ref>"[http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman Natalie Portman] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070612120454/http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman |date={{dat|2007|06|12||bez}} }}" ''Inside the Actors Studio''. Bravo. 2004-11-21. No. 1101, season 11. {{en ikona}}</ref> Paralēli "Zvaigžņu karu" filmēšanai Natālija Portmane ieguva [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]] grādu [[Psiholoģija|psiholoģijā]] [[Hārvarda Universitāte|Hārvarda Universitātē]].<ref>Poole, Oliver (2002-04-23). "[http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/northamerica/usa/1392058/Star-Wars-actress-tells-of-her-own-battle-with-fame.html Star Wars actress tells of her own battle with fame]". The Daily Telegraph. Retrieved 2009-03-28. {{en ikona}}</ref> 2005. gadā viņa saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā labākā otrā plāna aktrise filmā "[[Tuvāk]]" (2004).

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences:
{{Citas nozīmes|atmosfēras veidojumu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
s tuvumā 2003. gadā]]
'''Ciklons''' ir liels [[atmosfēra]]s veidojums, kurā ir zems [[atmosfēras spiediens]] ciklona centrā. Parasti ciklona laikā ir mākoņains, lietains laiks. Vasarā pārsvarā tas atnes vēsu, mitru un lietainu laiku, bet ziemā — siltu, mitru laiku. Ciklona diametrs var būt no dažiem simtiem līdz pāris tūkstošiem kilometru. Atmosfēras spiediens ciklonā ir apmēram 980—1000 [[Paskāls|hPa]] liels. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] ciklons griežas pretēji pulksteņrādītāja virzienam, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pulksteņrādītāja kustības virzienā.

== Skatīt arī ==
* [[Anticiklons]]
* [[Arktiskā fronte]]
* [[Tropiskais ciklons]]

sentences: '''Kopīgais visums''' vai '''kopīgā pasaule''' ir vairāku darbu kopums, kurā vairāki rakstnieki (vai mākslinieki) neatkarīgi viens no otra veido atsevišķus darbus, kas iekļaujas kopējā sižeta līnijā, tēlos vai šī projekta pasaulē. Parasti kopīgais visums ir raksturīgs [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] žanram.<ref name="Nielsen1995">{{grāmatas atsauce|last=Nielsen|first=Jakob|title=Multimedia and Hypertext: The Internet and Beyond|url=https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|accessdate=5 August 2015|year=1995|publisher=Morgan Kaufmann|isbn=978-0-12-518408-3|pages=120–|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180324122455/https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|archivedate=March 24, 2018}}</ref>

sentences:
s ir tipiski gaļēdāji. Katru dienu lauva apēd apmēram 7 kg [[gaļa]]s]]
'''Gaļēdāji''' ir [[suga]]s, kas ikdienā pamatā pārtiek no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes barības, medījot vai izmantojot citu [[plēsējs|plēsēju]] medījumu.<ref>Nutrient Requirements: Carnivores. Duane E. Ullrey. Encyclopedia of Animal Science.</ref> Medījums var būt [[bezmugurkaulnieki]], [[zivis]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]]. [[latīņu valoda|Latīņu valodā]] gaļēdājs ir ''carnivora''. ''Carne'' nozīmē gaļa, ''vorare'' — apēst.

sentences: '''Trasējošā munīcija''' ir [[Lode_(šāviņš)|lodes]] vai lielkalibra lādiņi, kuru pamatnēs ir iestrādāts trasējošais sastāvs. Trasējošais sastāvs deg ar spilgtu gaismu, ļaujot šāvējam ar neapbruņotu aci redzēt lodes lidošanas trajektoriju un veikt nepieciešamos labojumus.

sentences:
{{Infobox settlement
| name                    = Klāgenfurte
| official_name             = ''Klagenfurt''
| settlement_type         = Pilsēta
| image_skyline           = Klagenfurt Innere Stadt Landhaus NO-Ansicht 31072008 01.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            =AUT Klagenfurt COA.svg
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_label_position  = top
| pushpin_map             = Austrija
| pushpin_map_caption     = Atrašanās vieta Austrijā
| latd  = 46 |latm  = 37 |lats  = 0 |latNS  = N
| longd = 14 |longm = 18 |longs = 0 |longEW = E
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Austrija}}
| subdivision_type1       = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_name1       = [[Karintija]]
| established_title       = Dibināta
| established_date        = 1193-1199.g
| established_title2      = Pilsētas tiesības
| established_date2       = 1252
| area_total_km2          = 120.11
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| elevation_m             = 446
| population_total        = 94,303
| population_as_of        = 2011. gada 1. janvāris
| population_density_km2  = 785
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset1_DST         = +2
| postal_code_type        = [[Pasta indekss]]
| postal_code             = 9020 (9010 - 9029), 9051, 9161, 9072
| area_code_type          =
| area_code               = 0463
| website                 = [http://www.klagenfurt.at www.klagenfurt.at]
| footnotes               =
}}

sentences: '''Tenebrisms''' ir [[gleznošana]]s tehnika, kad tumšu telpu izgaismo mazs [[gaisma]]s avots. Saukts arī par "pagrabgaismu". Šīs tehnikas izgudrotājs ir [[Itālija]]s [[baroks|baroka]] pārstāvis — [[Mikelandželo Merīzi da Karavadžo]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =300
|paraksts      =Maka Robertsona Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =42
|poz_x         =82
|poz_y         =26
}}
'''Maka Robertsona Zeme''' ({{val-en|Mac Robertson Land}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā. Formāli tā ir [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskās teritorijas]] daļa. Austrumos tā robežojas ar [[Princeses Elizabetes Zeme|Princeses Elizabetes Zemi]] un [[Eimerija šelfa ledājs|Eimerija šelfa ledāju]], rietumos — ar [[Enderbiju Zeme|Enderbiju Zemi]]. Piekraste nosacīti ir sadalīta sekojošos sektoros:
* [[Larsa Kristensena krasts]]: 66°54'E līdz 71°00'E
* [[Mosona krasts]]: 59°34'E līdz 66°54'E

sentences: '''Baltkrievu virtuve''' ({{val|be|беларуская кухня}}) ir [[baltkrievi]]em raksturīgo [[ēdiens|ēdienu]] un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Kirgizstāna]]
[[Kategorija:Kirgizstāna]]

sentences:
'''Kantora putekļi''' jeb '''Kantora kopa''' ir [[ģeometriska figūra|figūra]], kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu [[nogrieznis|nogriezni]] un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
{{clear}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecmīlgrāvis
|attels             =
|paraksts           = Vecmīlgrāvja panorāma
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Rīnūži]]<br />[[Ziemeļblāzma (Rīga)|Ziemeļblāzma]]
|platiba            = 6,073 km²
|iedzivotaju_skaits = 22 202 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Ziemeļblāzma (kultūras pils)|Kultūras pils "Ziemeļblāzma"]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|24|29|58}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [https://apkaimes.lv/vecmilgravis/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
simbols, kas tiek izmantots, lai apzīmētu vīrišķo dzimumu]]
'''Tēviņš''' jeb '''vīrišķais dzimums''' (♂) ir termins, kuru izmanto, lai apzīmētu organisma [[dzimums|dzimumu]], kura [[dzimumorgāni]] ražo vīrišķās dzimumšūnas [[gameta]]s, kas atrodas [[spermatozoīds|spermatozoīdos]]. Terminu ‘tēviņš’ parasti izmanto, lai apzīmētu vīrišķo dzimumu [[dzīvnieks|dzīvnieku]] pasaulē. Runājot par [[cilvēks|cilvēkiem]], tiek izmantots termins ‘[[vīrietis]]’. Tēviņiem pretējais dzimums ir [[mātīte]]s jeb sievišķais dzimums.

sentences: [[Datorgrafika]], rastra grafikas attēlu datu struktūra ir izkārtota [[Matrica|punktmatricās]], kuras attēlo [[Pikselis|pikseļus]] [[Taisnstūris|taisnstūra]] veida režģī vai [[Krāsa|krāsu]] punktos, kuri pēc tam ir redzami [[Monitors|monitorā]], uz [[Papīrs|papīra]] vai citos attēlošanas veidos. Rastra attēli tiek uzglabāti kā attēlu faili ar dažādiem failu paplašinājumiem un formātiem.<ref>[http://wiki.scratch.mit.edu/wiki/Raster_Graphics Raster Graphics — Scratch Wiki]</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Detroitas "Tigers"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mičigana|Detroita}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1894|kapteinis=|klubs=Detroit Tigers|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Comerica Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 083|krāsas=Tumši zila, oranža, balta<br />{{color box|#0C2C56}} {{color box|#FF6600}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=''Ilitch Holdings''|prezidents=|menedžeris=Als Avila|galvenais_treneris=Endrū Džejs Finčs|logo=Detroit Tigers logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=4 (1935, 1945, 1968, 1984)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=11|divīzijas tituli=7|bg_color=#FF6600|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#0C2C56}}'''Detroitas "Tigers"''' ({{Val|en|Detroit Tigers}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Detroita|Detroitā]], [[Mičigana]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1894. gadā. "Tigers" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis četrās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Comercia Park'' stadionā.

sentences: '''Materiāls''' ({{val-la|materialis}} — 'vielisks') ir [[viela]] vai vielu maisījums, no kā kaut kas tiek izgatavots vai kas nepieciešams kaut kādām izgatavošanas darbībām. Pēdējā gadījumā precizē, ka tas ir palīgmateriāls vai izejmateriāls. [[Ēdiens]], [[degviela]] un [[medikamenti]] nav materiāli, jo lietošanas laikā tie iesaistās [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskās reakcijās]] un pakāpeniski gandrīz pilnīgi izzūd, jeb pārveidojas citās vielās.<ref>[http://www.radiovesti.ru/articles/2012-11-10/fm/72732 Валентин Крапошин: наше время порождает новые материалы]{{Novecojusi saite}}</ref> Materiāli var būt dabiskas vai sintētiskas (mākslīgas) izcelsmes; tie var būt homogēni vai arī kā heterogēnas kompozīcijas.

sentences:
{{citas nozīmes|apvidu|Lauki (nozīmju atdalīšana)|lauki}}
[[File:Vanemas pauguraines ainava pie Mazsēņiem.jpg|thumb|300px|Lauku ainava [[Kurzeme|Kurzemē]]]]
'''Lauki''' vai '''lauku apvidus'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=lauki&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'']</ref> ir teritorija, kas atrodas ārpus [[pilsēta|pilsētveida]] apdzīvotajām vietām. Par laukiem parasti uzskata teritoriju ar raksturīgu agrāru ainavu un dabas vērtībām, kur iedzīvotāju skaits [[apdzīvota vieta|apdzīvotajās vietās]] nepārsniedz 5000.<ref>[http://www.celotajs.lv/cont/prof/assoc/definition_lv.html?lang=lv Lauku tūrisma definīcija]</ref> Galvenā saimnieciskā darbība laukos parasti ir [[lauksaimniecība]] un ar to saistītās nozares. Tiek uzskatīts, ka lauki atrodas 15 minūšu braucienā no tuvākās apdzīvotās vietas.{{fact}} Nozīmīgu daļu lauku apvidos aizņem [[mežs|meži]] un [[aizsargājama dabas teritorija|aizsargājamās dabas teritorijas]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sentedmundsberī katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Edmundsbury_Cathedral_Exterior,_Suffolk,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Sentedmundsberī katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Sentedmundsberī katedrāle
| position              = left
| latd                  = 52.243889
| longd                 = 0.716667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Safolka|Berīsentedmundsa}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]], [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 11. gadsimts
| year_completed        = 2007. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Sentedmundsberī katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1989407"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Žoržs Sorels
|          vārds_orig = ''Georges Sorel''
|              attēls =Georges Sorel (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1847
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =2
|            dz_vieta =[[Šerbūra]], [[Manša]], {{FRA}}
|              m_gads =1922
|           m_mēnesis =8
|             m_diena =29
|             m_vieta =[[Buloņa-Bilankūra]], [[Odesēna]], {{FRA}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|           intereses =[[zinātnes filozofija]], [[politikas filozofija]], [[sindikālisms]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Politehniskā skola]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Anrī Bergsons]], [[Kārlis Markss]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[Frīdrihs Nīče]], [[Džambatista Viko]]
|          ietekmējis =[[Antonio Gramši]], [[Kārlis Šmits (jurists)|Kārlis Šmits]], [[Benito Musolīni]]
|               darbi ="[[Pārdomas par vardarbību]]" (''Réflexions sur la violence'', 1908)
|              valoda =[[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Mēnijs
|          vārds_orig = ''Fridericus Menius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 1593
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Voldegka]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           m_dat_alt = ap 1659
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{SWE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Rostokas Universitāte|Rostokas]] un [[Greifsvaldes Universitāte]]s
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Latviešu tautasdziesmas pieraksts (1632)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Etiopijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Etiopijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences: '''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hadži Murats
|          vārds_orig = XIажи Мурад
|              attēls = Хаджи-Мурат.JPG
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kunžaka]], [[Dagestāna]]
|              m_gads = 1852
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Haksa]], [[Azerbaidžāna]]
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts =
|              pakāpe =
|      dienesta_laiks =
|              valsts =
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus vētra
| attēls                   = Ice storm poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Storm''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Teds Houps]]
* [[Džeimss Šamuss]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = Džeimss Šamuss
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Džoana Allena]]
* [[Henrijs Zernijs]]
* [[Ādams Hanns-Bairds]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeimijs Šeridans]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Good Machine]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|5|12|Kannu filmu festivāls|1997|9|26|ASV}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997|title=The Ice Storm|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413213259/http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=icestorm.htm|title=The Ice Storm (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ledus vētra"''' ({{val|en|The Ice Storm}}) ir 1997. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Rika Mūdija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Džoana Allena]], [[Henrijs Zernijs]], [[Ādams Hanns-Bairds]], [[Tobijs Magvairs]], [[Kristīna Riči]], [[Elaidža Vuds]], [[Džeimijs Šeridans]] un [[Sigurnija Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|12||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
]]
'''Velosipēdu ceļš''' ir speciālā [[Velosipēds|velosipēdu]] satiksmei paredzēta ceļu [[infrastruktūra]]. Tas var būt fiziski atdalīts no pārējām kustības joslām, tam var būt savs apzīmējums, kā arī papildu aprīkojums velosipēdistiem, piemēram, īpaši [[Luksofors|luksofori]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
mozaīka [[Svētā Pētera bazilika|Sv. Pētera bazilikā]], [[Vatikāns|Vatikānā]], 1660. g.]]
'''Svētais Gars''' ir [[Dievs|Dieva]] gars [[kristietība|kristietībā]]. Vairākumam kristiešu Svētais Gars ir [[Trīsvienība]]s trešā persona, kas pastāv līdzās [[Dievs Tēvs|Dievam Tēvam]] un [[Dievs Dēls|Dievam Dēlam]]. Tiek uzskatīts ka tas mājo katrā kristīgā cilvēkā.<ref>[http://www.lelb.lv/lv/?ct=trisvieniba/ LELB mājaslapa]</ref>

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences:
[[File:Bouse de Yak.JPG|250px|thumb|[[Jaks|Jaku]] kizjaka žāvēšana [[Tibeta|Tibetā]]]]
'''Kizjaks''' ir [[kurināmais]], ko sagatavo no kaltētiem [[liellopi|liellopu]] [[mēsli]]em. Izplatīts reģionos ar sausu [[klimats|klimatu]] un attīstītu nomado [[lopkopība|lopkopību]] — [[Vidusāzija|Vidusāzijā]], [[Mongolija|Mongolijā]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Andi|Andos]]. Parasti kizjaku sagatavo no dažādu lielo mājdzīvnieku — [[liellopi|liellopu]], [[zirgi|zirgu]], [[jaki|jaku]], [[kamieļi|kamieļu]], [[aitas|aitu]], [[kazas|kazu]], [[lamas|lamu]] — mēsliem, sajaucot tos ar [[salmi]]em un kaltējot [[saule|saulē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paralēlās mātes
| operators =
| attēls = ParallelMothers-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = [[Augustins Almodovars]]
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Penelope Krusa]]
* [[Milena Smita]]
| mūzika = [[Alberto Iglesiass]]
| oriģinālnos = ''Madres paralelas''
| studija = * ''El Deseo''
* ''Remotamente Films AIE''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Entertainment Iberia''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|8|Spānija}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12618926/|title=Parallel Mothers (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paralēlās mātes"''' ({{Val|es|Madres paralelas}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Penelope Krusa]] un [[Milena Smita]].

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Ihvas Sieviešu universitāte
|native_name   = 이화여자대학교
|image_name    = Ehwa_badge.png
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1886
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.5625 | latNS  = N
| longd = 126.945 | longEW = E
| academic_staff    = 980
| administrative_staff  =
|students          = 20330
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne|http://www.ewha.ac.kr/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Giberelīni''' ir [[augu hormoni]], kas regulē augšanu un ietekmē dažādus bioloģiskos attīstības procesus, tai skaitā stumbra un lapu augšanu garumā, dīgtspēju, pārtrauc sēklu, pumpuru, sīpolu un bumbuļu miera periodu, veicina ziedēšanu, ietekmē gēnu ekspresiju un enzīmu sintēzi, lapu un augļu novecošanu.<ref name=Gibberllins>Gibberellins: A Short History, pieejams http://www.plant-hormones.info {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081223095909/http://www.plant-hormones.info/ |date={{dat|2008|12|23||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306005613/http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|slēgtām sieviešu akadēmiskajām mūža organizācijām|akadēmiskām vīriešu mūža organizācijām|studentu korporācijas}}
'''Studenšu korporācijas''' ir slēgtas sieviešu akadēmiskās mūža organizācijas. Tās veidojušās sākotnēji kā studenšu organizācijas universitātēs, līdzīgi studentu vīriešu korporācijām. Kamēr lielākajā daļā Eiropas valstu tās sauc par korporācijām (corporations), tikmēr [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tās dēvē par sororities - no vārda māsa.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hipokrats no Kosas
|     vārds_orig = {{gree|Ἱπποκράτης ὁ Κῷος}}
|         attēls = Hippocrates rubens.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[460. gads p.m.ē.|460. gadu p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kosa (sala)|Kosā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|      m_dat_alt = ap [[370. gads p.m.ē.|370. gadu p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Larisa|Larisā]], [[Tesālija|Tesālijā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[sengrieķi]]s
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, filozofs, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pazuduši ledājos
| operators =
| attēls = Arctic film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džo Penna]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Madss Mikelsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Arctic''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Bleecker Street''
* ''XYZ Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|10|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|2|1|ASV}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = * {{ISL}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
* [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6820256/|title=Arctic (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pazuduši ledājos"''' ({{Val|en|Arctic}}) ir 2018. gada [[Islande]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džo Penna]]. Filmā galveno lomu atveido [[Madss Mikelsens]].

sentences: '''Šmerlis''' jeb '''Šmerļa mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Biķernieku mežs|Biķernieku mežu]], no kura to nodala [[Šmerļupīte]]. Šmerlī atrodas [[Rīgas Kinostudija]], [[Rīgas 5. pamatskola]] un [[Jaunie ebreju kapi]], kā arī [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] un [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16. trolejbusu galapunkts]] (agrāk arī [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 1950)|4. trolejbusu galapunkts]]).

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #6e7f80
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas V ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|V{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_5            =   sakrītošie posmi
| item1_5            = {{{sakrīt|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Gabrjela de Kastilja
| oriģinālnosaukums    = Base Antártica Gabriel de Castilla
| attēls               = Gabriel-de-Castilla-Base.jpg
| paraksts             = Skats uz staciju no [[Fostera osta]]s
| karte                = Dienvidšetlendas salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{ESP}}
| latd=62| latm=58| lats=38| latNS= S
| longd=60| longm= 40| longs= 33| longEW=W
| novietojums          = [[Disepšena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1990
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = Spānijas Armija
| pers_vasara          = 14
| pers_ziema           =
| augstums             = 15
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            =
}}
'''Gabrjela de Kastilja''' ({{val|es|Base Antártica Gabriel de Castilla}}) ir [[Spānija]]s vasaras [[polārstacija]] [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salās]], [[Disepšena]]s salas krastā pie tās iekšējā līča [[Fostera osta]]s 1 km no [[Argentīna]]s stacijas [[Desepsjona]]s.

sentences:
{{citas nozīmes|augstskolas struktūrvienību|Fakultāte (nozīmju atdalīšana)|fakultāte}}
s [[LU Ķīmijas fakultāte|Ķīmijas fakultāte]]]]
'''Fakultāte''' ({{val-de|facultas, facultatis}} — ‘iespēja’)<ref>Latviešu valodā no {{val-de|fakultät}}.</ref> ir [[augstskola]]s struktūrvienība, kurā tiek veikts mācību, zinātniski pētnieciskais, kā arī administratīvais darbs.<ref name="lpe">{{LPE|3|252}}</ref> Parasti tās tiek organizētas atbilstoši vienai vai divām radniecīgām [[zinātne]]s nozarēm.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=fakult%C4%81te ''tezaurs.lv'']{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula humilis Fruchtstand.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. humilis
| suga_lv = Zemais bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
'''[[valoda|Valodu]] uzskaitījumi''':
* [[Valodu uzskaitījums pēc nosaukuma]]
* [[Valodu uzskaitījums pēc rakstības]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Sigmavirgulina tortuosa.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|            ģints = Sigmavirgulina
|         ģints_lv = Sigmavirgulīnas
|             suga = Sigmavirgulina tortuosa
|         binomial = <small>(Brady, 1881)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Sigmavirgulina tortuosa''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Bolivinitīdas|bolivinitīdu]] dzimtā. Sugu 1881. gadā aprakstīja angļu mikropaleontologs [[Henrijs Bredijs]]. Nosaukums "''tortuosa''" nozīmē izlocītā.  Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas]], [[Marmora jūra|Marmora]], [[Melnā jūra|Melnajā]] un [[Azovas jūra|Azovas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113392#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzīvības koks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|61,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Tree-of-Life-The-(2011)|title=The Tree of Life |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 24, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 139 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|5|27|ASV}}
| izplatītājs =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| studija =
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
| operators = [[Emanuels Lubeski]]
| oriģinālnos = ''The Tree of Life''
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| aktieri =
* Breds Pits
* [[Šons Penns]]
* [[Džesika Česteina]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents =
* [[Sāra Grīna]]
* [[Bils Polads]]
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnera]]
* [[Grānts Hils]]
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Thetreeoflifeposter.jpg
| imdb =
}}
'''"Dzīvības koks"''' ({{Val|en|The Tree of Life}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] eksperimentāla [[drāma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Šons Penns]] un [[Džesika Česteina]].

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{eksperts}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Cannabis sativa Koehler drawing.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|           dzimta = Cannabaceae
|    dzimta_lv = Kaņepju dzimta
|            ģints = Cannabis
|         ģints_lv = Kaņepes
|         binomial = Cannabis
|      kategorijas = nē
}}
'''Kaņepes''' (''Cannabis'') ir [[ziedaugi|ziedaugu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ietilpst trīs sugas: [[sējas kaņepe]] (''Cannabis sativa''), [[Indijas kaņepe]] (''Cannabis indica'') un ''[[Cannabis ruderalis]]''. Visas trīs sugas aug savvaļā [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]], lielākās kaņepju audzētājvalstis ir [[Ķīna]], [[Ziemeļkoreja]] un [[Kanāda]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laukutikls.lv/lauksaimnieciba/zinas/2336-kanepes_un_to_audzesana |title=Kaņepes un to audzēšana |access-date={{dat|2011|12|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008082516/http://www.laukutikls.lv/lauksaimnieciba/zinas/2336-kanepes_un_to_audzesana |archivedate={{dat|2011|10|08||bez}} }}</ref> Kaņepes izmanto šķiedrām, eļļai, ārstnieciskiem mērķiem. Kaņepju sastāvā ir [[THC]] un citas psihoaktīvas vielas un no tām iegūst arī psihotropus produktus: [[marihuāna|marihuānu]], [[hašišs|hašišu]] un [[hašiša eļļa|hašiša eļļu]].

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Nazāls līdzskanis''' (saukts arī '''nazāls slēdzenis''' vai '''nazāls [[kontinuants]]''') veidojas nolaižot [[mīkstās aukslējas]] un ļaujot gaisam brīvi plūst caur [[Deguns|degunu]]. Mutes dobums turpina darboties kā skaņas rezonanses kamera, bet gaiss caur to neizplūst, jo ir bloķēts ar mēli. Tātad nevis pats deguns, bet mēles artikulācija rada atšķirības nazālajos līdzskaņos. Retāk ir sastopami citu veidu [[Nazalizācija|nazalizēti]] līdzskaņi.

sentences:
{{apvienot|ienākumu nevienlīdzība}}
'''Mantiskā nevienlīdzība''', arī '''materiālā nevienlīdzība''' ir atšķirības mantiskajā stāvoklī cilvēkiem kādā grupā vai valstī. Visizplatītākā mērvienība nevienlīdzības izmērīšanai ir [[Džini koeficients]]. Pārāk liela mantiskā nevienlīdzība tiek uzskatīta par [[sociālās zinātnes|sociālu]] un [[ekonomika|ekonomisku]] problēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf|title=Inequality does cause underdevelopment: Insights from a new instrument {{en ikona}}|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|author=Viljams Īsterlijs (William Easterly), [[Ņujorkas Universitāte]]|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304023508/http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf}}</ref> Mantisko nevienlīdzību rada augsta [[ienākumu nevienlīdzība]]. Mantisko nevienlīdzību var mazināt, samazinot ienākumu nevienlīdzību un mainot [[nodokļu politika|nodokļu politiku]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,073 AU attālumā. Planetas orbītas ekscentriciāte ir 0,1674. 1 gads uz planētas ilgst 12,929 Zemes dienas ilgi un tā sver 5,6 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

sentences:
{{Infobox Komēta
| name = PANSTARRS
| image =
| atklājējs =Pan-STARRS
| atklāšanas datums ={{Dat|2011|6|6}}
| citi nosaukumi =C/2011 L4
| epoha = {{Dat|2012|3|20|N}}
| afēlijs = nezināms
| perihēlijs = 0,30161 [[Astronomiskā vienība|AU]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2011L4 JPL Small-Body Database Browser]</ref>
| lielā pusass = nezināma
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =1,000087
| periods = ~ 106000 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 84,199°
| pēdējais_p ={{dat|2013|3|10|N}}
| nākošais_p =nezināms
}}
'''PANSTARRS  komēta''' (oficiālais apzīmējums '''C/2011 L4''') ir [[neperiodiskā komēta]]. 2011. gada 6. jūnijā komētu atklāja ar Pan-STARRS sistēmas pirmo teleskopu PS1, kas atrodas Haleakala kalna virsotnē Maui salā [[Havajas|Havajās]]. 2013. gada martā, kad komēta atradās [[perihēlijs|perihēlija]] tuvumā, tā kļuva redzama pat ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]]. Tās [[redzamais spožums]] perihēlija laikā bija aptuveni  +1[[redzamais spožums|m]].<ref>[http://www.icq.eps.harvard.edu/CometMags.html Recent Comet Brightness Estimates]</ref> Latvijā komēta bija vērojama drīz pēc saules rieta zemu pie horizonta rietumos.

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācijas dzimšana
| operators =
| attēls = Birth of a Nation theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = * Deivids Vorks Grifits
* Harijs Eitkens
| scenārijs = * Deivids Vorks Grifits
* Frenks E. Vudss
| aktieri = * [[Liliana Giša]]
* [[Meja Mārša]]
* [[Henrijs Volthāls]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Džordžs Sigmans]]
* [[Volters Longs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Birth of a Nation''
| studija = ''David W. Griffith Corp.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Epoch Producing Co.''
| izdošana = {{Filmas datums|1915|2|8}}
| ilgums = 193 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|50–100 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācijas dzimšana"''' ({{Val|en|The Birth of a Nation}}), oriģināli saukta '''''The Clansman''''',<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/1946/04/04/archives/thomas-dixon-dies-wrote-clansman-book-was-basis-for-birth-of-a.html|title=THOMAS DIXON DIES; WROTE 'CLANSMAN'; Book Was Basis for 'Birth of a Nation,' Provocative Film-- Supported Ku Klux Klan HE HAD HELD PULPIT HERE Also Was Lawyer, Lecturer --'White Supremacy' Was Subject of His Novels|work=The New York Times|access-date=2023-02-23|date=1946-04-04|last=Times|first=The New York|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref> ir 1915. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] episka drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Diksons jaunākais|Tomasa Diksona jaunākā]] 1905. gada romānu un lugu ''The Clansman''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Embriks Strands
|     vārds_orig = ''Embrik Strand''
|         attēls = Embriks Strands.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = LU profesors
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ola (pilsēta)|Ola]] (''Ål i Hallingdal''), {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Ida Sofie Augusta Kinck''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Embriks Strands''' (''Embrik Strand'', dzimis {{dat|1876|6|2}}, miris {{dat|1947|11|3}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] entomologs, lielāko mūžas daļu nodzīvoja [[Vācija|Vācijā]] un [[Latvija|Latvijā]]. Savā zinātniskajā darbībā Strands īpašu uzmanību pievērsa [[zirnekļi]]em, [[tauriņi]]em un [[Plēvspārņu kārta|plēvspārņiem]].

sentences: '''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Sakse''' var būt:
* [[Anna Sakse]] (1905—1981), latviešu rakstniece un PSRS Augstākās Padomes deputāte,
* [[Elga Sakse]] (1930—2023), latviešu tulkotāja,
* [[Minjona Sakse]] (dzimusi 1930. gadā), bijusī latviešu volejboliste.

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Monjē Viljamss
 |    vārds_orig = ''Monier Monier-Williams''
 |        attēls = Monier Monier-Williams.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Monjē Viljamss (pēc 1860. gada), fotoattēla autors [[Lūiss Kerols]]
 |    dz_dat_alt = {{dat|1819|11|12}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Bombeja}}
 |     m_dat_alt = {{mdv|1899|4|11|1819|11|12}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Kannas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sers Monjē Viljamss''', pēc 1887. gada '''sers Monjē Monjē-Viljamss''' ({{val|en|Sir Monier Monier-Williams}}, dzimis {{dat|1819|11|12}}, miris {{dat|1899|4|11}}), bija [[Angļi|angļu]] valodnieks un [[indologs]]. [[Oksfordas Universitāte]]s [[sanskrits|sanskrita]] profesors un apjomīgas Sanskrita-angļu vārdnīcas autors (1872).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/scans/MW72Scan/2014/web/index.php|title=Monier-Williams Sanskrit-English Dictionary, 1872|publisher=Cologne University}}</ref> Indijas institūta dibinātājs (1883).

sentences: '''Asīriešu kalendārs''' ({{val|syr|ܣܘܼܪܓܵܕ݂ܵܐ ܐܵܬ݂ܘܿܪܵܝܵܐ}} {{transl|sem|sūrgāḏā ʾĀṯōrāyā}}) ir [[saules kalendārs]], ko izmanto mūsdienu [[asīrieši]].

sentences:
]]
'''''Advanced Packaging Tool''''' jeb '''''APT''''' ir pakotņu pārvaldības sistēma, kas tiek lietota ''[[Debian|Debian GNU/Linux]]'' un tā atvasinājumos. ''APT'' vienkāršo programmatūras pārvaldes procesu, automatizējot [[programmatūras pakotne|programmatūras pakotņu]] izguvi, konfigurēšanu un instalēšanu gan no binārajām datnēm gan [[kompilators|kompilējot]] pirmkodu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Paparze
| attēls            = Paparze pie Alūksnes - Kalnienas ceļa.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Paparze pie [[Alūksne]]s—[[Kalniena]]s ceļa
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Indzera ezers|Indzeris]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pededze]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=59 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=47 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 27
| iztekas_augstums  = 168,3
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 69
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,046
| baseins           = 166,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Umāra]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Paparze''', saukta arī '''Paparde''', ir [[Pededze]]s labā pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Gulbenes novads|Gulbenes]] novados. Iztek no [[Indzera ezers|Indzera]] ezera [[Alsviķu pagasts|Alsviķu pagastā]]. Tek pa pazeminājumu starp [[Malienas pauguraine|Malienas pauguraini]] un [[Gulbenes paugurvalnis|Gulbenes paugurvalni]]. Vidustece strauja ar lielu kritumu (3-4 m/km), dažos posmos izteikta ieleja. Lejtece tek pa [[Adzeles pacēlums|Adzeles pacēlumu]]. Posmā, kas veido novadu robežu, upe vietām regulēta. Ietek Pededzē pie [[Jaunanna]]s.<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Paracelzs
|     vārds_orig = ''Paracelsus''
|         attēls = Paracelsus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1493]]. gada {{dat||11|11}} vai {{dat||12|17}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ega pie [[Einzīdelna]]s, [[Švīces kantons]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1541
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Zalcburga]], [[Zalcburgas arhibīskapija]]<br>({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = šveicietis, vācietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Paracelzs''' ({{val-la|Paracelsus}}; dzimis '''Filips Aureols Teofrasts Bombasts fon Hohenheims''' (''Philippus Aureolus Theophrastus Bombastus von Hohenheim'') {{dat|1493|11|11}} vai {{dat||12|17}}, miris {{dat|1541|9|24}}) bija šveiciešu-vācu [[renesanse]]s laika ārsts, botāniķis, alķīmiķis, astrologs un okultists. Viņš ir piešķīris nosaukumu [[cinks|cinkam]], kā arī viņš tiek uzskatīts par pirmo sistemātisko botāniķi.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = UBS
| native_name =
| logo = UBS_Logo.svg
| image = Eingang_UBS_Paradeplatz.JPG
| image_size = 250px
| image_caption = UBS galvenā biroja ieeja
| caption =
| type = [[akciju sabiedrība]] (''Aktiengesellschaft'')
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1862. gads|1862. gadā]], [[Vintertūra|Vintertūrā]]
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Cīrihe]], [[Bāzele]]
| location_country = {{vieta|Šveice}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[finanses]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tamperes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Tampereen_tuomiokirkko_1.JPG
| image_size            =
| caption               = Tamperes katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Tamperes katedrāle
| position              = left
| latd                  = 61.5025
| longd                 = 23.769722
| location              = {{vieta|Somija|Pirkanmā|Tampere}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Larss Sonks]]
| architecture_style    = [[nacionālais romantisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1902. gads
| year_completed        = 1907. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Tamperes katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1236638"
}
</mapframe>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Firkspedvāles muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Gut Fircks-Pedwahlen''
| alternate_names     = Firksu Pedvāles muiža
| map = Latvija
| status              =
| image               = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     = [[Pedvāles brīvdabas mākslas muzejs]]
| location            = [[Pedvāle]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.033598934672 | latNS  = N
| longd = 22.566342294218 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimta trešais ceturksnis, 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Firksu - Pedvāles muižas apbūve
|      numurs = 2604
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences: '''Turandota''' ir itāļu komponista [[Džakomo Pučīni]] opera 3 cēlienos, ko pēc Pučīni nāves pabeidzis [[Franko Alfāno]]. Operas libretu sarakstījuši Džuzepe Adami un Renato Simoni.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Ferbers''' vaar būt:

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Valsts tehnikums
|attēla_nos   = Riga, K. Valdamara iela (vlevo).jpg
|att_izm      = 220 px
|att_apraksts = Rīgas Valsts tehnikuma vecais korpuss (bijusī Nikolaja ģimnāzija)
|moto         =
|dibin        = [[1919]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Rīga]], Kr. Valdemāra iela 1c
|tips         = [[tehnikums]]
|dotācijas    =
|rektors      = Dagnija Vanaga
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rvt.lv/ rvt.lv]
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Komētas infokaste
| nosauk             =
| attēls             =
| attēls_izm         =
| att_paraksts       =
| atklājējs          =
| atklāšanas datums  =
| citi nosaukumi     =
| epoha              =
| afēlijs            =
| perihēlijs         =
| lielā pusass       =
| semiminor          =
| orbital_circ       =
| ekscentricitāte    =
| periods            =
| avg_speed          =
| max_speed          =
| min_speed          =
| inklinācija        =
| pēdējais_p         =
| nākamais_p         =
}}</pre>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{coord|54|53|56.00|N|23|53|35.39|E|display=title}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Artūrs Šopenhauers
|          vārds_orig =Arthur Schopenhauer
|              attēls =Arthur Schopenhauer Portrait by Ludwig Sigismund Ruhl 1815.jpeg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Portrets "Pasaule kā griba un priekštats" rakstīšanas laikā (''L.S. Ruhl'', 1815)
|             dz_gads =1788
|          dz_mēnesis =02
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Danciga]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]<br />(tagad [[Gdaņska]], {{POL}})
|              m_gads =1860
|           m_mēnesis =09
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes brīvpilsēta]] (tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =Arthur Schopenhauer Signature.svg
|               skola =[[kantisms]], [[ideālisms]]
|           intereses =[[metafizika]], [[estētika]], [[ētika]], [[fenomenoloģija]], [[morāle]], [[psiholoģija]]
|              idejas =[[griba]], [[pesimisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Frīdrihs Majers|Majers]], [[Gotlobs Ernsts Šulce|Šulce]], [[Fihte]], [[Šleiermahers]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Upanišadas]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Gēte]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Benedikts Spinoza|Spinoza]], [[Džordāno Bruno|Bruno]], [[Džons Loks|Loks]], [[Hjūms]], [[Bērklijs]], [[hinduisms]], [[budisms]], [[Jākobs Bēme|Bēme]]
|          ietekmējis =[[Semjuels Bekets|Bekets]], [[Anrī Bergsons|Bergsons]], [[Horhe Luiss Borhess|Borhess]], [[Luicens Egberts Jans Brauers|Brauers]], [[Jakobs Burkharts|Burkharts]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Mihajs Eminesku|Eminesku]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Džons Grejs|Grejs]], [[Knuts Hamsuns|Hamsuns]], [[Tomass Hārdijs|Hārdijs]], [[Kārlis Roberts Eduards fon Hartmans|fon Hartmans]], [[Hermanis Hese|Hese]], [[Makss Horkheimers|Horkheimers]], [[Žoriss Karls Hūismāns|Hūismāns]], [[Johanness Itens|Itens]], [[Robinsons Džefers|Džefers]], [[Karls Gustavs Jungs|Jungs]], [[Kārlis Krauss|Krauss]], [[Žils Laforgs|Laforgs]], [[Tomass Manns]], [[Gijs de Mopasāns|de Mopasāns]], [[Filips Meinlenders|Meinlenders]], [[Etore Majorana|Majorana]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Kārlis Popers|Popers]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Džordžs Santajana|Santajana]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]], [[Dailans Tomass|Tomass]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Hanss Vaihingers|Vaihingers]], [[Svāmi Vivekānanda|Vivekānanda]], [[Rihards Vāgners]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Mišels Velbeks|Velbeks]]
|               darbi ="[[Pasaule kā griba un priekštats]]" (''Die Welt als Wille und Vorstellung'', 1819, 1852)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Singla infokaste
|Nosaukums        = Glorious
|Attēls           = Glorious.png
|Izpildītājs      = [[Cascada]]
|Albums           = The Best Of Cascada
|Izdots           = [[2013. gads|2013]]. gada 8. februārī
|Formāts          = Digitālā lejupielāde, CD singls
|Ierakstīts       = [[2012. gads|2012]]
|Žanrs            = Eurodance
|Garums           = 3:28
|Izdevējs         = Zooland
|Autors           = Andres Ballinas, Tony Cornelissen
|Producents       = Dj Manian, Dj Yanou
|Audio piemērs?   = nē
|Sertifikāts      =
|Iepriekšējais singls            =
'''[[The Rhythm Of The Night]]'''
[[2012. gads|2012]]
|Šis singls       =
[[Glorious]]
[[2013. gads|2013]]
}}
'''''Glorious''''' ir vācu deju projekta ''[[Cascada]]'' trešais singls no grupas piektā studijas albuma - ''[[The Best Of Cascada]]''. Ar šo dziesmu Cascada pārstāvēs Vāciju Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notiks Zviedrijas pilsētā Malmē 2013. gada 18. maijā. Šis ir pirmais singls, kas spējis iekļūt Vācijas Top 100 pirmajā desmitniekā pēc 2009. gada hita Evacuate The Dancefloor.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sphagnum wulfianum.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| valsts_r = <!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
| apakšvalsts = Viridiplantae
| apakšvalsts_lv =
| apakšvalsts_r =
| nodalījums = Bryophyta
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| nodalījums_r =
| apakšnod = Musci
| apakšnod_lv =
| apakšnod_r =
| tips =
| tips_lv =
| tips_r =
| klase = Sphagnopsida
| klase_lv = Sfagnu klase
| klase_r =
| apakšklase = Sphagnidae
| apakšklase_lv = Sfagnu apakšklase
| apakšklase_r =
| kārta = Sphagnales
| kārta_lv = Sfagnu kārta
| kārta_r =
| dzimta = Sphagnaceae
| dzimta_lv = Sfagnu dzimta
| dzimta_r =
| ģints = Sphagnum
| ģints_lv = Sfagni
| ģints_r =
| apakšģints =
| apakšģints_lv =
| apakšģints_r =
| suga = Sphagnum wulfianum
| suga_lv = Vulfa sfagns
| suga_r =
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| klada =
| klada_lv =
| klada_r =
| binomial = Sphagnum wulfianum Girg.
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta = Ziemeļu puslode
| iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
| kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}
'''Vulfa sfagns''' (''Sphagnum wulfianum'' Girg.) ir liela [[Sfagnu dzimta|sfagnu dzimtas]] [[Lapu sūnas|lapu sūna]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://plants.usda.gov/home/plantProfile?symbol=SPWU70|title=USDA Plants Database|website=plants.usda.gov|access-date=2023-02-25}}</ref> un ir vienīgā suga, kas pieder [[Sfagni|sfagnu ģints]] sekcijai ''Polyclada''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://botany.ut.ee/loputood/Merli_Nagel_Magistritoo.pdf|title=Merli Nagel 2008. Keskkonnategurite mõju Wulfi turbasambla (Sphagnum wulfianum) esinemisele ja kasvule. Magistritöö. Tartu Ülikool.|date=2023-02-25|access-date=2023-02-25|archive-date=2018-12-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20181228082931/https://botany.ut.ee/loputood/Merli_Nagel_Magistritoo.pdf}}</ref> Aug [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]],<ref name="GBIF">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gbif.org/species/2669033|title=Sphagnum wulfianum Girgensohn, 1860|website=www.gbif.org|access-date=12 February 2021|language=en}}</ref> visbiežāk atrasts [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] ziemeļaustrumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eol.org/pages/928441|title=Wulf's sphagnum - Encyclopedia of Life|website=eol.org|access-date=2023-02-25}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gbif.org/species/2669033|title=Sphagnum wulfianum Girgensohn, 1860|website=www.gbif.org|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Madlienas pagasts
| karte             = Madlienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Madlienas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Madlienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Madliena
| mērs              = Inga Elme
| platība           = 167,96
| iedzīvotāji       = 1959<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1959 / 167.96 round 1}}
| izveidots         = 1897
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Essenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Леласская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bunge
| vārds_orig = Alexander Georg von Bunge
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1803
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1890
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 18
| m_vieta = Kiltsi, [[Rakvere]]s pagasts, [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Andreas Teodors (Andreas Theodor von Bunge), Elizabete Antuanete (Elisabeth Antoinette geb. Fuhrmann)
| brāļi = Georgs Frīdrihs Bunge, Baltijas tiesību vēsturnieks
| māsas = Rozālija
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Marija Elizabete (''von Vahl'') (1834 - 1909); Gustavs (1844 - 1920) fiziologs, Bāzeles universitātes profesors; Aleksandrs (1851 - 1930) zoologs, ceļotājs, polārpētnieks;
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]]
| grāds = Dr. med.
| darba_vietas = Tērbatas Universitāte (1836 - 1867)
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
| pasniedzēji = Kārlis Kristiāns Frīdrihs Lēdeburs (Ledebour)
| studenti = [[Eduards Lēmanis]], [[Frīdrihs Šmits]], Dr. Rusovs, bot. mag. [[Teofils Bīnerts]]
| sasniegumi = augu sistemātiķis, 1891 jauna augu taksona aprakstītājs, Altaja floras pētnieks, pedagogs
| apbalvojumi = St. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda akadēmiķis, Tērbatas Universitātes goda profesors
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Bunge''' ({{val-de|Alexander von Bunge}}, 1803−1890) bija [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]], [[Tērbata]]s Botāniskā dārza direktors un universitātes profesors. Izaudzināja jaunu Baltijas dabaspētnieku, īpaši botāniķu paaudzi. Viens no [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s dibinātājiem un atbalsītājiem.

sentences:
ilustrācijā]]
'''Lielais darbs''' ({{val|la|Magnum opus}}) [[alķīmija|alķīmijā]] ir apzīmējums [[filozofu akmens]] iegūšanai no pirmmatērijas (''prima materia''). Tā sauca arī [[apziņa]]s skaidrības sasniegšanu, kā arī [[gars|gara]] un [[matērija]]s saplūšanu. Lielais darbs sastāvēja no dažādām operācijām ([[kristalizācija]]s, [[ietvaicēšana]]s, [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanas]] u.c.), un alķīmiķuprāt ietvēra četrus posmus, kas nosaukti pēc komponentu krāsu izmaiņām — "melnais" (''nigredo''), "baltais" (''albedo''), "dzeltenais" (''citrinitas'') un "sarkanais" (''rubedo'') posms.

sentences: '''Dalasi''' ir naudas vienība [[Gambija|Gambijā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences: '''Atskaņa''' jeb '''rīme''' (vairāk ironiskā nozīmē<ref>[https://tezaurs.lv/r%C4%ABme Tēzaurs — rīme]</ref>) ir vienādu vai līdzīgu [[valoda]]s skaņu grupa, parasti divu vai vairāku [[dzejolis|dzejoļa]] rindu nobeigumā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |pages=54.—55 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Viens no atskaņu veidiem ir vienādu vai līdzīgu [[zilbe]]s ritma daļu izmantošana, piemēram, ''kāja — māja''; ''rausies — ļausies''; ''brālīti — cālīti'' utml.

sentences: '''Vārsma''' ir [[dzeja]]s valodas ritma pamatvienība, kas balstās uz uzsvērtu un neuzsvērtu [[zilbe|zilbju]], paužu un citu valodas elementu noteiktu izkārtojumu; tā var būt atsevišķa rinda [[dzejolis|dzejolī]]. Vārsma var būt arī dzejoļa '''pants''' vai pat viss dzejolis. Pēc uzsvērto un neuzsvērto zilbju, paužu un citu valodas elementu izkārtojuma ir dažādi vārsmu veidi jeb [[pantmērs|pantmēri]], piemēram, monometrs, dimetrs, trimetrs.

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Zempera opera
| attēls           = Semperoper at night.jpg
| attēla apraksts  = Zempera opera naktī
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Theaterplatz 2
 01067 Dresden
| pilsēta          = [[Drēzdene]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = Gotfrīds Zempers (1841)
 Manfrēds Zempers (1878)
 Volfgangs Henšs (1977)
| dibināšanas gads = 1719
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Ulrike Heslere
| lielā zāle       = 1323
| zāle1            = Mēģinājumu zāle
| zāle1_vietas     = 200
| mājas lapa       = [http://www.semperoper.de/ www.semperoper.de/]

sentences:
[[Kategorija:Gaļa]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Sakstagals (nozīmju atdalīšana)|Sakstagals}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sakstagals
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Kolnasāta - F. Trasuna muzejs Sakstagalā. 2002-09-14.jpg
| image_caption = [[Francis Trasuns|Franča Trasuna]] muzejs «Kolnasāta».
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Sakstagala pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1582}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie <br /> nosaukumi
| seat = {{val-ru|Сакстыгалъ}}
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62530&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 192
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 32
| lats = 07
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 08
| longs = 37
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 137
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4638 Sakstagals
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofers Komstoks
|Attēls           = 2016 Open Beatz - Marshmello - by 2eight -DSC 4448.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Marshmello 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1992|5|19}}
|Vieta            = {{flaga|ASV}} [[ASV]], [[Pensilvānija]], [[Filadelfija]]
|Žanrs            = [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[diskžokejs]], ierakstu producents
|Gadi             = [[2015]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://marshmellomusic.com/ marshmellomusic.com]
|Dzimums          = V
}}
'''''Marshmello''''' (īstajā vārdā '''Kristofers Komstoks''' ({{val|en|Christopher Comstock}}); dzimis 1992. gada 19. maijā) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[diskžokejs]] un ierakstu producents.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Magnolia_wieseneri.jpg
| att_nosaukums = Vīsnera [[Magnolija]]s (''Magnolia ×wiesneri'') zieds
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|    iedalījums =

sentences:
{{līdzīgs|Dominika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = República Dominicana
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dominikānas Republika
|            valsts_nosaukums = Dominikāna
|               karoga_attēls = Flag of the Dominican Republic.svg
|            karoga_nosaukums = Dominikānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Dominican Republic.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dominikānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto = ''Dios, Patria, Libertad''
|                valsts_himna = ''Quisqueyanos Valientes''
|               kartes_attēls = Dominican Republic (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Santodomingo]]
| latd=19|latm=00 |latNS=N |longd=70 |longm=40 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas = 72,9% jauktas rases
16,1% baltadainie
10,9% melnādainie
|        etniskās_grupas_gads = 1960
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Dominikānas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luis Abinader]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Dominikānas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Margarita Sedenjo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Dominikānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Spānijas Impērija|Spānijas]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1821|12|1}}
|       neatkarības_notikums2 = no [[Haiti]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1844|2|27}}
|       neatkarības_notikums3 = no [[Spānijas Impērija|Spānijas]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1863|8|16}}
|       neatkarības_notikums4 = no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1924|7|12}}
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|                 platība_km2 = 48442
|               platība_rangs = 128.
|              procenti_ūdens = 0.7
|          iedzīvotāju_skaits = 10 950 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 88.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 197
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 160,86 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2010/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=52&pr.y=6&sy=2010&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=243&s=NGDPD,NGDPDPC,PPPGDP,PPPPC&grp=0&a= |title=Dominican Republic|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2011-01-12}} Population is estimated to be 9,161,000.</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs = 72.
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 15 946
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 76.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,767
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 80.
|                        Gini = 47,1
|                   Gini_gads = 2012
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dominikānas peso|Peso]] (DOP)
|                valūtas_kods = DOP
|                  laika_zona = Atlantijas
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.do]]
|              tālsarunu_kods = 1-809, +1-829,
 +1-849
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 = DO
|              iso_kods_alfa3 = DOM
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
}}
'''Dominikāna''', oficiāli '''Dominikānas Republika''' ({{val|es|República Dominicana}}), agrāk '''Dominikāņu republika''', ir valsts [[Haiti (sala)|Haiti salas]] (Espanjolas) austrumu daļā. Ziemeļos Dominikānu apskalo [[Atlantijas okeāns]], austrumos — [[Mona šaurums]], bet dienvidos — [[Karību jūra]]. Kopējais piekrastes garums ir ap 1600 km.

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Barbadosa|Barbadosu]].

sentences: '''Laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val|en|timestamp}})<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref> ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. [[Pasts|Pastā]], kur uzspiež tikai datumu, to sauc par '''kalendāra zīmogu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/193574-pasta-likums#p-465973|title=Pasta likums, 41. pants.}}</ref>

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Drustu pagasts
| karte             = Drustu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Drustu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Drustu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Drusti
| platība           = 156,7
| iedzīvotāji       = 854<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 854 / 156.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rauna.lv
}}
'''Drustu pagasts''' ir [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas [[Drusti|Drustos]]. Robežojas ar sava novada [[Launkalnes pagasts|Launkalnes]] un [[Variņu pagasts|Variņu]] pagastiem, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Rankas pagasts|Rankas pagastu]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]], [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] un [[Dzērbenes pagasts|Dzērbenes]] pagastiem.

sentences:
{{līdzīgs|Tiskādi}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ciskādi
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Ciskādu Sv. Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca.jpg
| image_caption = [[Ciskādu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Sakstagala pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref name=LGIA>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4657&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 136
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 29
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 08
| longs = 07
| longEW = E
| elevation_m = 185
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4638 Sakstagals
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

sentences: '''Bieriņu muiža''' jeb '''Bieriņmuiža''' ({{val|de|Lindenruh}}) bija muižiņas ēka [[Rīga]]s [[Bieriņi|Bieriņu apkaimē]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], starp [[Petriņciems|Petriņciemu]], [[Ozolciems|Ozolciemu]] un [[Lindes ciems|Lindes ciemu]], tagad [[Kantora iela (Rīga)|Kantora iela]] 10, [[Mārupīte]]s krastā.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Centaura Alfa
| attēls = Alpha, Beta and Proxima Centauri (1).jpg
| att_izm = 320px
| paraksts = Centaura Alfa un [[Centaura Bēta]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| component1 = Alpha Centauri A
| rektascensija = 14h 39m 35.9s
| deklinācija = -60° 50' 7"
| redz.spožums=-0,27
| citi nosaukumi = Rīgils Kentaurs, Tolimans
|
}}
'''Centaura Alfa''' jeb '''Centaura α''' (''α Cen'') (''Alpha Centauri'' vai ''Rigel Kentaurus''; no {{val|ar|رجل القنطور}}, ''Rijl al Qanatūr'' — ‘Kentaura pēda’), pazīstama arī kā '''Rīgils Kentaurs''' ([[grieķu valoda|grieķu]]: ''Rigil Kentaurus'')<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide.'' London: Dorling Kindersley, 2012. P. 398.</ref><ref name=":1">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 122.</ref> vai '''Tolimans''' (''Toliman''; no {{val|ar|الظليمان}} — 'divi strausi'),<ref name=":1" /> ir [[zvaigžņu sistēma]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], [[Zeme]]i vistuvāk esošā zvaigžņu sistēma. Tā ir [[vairākkārtīga zvaigžņu sistēma|trīskārša sistēma]], kas sastāv no [[fizikālā dubultzvaigzne|fizikālu dubultzvaigžņu]] Centaura Alfa A (''α Cen A'') un Centaura Alfa B (''α Cen B'') sistēmas, ap kuru riņķo trešā, no Zemes ar neapbruņotu aci nesaskatāma zvaigzne — [[sarkanais punduris]] [[Centaura Proksima]] (''Proxima Centauri''), kura atrodas 4,22 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 117.</ref><ref>Sessions, L. [http://earthsky.org/brightest-stars/alpha-centauri-is-the-nearest-bright-star "Alpha Centauri, closest star system to our sun"]. ''Earth Sky''. May 19, 2015. Atjaunināts 22.11.2015.</ref> Abas galvenās šīs sistēmas zvaigznes — Centaura Alfa A un Centaura Alfa B — atrodas nedaudz tālāk no [[Saule]]s nekā Centaura Proksima, proti, 4,36 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.<ref>Vazquez, M. [etc.]. ''[https://books.google.lv/books?id=qLuVCJtRTV0C&pg=PA103&lpg=PA103&dq=distant+future+of+the+sun+and+earth+revisited&source=bl&ots=4StvooTsPf&sig=KSR5l83zc_kIg_1COMjhdCmmqcI&hl=lv&sa=X&ei=DGTLVJ_YFs7fOIragAg&ved=0CE8Q6AEwBQ#v=onepage&q=distant%20future%20of%20the%20sun%20and%20earth%20revisited&f=false The Earth as a Distant Planet: A Rosetta Stone for the Search of Earth-Like Worlds]''. New York: Springer, 2010. P. 25.</ref><ref>Crowell, L. B. ''Can Star Systems Be Explored: The Physics of Star Probes''. Hackensack, NJ [etc.]: World Scientific, 2007. P. 119.</ref> Līdz ar to distance starp [[Centaura Proksima|Centaura Proksimu]] un Centaura Alfu AB ir aptuveni 15 000 [[astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] (AU) jeb 0,24 gaismas gadi.<ref>Reipurth, B., Mikkola, S. [http://arxiv.org/pdf/1212.1246.pdf "Formation of the Widest Binaries from Dynamical Unfolding of Triple Systems"]. Aohoku Place, HI: Institute for Astronomy, Univ. of Hawaii at Manoa. December 6, 2012. PDF. Retrieved 28.09.2015.</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vestminsteras Svētās Margaritas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Saint.margarets.overall.london.arp.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētās Margaritas baznīca
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Svētās Margaritas baznīca
| position              = left
| latd                  = 51.5
| longd                 = -0.126944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Vestminstera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1486. gads
| year_completed        = 1523. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vestminsteras pils, Vestminsteras abatija un Svētās Margaritas baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/426 426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Vestminsteras Svētās Margaritas baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q823412"
}
</mapframe>

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''18. aprīlis''' ir gada 108. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (109. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 257 dienas.

sentences: '''Grafīts''' ({{val|grc|γραφειν}} — 'raksts') ir [[minerāls]] no [[ķīmiskais elements|elementu]] tīrradņu klases (sastāv tikai no viena elementa — [[ogleklis|oglekļa]]). Grafīts ir viena no oglekļa [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā struktūra ir slāņaina. Grafīta atsevišķu kārtu kristāliskie režģi var dažādi novietoties attiecībā vienam pret otru. Kārtas ir gandrīz plakanas un sastāv no regulāru sešstūru veidā izvietotu oglekļa atomu režģa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Elymus caninus inflorescence (07).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elymus
| ģints_lv = Ciņuvārpatas
| suga = Elymus caninus
| suga_lv = Suņu ciņuvārpata
| binomial = Elymus caninus
| autors = L.
| sinonīmi = - Agropyron caninum ''(L.) P.Beauv.;''

sentences: '''Tamagoči''' jeb '''Tamaguči'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/tamagu%C4%8Di:1|title=tamaguči {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> ({{Val|ja|たまごっち}}, ''Tamagotchi'', burtiski — "uzraudzīt olu"<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5269765/uzmanibu-vecaki-tamagoci-atgriezas|title=Uzmanību, vecāki! Tamagoči atgriežas!|website=Egoiste|access-date=2022-11-23|date=2013-11-28|language=lv}}</ref>) ir neliela, pārnēsājama elektroniska [[rotaļlieta]] ar digitālu [[Mājdzīvnieki|mājdzīvnieku]].<ref name=":0" /> To 1996. gada 23. novembrī izlaida [[Japāna]]s rotaļlietu uzņēmums ''[[Bandai]]'', un tā kļuva par vienu no pasaulē populārākajām rotaļlietām 90. gadu beigās un 2000. gadu sākumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vecaki-un-berni/vecaki-gatavojieties-tamagoci-atgriezas.a233630/|title=Vecāki, gatavojieties! Tamagoči atgriežas!|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.smithsonianmag.com/innovation/keeping-tamagotchi-alive-180979264/|title=Keeping Tamagotchi Alive|last=Magazine|first=Smithsonian|last2=Delgado|first2=Michelle|website=Smithsonian Magazine|access-date=2022-11-23|language=en}}</ref> 2021. gada martā visā pasaulē bija pārdoti vairāk nekā 83 miljoni vienību. Lielākā daļa Tamagoči ir olas formas elektroniskā rotaļlieta ar [[Ekrāns|ekrānu]], trim pogām, kā arī jaunākajos Tamagoči ir kamera.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/|title=» Tamagotchi Pix|access-date=2022-11-23|archive-date=2022-11-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20221119054640/https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators =
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dāmu mīlulis
| attēls                   = Bel ami poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bel Ami''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 =
* [[Niks Ormerods]]
* [[Deklans Donelans]]
| producents               = [[Uberto Pasolīni]]
| scenārija autors         = [[Reičela Benete]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Kristiāns Skots Tomass]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Entonijs Higinss]]
* [[Kolms Mīnijs]]
| mūzika                   =
* [[Reičela Portmane]]
* [[Lakšmens Džozefs de Sarams]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Redwave Films]]''
* ''[[XIX Entertainment]]''
* ''[[Protagonist Pictures]]''
* ''[[Rai Cinema]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Optimum Releasing]]''
* ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
8 June 2012 (United States)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|2|17|Berlīnes filmu festivāls|2012|3|9|Apvienotā Karaliste|2012|6|8|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bel-ami-2012|title=Bel Ami|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019|archive-date={{dat|2016|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161111131639/http://bbfc.co.uk/releases/bel-ami-2012}}</ref>
| valsts                   =
* {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 9 miljoni eiro
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=belami.htm|title=Bel Ami (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dāmu mīlulis"''' ({{val|en|Bel Ami}}) ir 2012. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kas balstīta uz [[Gijs de Mopasāns|Gija de Mopasāna]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisori ir [[Niks Ormerods]] un [[Deklans Donelans]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Uma Tūrmane]], [[Kristiāns Skots Tomass]], [[Kristīna Riči]], [[Entonijs Higinss]] un [[Kolms Mīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|17||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: '''Vasara''' ir [[gadalaiki|gadalaiks]] [[mērenā josla|mērenajā joslā]] starp [[pavasaris|pavasari]] un [[rudens|rudeni]]. Vasara ir [[siltums|karstākais]] gadalaiks ar visgarākajām dienām.

sentences: '''Karaliskā apbedījumu vieta''' ir [[kapsēta]] kopš 1922. gada [[Bernadotu dzimta]]s [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Zviedrijas karaliskās ģimenes]] locekļiem. Tā atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]] [[Hāgas parks|Hāgas parka]] teritorijā Brunnsviken(zviedru valodā) līcī uz Karlsborga salas.Atvērta apskatei vasaras mēnešos ceturtdienās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenetilamīna struktūrformula

Fenetilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PEA, 1-amino-2-feniletāns
|           CAS numurs = 64-04-0
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,18
|              blīvums = 0,9640
|  kušanas temperatūra = –60 °C
| viršanas temperatūra = 195 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences: '''Pundurvalsts''' ir [[valsts]], kura ir ievērojami mazāka par vairumu valstu pēc [[Platība|izmēra]], [[Iedzīvotājs|iedzīvotāju]] skaita vai abiem šiem rādītājiem.

sentences: '''Portugāles Rietumāfrika''' jeb '''Portugāles Angola''' ({{val|pt|Africa Ocidental Portuguesa}}) ir neoficiāls [[Portugāles koloniālā impērija|Portugāles impērijas]] koloniālo īpašumu nosaukums [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]. Tagad tā ir [[Angola]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Ešs''' var būt:

sentences: '''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Herberts Džemisons
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Herbert Jamison''
 |              attēls = Herbert Jamison 1896.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Herberts Brotersons Džemisons
 |              dz_dat = {{dat|1875|9|17}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Peorija}}
 |             mir_dat = {{dat|1938|6|22}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Peorija}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 sudraba)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences: '''Trīs skaidrības''' ({{val-zh|三清}}) ir trīsvienība [[daoisms|daoisma]] svētajā kanonā. To veido trīs galvenie dievi daoisma panteonā, kas tiek uzskatīti par [[dao]] vistīrāko izpausmi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|     vārds_orig = 黄现璠/黄現璠
|         attēls =Huang Xianfan Graduation Photo.jpg
|     att_izmērs =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis =11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Fusui, [[Guansji Džuanu autonomais reģions|Guansji]], {{flaga|Ķīna|1890}} [[Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena =18
|        m_vieta = [[Guiliņa]], {{CHN}}
|      pilsonība = {{CHN}}
}}
'''Huans Sjaņfaņs''' ({{val-zh|黄现璠/黄現璠}}; ''Huáng Xiànfán'') vai '''Vans Jenfans''' ({{val-za|Vangz Yenfanh}}; dzimis {{dat|1899|11|13}}, miris {{dat|1982|1|18}}) bija [[Ķīna]]s [[vēsturnieks]] un [[antropologs]], pirmais [[džuani|džuanu]] tautības [[profesors]]. Pētīja džuanu un citu Ķīnas mazākumtautību [[vēsture|vēsturi]], [[kultūra|kultūru]] un [[valoda|valodu]]. Aplūkoja Ķīnas mazākumtautību mijiedarbību ar ķīniešu pamattautu plašā kultūras spektrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs fon Bērs
|     vārds_orig = ''Heinrich von Behr''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Renda]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Bonna]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1919–1962
|          valsts = [[Latvija]] (1919—1920),
[[Veimāras Republika]] (1922-1933),
 [[Trešais reihs]] (1933—1945),
 [[Rietumvācija|Vācijas Federatīvā Republika]] (1956—1962)
|       struktūra = Sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Vērmahts|Vērmahta]] 90. tanku grenadieru divīzija (''90. Panzer-Grenadier-Division''), [[Bundesvērs|Bundesvēra]] 5. tanku divīzija
|          kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusta Bruņinieka krusts|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar Ozollapām]] (''Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub'')
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Prunus avium|Saldais ķirsis}}
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Kauleņkoki
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (augi)
| binomial      = Cerasus
| izplatība     = Ziemeļu puslodes mērenā josla
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Tampa Bay Lightning|Tampabejas "Lightning"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Kalkulators''' ({{val|la|calculator}}, no ''calculare'' — 'rēķināt'<ref name="Svešvārdu vārdnīca">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=323}}</ref>) ir mazgabarīta elektroniska [[ierīce]] aritmētisku darbību izpildei ar [[tastatūra|tastatūru]] ievadītiem [[skaitlis|skaitļiem]]. Rezultātus un starprezultātus kalkulators izvada, izmantojot [[gaismas diode|gaismas diožu]] vai [[šķidrie kristāli|šķidro kristālu]] indikatorus. Kalkulatorus darbina [[baterijas]] vai [[saules baterijas]]. Pēdējā laikā kalkulatorus ražo komplektā ar mazgabarīta [[printeri]]em un atmiņas moduļiem, kuros iekļautas dažādas specializētas programmas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stokrotka Sp. z o.o.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ļubļina]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Emperia Holding]]'', {{POL}}<br />(''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}})
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://stokrotka.pl stokrotka.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Stokrotka''''' (no {{val|pl| }} [[Ilggadīgā mārpuķīte|mārpuķīte]]), uzņēmuma nosaukums '''''Stokrotka Sp. z o.o.''''', ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas [[Ļubļina|Ļubļinā]]. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir ''[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]'', kā lielākais akcionārs ir Lietuvas ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.<ref name="tvn24bis.pl 2018.04.18" />

sentences: '''3. janvāris''' ir gada 3. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 362 dienas (363 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bangeda
 | official_name            = ''Bangued''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bangued Municipal Hall.JPG
| image2                   = San Lorenzo Ruiz Shrine.JPG
| image3                   = Bangued West Elementary School.JPG
| image4                   = Abra Valley.jpg
| image5                   = Bangued Cathedral.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator abra bangued.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Abra (province)|Abra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1598
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 105.7
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 50382
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 36 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 2800
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.bangued.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
{{cita nozīme|Rīgas iedzīvotāju|japāņu politiķi|Taro Aso}}
'''Aso''' (''Asso'') bija [[Rīga]]s [[līvi|līvu]] iedzīvotājs, kas 1200. gadā pieņēma kristietību. Uzskata, ka viņš bija Rīgas vecākais, kurš slēdza mieru ar bīskapu Albertu pēc 1198. gada kara ar viņa priekšteci bīskapu Bertoldu. Otro reizi līvu vecākais ar līdzīgu vārdu '''Ase''' (''Asso'') tiek pieminēts Indriķa hronikas aprakstā par krustnešu uzbrukumu Satezeles pilij līvu sacelšanās laikā 1212. gadā. Ir dažādi viedokļi par to, vai tā ir bijusi viena un tā pati persona, bet fakts, ka Ase ticis sūtīts miera sarunām, liecina par ilgākiem viņa nopelniem bīskapa Alberta priekšā.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Londonas Tūkstošgades tilts
|nosauk oriģinālval   = ''London Millennium Footbridge''
|attēls               = Millennium Bridge, London - DSC08159.JPG
|attēla paraksts      = Tūkstošgades tilts no [[Teita modernās mākslas muzejs|Teita modernās mākslas muzeja]]
|karte                = Londonas centrs#Londona
| plat_d = 51.510173 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  =0.098438  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Temza|Temzu]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Lielbritānija|Londona}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Normans Fosters]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 3
|posma garums         =
|garums               = 325 m
|platums              = 4 m
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1998]].-[[2000]].
|atklāts              = 2000. gada 10. jūnijs
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = [[£]] 18.2 miljoni
|citas daļas          =
}}
<mapframe text="Londonas Tūkstošgades tilts" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q44057"
}
</mapframe>

sentences: '''Rietumu filozofija''' ({{val|en|Western philosophy}}) ir [[Rietumu pasaule|Rietumu civilizācijas]] [[Filozofija|filozofiskā doma]] un darbi. Vēsturiski šis termins attiecas uz [[Rietumu kultūra]]s filozofisko domāšanu, sākot ar [[Sengrieķu filozofija|sengrieķu filozofiju]].

sentences: '''Konīdijas''' ir sīkas sēņu [[šūna]]s, kuras atdalās no īpašu [[hifas|hifu]] - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - [[piknīdijas|piknīdijās]].

sentences: '''AirPods''' ir [[Apple]] bezvadu [[Bluetooth]] austiņas. Tās ir divas atsevišķas austiņas (TWS), kas mijiedarbībai ar lietotāju izmanto [[Žesti|žestus]]: austiņas izņemšana no auss aptur atskaņošanu (pauzes funkcija), austiņu ievietošana atpakaļ turpina atskaņošanu, divkāršs pieskāriens iedarbina balss asistentu [[Siri]] vai kontrolē mūzikas atskaņošanu. Austiņas reproducē skaņu no jebkuras ar Bluetooth 4.0 saderīgas ierīces.

sentences: '''Sienas mākonis''' ({{val|en|Wall clouds}}) ir milzīgs [[negaiss|negaisa]] [[mākonis]], kurš, skatoties no priekšpuses, ir līdzīgs vertikālai sienai. Visspēcīgākie [[virpuļviesulis|virpuļviesuļi]] veidojas tieši šajos mākoņos. To platums var būt no 250 metriem, bet garums — līdz 8 km. Rotējoši sienas mākoņi no augšas izskatās līdzīgi [[ciklons|ciklonam]].

sentences: '''Hellādas kultūra''' jeb '''Hellādas periods''' [[Grieķijas vēsture|Grieķijas vēsturē]] ir mūsdienu [[arheoloģija]]s termins, kas apzīmē [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] vēsturisko periodu virkni [[Grieķija]]s teritorijā. Tas aptver laika posmu apmēram no 3200 līdz 1050 g.pr.Kr. Šī periodizācija pirmkārt balstās uz [[Keramika|keramisko izstrādājumu]] stilu un izgatavošanas [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmaiņām laika gaitā. Tāpēc šī metode nedod iespēju noteikt periodu absolūto vecumu, bet tikai norāda uz agrīno, vidējo vai vēlo keramikas stilu. Tajā pat laikā atsevišķos gadījumos konkrēto trauku stilu absolūtais vecums tiek noteikts izmantojot [[Radioaktīvā oglekļa datēšana|radioaktīvā oglekļa metodi]]. Vēl ir jāņem vērā, ka atsevišķos attālos [[Vidusjūra]]s reģionos var notikt senāku periodu keramikas imitācija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 280px
|           attēls = Fire_salamander_Germany_10_2014.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandridae
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
| suga = Salamandra salamandra
| suga_lv = Plankumainā salamandra
| binomial = Salamandra salamandra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''Patēriņa cenu indekss''' (PCI) ir [[ekonomika]]s kategorija, kuras pamatā ir [[statistika]]s skaitļu [[dinamiskā rinda]], veidota no vidējām svērtām [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] [[Preču un pakalpojumu grozs|groza]] [[cena|cenām]]. PCI ir [[inflācija]]s [[rādītājs]], jeb [[mērvienība]]. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī [[dzīves dārdzība|dzīves dārdzību]].

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
'''Lodāmurs''' ir rokas instruments, ko izmanto [[Lodēšana|lodēšanā]], lai izkausētu [[Lodalva|lodalvu]], kas izplūstot un sacietējot fiziski savieno divus metāliskus elementus, nodrošinot elektrisko vadāmību.
Vienkāršākais lodāmurs sastāv no metāliska, uzsildāma uzgaļa un roktura ar siltuma izolāciju. Uzgalis parasti tiek uzsildīts, izmantojot strāvu, kas izplūst cauri pretestības tipa sildelementam.<ref>{{Cite web|url=https://electrical-engineering-portal.com/resistive-heating-explained-in-details|title=Resistive heating explained in details|first=EEP-Electrical Engineering|last=Portal|date=2011. gada 27. jūl.}}</ref> Retāk uzgalis tiek uzsildīts ar gāzi, izmantojot katalītisko gāzes sildītāju.
Lodāmurus pārsvarā izmanto elektronikā, lodējot vai pārlodējot komponentes uz iespiestās plates. Lielie lodāmuri tiek izmantoti, lai savienotu metāliskas plāksnes.
Tirgū ir pieejami lodāmuri ar jaudām no 5W līdz 550W.<ref>{{Cite web|url=https://skailoks.lv/shop/c32/lod%C4%81murs/&l=lv|title=Lodāmurs|website=skailoks.lv}}</ref> Lodāmurus ar jaudu zem 30W izmanto ļoti smalku detaļu lodēšanai elektronikā, pulksteņu un fotokameru remontam. 30 līdz 80W jaudas lodāmurus izmanto pārsvarā elektronisko komponenšu lodēšanai. Lieljaudīgos lodāmurus izmanto metālisko lokšņu lodēšanai. Praktiski lodāmura izvēli nosaka katra atsevišķa lietotāja ieradumi un vēlmes. Teorētiski prasības pret lodāmura jaudu nosaka nepieciešamais [[siltuma daudzums]], lai uzkarsētu un izkausētu lodalvu vēlamā laikā. Piemēram, lai izkausētu vienā sekundē lodalvu SN60Pb40 ar masu <math> m = 0,1g\ </math>, īpatnējo siltumietilpību <math> c = 185,02\frac{J}{kg \cdot K}\ </math><ref>{{Cite web|url=https://www.engineersedge.com/materials/specific_heat_capacity_of_metals_13259.htm|title=Specific Heat Capacity of Metals Table Chart | Engineers Edge | www.engineersedge.com|website=www.engineersedge.com}}</ref>, sākuma temperatūru <math> t_1 = \ </math>25°C, kušanas temperatūru <math> t_2 = \ </math>191°C<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.interflux.com/sites/default/files/documents/en/TD%20IF%2014-06-09-14.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date=2016-10-03 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160819201939/http://interflux.com/sites/default/files/documents/en/TD%20IF%2014-06-09-14.pdf# |archivedate=2016-08-19 }}</ref> un īpatnējo kušanas siltumu <math> \lambda = 4,4 \cdot 10^4 \frac{J}{kg}\ </math><ref>{{Cite web|url=https://www.engineeringtoolbox.com/latent-heat-melting-solids-d_96.html|title=Latent Heat of Melting for some common Materials|website=www.engineeringtoolbox.com}}</ref>, ir nepieciešami 6,47 W. Prasības pret jaudu par 30 - 50 W var palielināt siltuma noplūdes uz pašu lodējamo komponenti, metāliskiem korpusiem un siltuma novadītājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Dwarf Yellow-headed gecko edit.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lygodactylus luteopicturatus|Mazais dzeltengalvas gekons}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Gekkota
| infrakārta_lv = Gekonveidīgie
|      binomial = Gekkota <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Gekonveidīgie''' (''Gekkota'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām, kas apvieno visus [[gekoni|gekonus]] un [[zvīņkāju dzimta|zvīņkāju dzimtu]] (''Pygopodidae''). Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Han, D., K. Zhou, & A. M. Bauer. 2004. Phylogenetic relationships among gekkotan lizards inferred from c-mos nuclear DNA sequences and a new classification of the Gekkota. Biological Journal of the Linnean Society 83: 353– 368.</ref><ref>Gamble, T., A. M. Bauer, E. Greenbaum, & T.R. Jackman. 2008. Out of the blue: A novel, trans-Atlantic clade of geckos (Gekkota, Squamata). Zoologica Scripta 37: 355-366.</ref>

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Lielvārdes lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Exercise Steadfast Javelin II 140907-A-EM105-216.jpg
| paraksts                   = Mācības ''Steadfast Javelin II'' Lielvārdes lidlaukā
| IATA                       =
| ICAO                       = EVGA
|lat_deg=56|lat_min=46|lat_sec=45|lat_dir=N
|lon_deg=024|lon_min=51|lon_sec=14|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Lielvārde
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārais
| ipasnieks-operators        = [[Latvijas Gaisa spēki]]
| ipasnieks                  = [[Latvija|Latvijas valsts]]
| atrasanas_vieta            = [[Rembates pagasts]], [[Ogres novads]], [[Latvija]]
| elevation-f                = 207
| elevation-m                = 63
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18/36
| r1-length-f                = 8202
| r1-length-m                = 2500
| r1-surface                 = betons/asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

'''Lielvārdes lidlauks''' (ICAO: EVGA) ir [[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Latvijas Nacionālo bruņoto spēku]] aviācijas bāze [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Rembates pagasts|Rembates pagastā]], 7 km uz ziemeļiem no [[Lielvārde]]s.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc tautības un nodarbošanās]]

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences:
[[Kategorija:Gvineja-Bisava]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 33
|lv = Trīsdesmit trīs
}}
'''33''' ('''Trīsdesmit trīs''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[32 (skaitlis)|32]] un [[34 (skaitlis)|34]].
{{commons|33}}
== Zinātne ==
* [[Arsēns|Arsēna]] [[atomskaitlis]]
* pie 33° pēc [[Ņūtona skala]]s sāk vārīties ūdens
== Cilvēki ==
* [[Aleksandrs Lielais]] mira 33 gadu vecumā
* Latviešu mūziķis [[Mārtiņš Freimanis]] mira 33 gadu vecumā
== Citas nozares ==
* [[33. gads]]
* Pēc Gregora kalendāra gada 33. diena ir [[2. februāris]]
* Cilvēkam ir 33 mugurkaula skriemeļi
* Tiek uzskatīts ka Jēzus nomira 33 gadu vecumā
== Numoroloģoja ==
Skaitlis 33 simbolizē apziņas plašumu un cēlsirdības un labsirdības triumfu. Skaitlis, kas pašos pamatos var mainīt sabiedrības viedokli. Tas, kas vakar vēl šķita neiespējams, ir šodienas realitāte.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Skaitļi]]

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Peintbols
| attēls       = NAdo.jpg
| att_izm      =
| paraksts     = Peintbola spēlētājs
| savienība    =
| citi_nos     =
| pirmais      = 1981. gada 27. jūnijs, [[Ņūhempšīra]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.paintball-guns.com/paintball_history.html|title=Paintball History – How it all started !!|accessdate=March 19, 2010|work=www.paintball-guns.com|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100202110320/http://www.paintball-guns.com/paintball_history.html|archivedate={{dat|2010|02|02||bez}}}}</ref>
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     = Nav fiziska kontakta starp spēlētājiem
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  = [[ektrēmais sports|ekstrēmais]], [[komandu sports|komandu]], [[ziemas sports]], indoor, outdoor
| ekipējums    = [[peintbola markeris]], [[ķermeņa bruņas]] (pēc izvēles), [[krāsas granātas]], [[peintbola bumbiņas]]
| vieta        =
}}
'''Peintbols''' ({{val-en|Paintball}} — ‘krāsu bumbiņa’) ir komandu sporta spēle, kuras spēlētāji ir ietērpi īpašā aprīkojumā — [[aizsargtērps|aizsargtērpā]], aizsargķiverē un [[gāzes ierocis]], ar kuru pa pretiniekiem tiek šautas ar krāsu pildītas [[želatīns|želatīna]] bumbiņas. Tā pirmo reizi tika spēlēta 1981. gada 27. jūnijā [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''Reputācija''' ir sociālās vienības (personas, sociālās grupas, [[organizācija]]s vai vietas) viedoklis par šo vienību, parasti kā rezultāts sociālam novērtējumam pēc kritēriju kopuma, piemēram, uzvedības vai snieguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/reputation|title=Definition of REPUTATION|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-08-27|language=en}}</ref>

sentences: '''Antarktikas Līgums'''<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:11:14:21981A0905%2801%29:LV:PDF Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis]{{Novecojusi saite}}</ref> ({{val|en|Antarctic Treaty}}, {{val|fr|Traité sur l’Antarctique}}, {{val|es|Tratado Antártico}}, {{val|ru|Договор об Антарктике}}) un ar to saistītās vienošanās, ko kopīgi sauc par '''Antarktikas Līguma Sistēmu''', regulē starptautiskās attiecības [[Antarktika|Antarktikā]]. Šī līguma ietvaros par Antarktiku tiek sauktas visas zemes un [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]] uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma. Līgums stājies spēkā 1961. gada 23. jūnijā, kad to bija ratificējušas 12 sākotnējās dalībvalstis. Šobrīd <small>(2017)</small> līgumu ir parakstījušas 53 valstis un ar šo līgumu Antarktika ir noteikta kā teritorija, kas brīvi izmantojama zinātniskiem mērķiem un kurā aizliegtas militārās aktivitātes. Antarktikas Līgums bija pirmais [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā noslēgtais bruņošanās kontroles līgums, kurā bija iesaistītas galvenās pretstāvošas puses. Antarktikas Līgumu pārrauga [[Antarktikas Līguma Sekretariāts]], kura galvenā mītne kopš 2004. gada septembra atrodas [[Argentīna]]s galvaspilsētā [[Buenosairesa|Buenosairesā]]. Tagadējā Antarktikas Līguma redakcija ir spēkā līdz 2041. gadam.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Medana
  | official_name            = ''Kota Medan''
  | settlement_type          = pilsēta
  | other_name               =
  | nickname                 =
  | motto                    =
  | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a                   = Medan city 2019.jpg{{!}}Central business district
| photo2a                   = Great Mosque Medan Indonesia.JPG{{!}}Great Mosque of Medan
| photo2b                   = Sun Plaza Medan (Medium).jpg{{!}}Sun Plaza
| photo3a                   = Maimun Palace Medan Indonesia.jpg{{!}}Maimun Palace
| photo3b                   = Graha Maria Annai Velangkanni Medan.jpg{{!}}Graha Maria Annai Velangkanni
| photo4a                   = Kantor Gubernur Sumatera Utara 01.jpg{{!}}North Sumatra's governor office
| photo4b                   = Medan City Railway Station.jpg{{!}}Medan railway station
| spacing                   = 1
| color_border              = black
| color                     = black
| size                      = 270
}}
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               = Logo Kota Medan (Seal of Medan).svg
  | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
  | pushpin_label_position   =
  | latd  =  3 | latm  =  35 | lats  =   | latNS  = N
  | longd = 98  | longm = 40  | longs =   | longEW = E
  | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
  | subdivision_type1        = Province
  | subdivision_name1        = [[Ziemeļsumatra]]
  | subdivision_type2        =
  | subdivision_name2        =
  | subdivision_type3        =
  | subdivision_name3        =
  | area_total_km2           = 265.10
  | area_land_km2            =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              = 5
  | population_footnotes     =
  | population_total         = 2435252
  | population_metro         = 4744323
  | population_as_of         = 2020
  | population_rank          =
  | population_density_km2   = auto
  | timezone                 =
  | utc_offset               =
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
  | area_code                =
  | website                  = {{url|https://pemkomedan.go.id/}}
  | footnotes                =
}}
'''Medana''' ({{val|id|Kota Medan}}) ir pilsēta [[Indonēzija]]s rietumos, [[Ziemeļsumatra]]s provinces galvaspilsēta. Atrodas [[Sumatra]]s salas ziemeļrietumos. Tā ir Sumatras lielākā pilsēta un trešā lielākā Indonēzijas pilsēta (aiz [[Džakarta]]s un [[Surabaja]]s).

sentences: '''Iznīcinātājs''' ir [[kara lidmašīna]], kuru galvenais uzdevums ir iznīcināt pretinieku [[lidmašīna]]s, pretēji [[bumbvedējs|bumbvedējiem]], kuri uzbrūk, nometot [[bumba (spridzeklis)|bumbas]] uz zemes. To izmanto arī kā pavadošo [[lidmašīna|lidmašīnu]], lai nodrošinātu [[transportlidmašīna|transportlidmašīnu]], [[civilā lidmašīna|civilo lidmašīnu]] un jau pieminēto bumbvedēju [[drošība|drošību]] no citām lidmašīnām. Retāk tā tiek izmantota arī [[uzbrukums|uzbrukumiem]] uz sauszemes un jūrā.

sentences: {{Commonscat|Flora by country|Flora pēc valsts}}

sentences:
'''Ceļa pinums''' ir divu viena sliežu platuma ceļu salikums uz vienas [[Gulsnis|zemsliežu pamatnes]]. Parastā ceļa pinuma sastāvā ir smails [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] (var būt līklīnijas) vietā, kur viens sliežu pavediens krusto otru, kā arī [[Sliede#Pretsliede|pretsliedes]]. Asmens ceļa pinumam var nebūt krusteņa un attiecīgi šim krustenim paredzētās pretsliedes, kad to izmanto negabarīta vietas apbraukšanai neizbraucot ārpus sliežu platuma, piemēram platformas remonta laikā vai negabarīta vilcienu palaišanai garām negabarīta platformai. Asmens ceļa pinumā ir [[pārmija]] (skatīt galeriju zemāk), bet parastā nav. Ceļa pinums ''Lp'' sastāv no iecirkņiem: ''LK –  LV – LK''. Krusteņa iecirknis ''LK'' ietver krusteņa un aizkrusteņa, kā arī pārvedlīknes daļu. ''LV'' vidusiecirknis sastāv no parastiem četru sliežu posmiem. Ceļa pinumu var ekspluatēt remontdarbu laikā, kad nepieciešams apbraukt remontējamo iecirkni, vai - lai izbrauktu šaurās vietās, piemēram - zem [[Ceļa pārvads|pārvadiem]], kuras pārbūvēt īsā termiņā nav iespējams. Dzelzceļa transportā jautājums var aktualizēties garos divceļu posmos, kad vilcienu palaišana pēc vienceļa shēmas ilgākā laika posmā nenodrošina nepieciešamo posma [[Caurlaides spēja|caurlaides]] un [[Caurvedes spēja|caurvedes]] spēju. Parasti, kad pagaidu [[SCB|signalizācija]] ir nepilnīga un to neekspluatē uz pastāvīgiem pamatiem, pinumu norobežo signālisti ar apstāšanās signāliem un vilcienu palaišana notiek ar pavadoņa uzņemšanu pirms pinuma un tālāk pēc viņa norādījumiem ar samazinātu ātrumu (mašīnistu speciāli brīdinot). [[Vilcienu kustības organizācija|Kustības organizācijas]] uzlabošanai var izmantot savstarpēji saslēgtus [[Luksofors|luksoforus]], ar kuriem norobežo ceļa pinumu.

Ceļu salikumus, kuros savietoti dažāda platuma sliežu ceļi, sauc par [[Ceļa savietojums|savietojumiem]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Ļeņina smaile / Ibn Sīnas smaile
| Photo           = Lenin peak from Sary-mogol.jpg
| Paraksts        = Smaile no ziemeļu puses
| karte                = Tadžikistāna
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums = right
| latd=39|latm=20|lats=|latNS=N
| longd=72|longm=55|longs=|longEW=E
| Augstums        = 7134
| Relatīvais_augstums  = 2790
| Atrašanās vieta = {{KGZ}}<br/>{{flag|Tadžikistāna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1928}}
}}
'''Ļeņina smaile''' ({{val|ky|Ленин Чокусу}}) jeb '''Ibn Sīnas smaile''' ({{val|tg|Қуллаи Ибни Сино}}) ir kalns [[Pamirs|Pamirā]], viena no augstākajām tā virsotnēm.<ref>{{PZT|445}}</ref> Izvietojusies masīva ziemeļdaļā uz [[Kirgizstāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežas, [[Aizalaja grēda]]s augstākā virsotne. Kalnu pirmais no eiropiešiem 1871. gadā atklāja krievu ģeogrāfs un ceļotājs [[Aleksejs Fedčenko]] un nosauca par godu [[Turkestāna]]s ģenerālgubernatoram [[Konstantīns Kaufmanis|Konstantīnam Kaufmanim]] par '''Kaufmaņa smaili'''. 1928. gadā pārdēvēta par godu [[Vladimirs Ļeņins|Vladimiram Ļeņinam]] par '''Ļeņina smaili''' un līdz [[Staļina smaile]]s atklāšanai 1932. gadā tika uzskatīta par Pamira un [[PSRS]] augstāko virsotni. Virsotni pirmie 1928. gadā sasniedza vācu alpīnisti Karla Vīna ''(Karl Wien)'' vadībā. 2006. gadā Tadžikistānā smaili pārdēvēja par '''Ibn Sīnas smaili''' par godu 11. gadsimta persiešu zinātniekam un filozofam [[Avicenna]]m.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Čikāgas maratons
|Logo=Kelvin Kiptum 2023 Chicago Marathon.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|Laiks=otrā oktobra svētdiena
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:00:35 '''*PR (2023)
{{flaga|KEN}} [[Kelvins Kiptums]]

Sieviešu: '''2:13:44''' (2023)
{{flagicon|NED}} [[Sifana Hasana]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=Kelvina Kiptuma pasaules rekorda skrējiens 2023. gadā
|atjaunots=12.02.2024.}}

sentences: '''Vīnogas''' ir [[auglis|augļi]], kurus iegūst no daudzgadīgu [[vīnkoki|vīnkoku]] (''Vitis'') ģints sugām. Pēc morfoloģiskās klasifikācijas vīnogas ir [[oga]]s. Visplašāk ogu iegūšanai tiek kultivēts [[īstais vīnkoks]] (''Vitis vinifera''). Vīnogas var gan lietot uzturā svaigā veidā, gan arī tās apstrādāt, iegūstot [[vīns|vīnu]], [[rozīnes]], [[sula|sulu]], [[etiķis|etiķi]], [[ievārījums|ievārījumu]] un vīnogu sēklu [[eļļa|eļļu]]. Vīnogas bieži vien izmanto arī dažādu [[konditoreja]]s izstrādājumu veidošanā. Vīnogas iedala galda vīnogās (ogas, kuras lieto svaigā veidā) un vīna vīnogās (lieto [[vīns|vīna]] gatavošanā).

sentences: '''Varakļānu Svētā Viktora kapela''' ir [[Borhu dzimta]]s kapeņu ēka [[Varakļāni|Varakļānos]], kas celta [[1814]]. gadā klasicisma stilā (arhitekts Vinčento Mazoti). Vieglā portika piebūve ar kāpnēm, kolonnām un jumtiņu līdzsvaro celtnes kopējo, nedaudz smagnējo raksturu.<ref name ="varaklanubaznica">[https://www.varaklanubaznica.lv/sveta-viktora-kapela/ Svētā Viktora kapela]</ref>

sentences:
[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
s polārstacijā [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''''Tucker Sno-Cat''''' ir ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] aprīkots visurgājējs transportlīdzeklis, kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]] apstākļos šķēršļotā apvidū. Ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kompānija ''Tucker Sno-Cat Corporation'' [[Medforda|Medfordā]], [[Oregona]]s pavalstī. No citiem līdzīga tipa sniega visurgājējiem atšķiras ar četrām neatkarīgām kāpurķēžu moduļu piekarēm. Tiek izmantoti transportam, sniega blietēšanai, sniega novākšanai, slēpošanas trašu ierīkošanai, glābšanas darbos u.c. Plaši izmantoti izpētes darbos [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Gambia|Gambija}}

sentences: '''Saite''' ({{val-la|ligamentum}}) ir blīvs [[Saistaudi|saistaudu]] veidojums, kas savieno [[Skelets|skeleta]] daļas vai iekšējos [[Orgāns|orgānus]]. Saites satur daudz [[Kolagēns|kolagēna]] [[Šķiedras|šķiedru]].<ref name="Fedyukovich2003"/> Skeleta saites parasti saista divus [[Kauls|kaulus]] un piestiprina tos [[locītava|locītavām]], norobežojot to kustību. Saites spēj izturēt lielas [[slodze]]s.<ref name="Fedyukovich2003"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Manas melleņu naktis
| attēls = My Blueberry Nights poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Blueberry Nights''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = * [[Žans-Luiss Pīls]]
* [[Džekija Pang Yī Va]]
* [[Stefans Kūšmeniens]]
* [[Vangs Vei]]
* Vans Dzjavei
| scenārija autors = * Vans Dzjavei
* [[Lorenss Bloks]]
| galvenajās lomās = * [[Nora Džonsa]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Deivids Stratērns]]
| mūzika = [[Rajs Kūders]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Block 2 Pictures]]''
* ''[[Jet Tone Films]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|5|16|Kannu kinofestivāls|2008|4|4|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-blueberry-nights-2007|title=My Blueberry Nights|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420181400/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-blueberry-nights-2007}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{CHN}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wheretheheartis.htm|title=My Blueberry Nights|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leita
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Leitha
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Lajta
| attēls            = Leitha_Kleinwolkersdorf.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leita pie Kleinvolkersdorfas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Lancenkirhene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 120,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 10
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{Commonscat|Photographers by country|Fotogrāfi pēc valsts}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gauja (nozīmju atdalīšana)|Gauja}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Gauja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Koiva
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Koiva jõgi
|attēls=Ergeljuklintis424aug037qg.jpg
|paraksts=Gauja pie [[Ērgļu klintis|Ērgļu (Ērģeļu) klintīm]]
  | karte             = Fluss-lv-Gauja.png
  | kartes_izmērs     =288px
| kartes_paraksts   =
  |izteka=no [[Alauksts|Alauksta ezera]]
vai [[Elkas kalns|Elkas kalnā]]
| sāk_plat_d=
| sāk_plat_m=
| sāk_plat_s=
| sāk_plat_NS=
| sāk_gar_d=
| sāk_gar_m=
| sāk_gar_s=
|augštece= Gaujiņa
|ieteka= [[Rīgas līcis]]
| iet_plat_d=57
| iet_plat_m=09
| iet_plat_s=30
| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24
| iet_gar_m=15
| iet_gar_s=48
| iet_gar_EW=E
|baseina_valstis={{LAT}}
{{EST}}
|garums=452<ref>Ja par Gaujas sākumu uzskata izteku no Alauksta, upes garums ir apmēram 437 km. Skat.: Zaķis, Juris. Pie Gaujas iztekām. Vītola izdevniecība. Gulbene. 2018. {{ISBN|9789934554124}}</ref>
|kritums=234
|gada_notece=2,24
|caurtece = 71
|baseins=9800
|liel_pietekas= [[Tirza (upe)|Tirza]], [[Mustjegi]], [[Brasla (Gaujas pieteka)|Brasla]], [[Amata]]
}}

sentences:
{{saistīts teksts+}}
{{noformējums+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Glock 17-removebg-preview.png
|paraksts           = ''Glock 17'' "pirmās paaudzes" pilna izmēra modelis, ko 1985. gadā pieņēma Norvēģijas apbruņojumā ar apzīmējumu P80
|nosaukums          = ''Glock''
|valsts             = {{AUT}}
|tips               =
* [[pusautomātiskā pistole]]
* [[automātiskā pistole]] (''Glock 18'')
|konstruktors       = [[Gastons Gloks]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = ''[[Glock (uzņēmums)|Glock Ges.m.b.H.]]''
|ražošanā           = 1982–pašlaik
|bruņojumā          =
|patronu_tips       =
* [[9×19mm Parabellum]]
* [[10mm Auto]]
* [[.22 LR]]
* [[.357 SIG]]
* [[9x17 mm]]
* [[.40 S&W]]
* [[.45 ACP]]
* [[.45 GAP]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 375 m/s (Glock 17, 17C, 18, 18C)<ref>{{grāmatas atsauce |last=Dockery |first=Kevin |author-link=Kevin Dockery (author) |url=https://books.google.com/books?id=8RxJxY7wQn0C&pg=PA188 |title=Future Weapons |page=188 |location=New York |publisher=Penguin |year=2007 |isbn=978-0-425-21750-4 |access-date=1 January 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160122133731/https://books.google.com/books?id=8RxJxY7wQn0C&pg=PA188 |archive-date=22 January 2016 |dead-url=yes}}</ref>
|sākuma_ātrums      =
|attālums           = 50 metri (Glock 17, 17C, 18, 18C)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tuffsteel.com/Glock_Pages/glock18.htm |title=Glock 18 |year=2004 |website=Tuffsteel Manufacturing |access-date=27 November 2010 |dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20101127154842/http://www.tuffsteel.com/Glock_Pages/glock18.htm |archive-date=27 November 2010}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.enemyforces.net/firearms/glock17.htm |title=Glock 17 |website=EnemyForces.net |access-date=26 December 2010 |dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20101216195743/http://enemyforces.net/firearms/glock17.htm |archive-date=16 December 2010}}</ref>
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 6, 10, 13, 15, 17, 19, 24, 31, 33, 40,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.etsgroup.us/ETS-40-round-9mm-mag-fits-Glock-17-18-19-26-p/glk-18-40.htm |title=ETS 40 round (9mm) mag, fits Glock 17, 18, 19, 26, 34 |website=Elite Tactical Systems Group}}</ref> 50 un 100<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://betaco.com/beta-mag-magazine-9mm-glock-clear/ |title=BETA MAG Magazine 9MM Glock Clear |website=The Beta Company}}</ref> patronu [[magazīna|aptveres]]
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Gloka pistole''' jeb '''gloks''' ir pusautomātiskais tuvsniedzamības šaujamierocis, ko ražo Austrijas uzņēmums [[Glock (uzņēmums)|Glock]]. Pirmo gloka modeli — [[Glock 17]] — sāka ražot 1982. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences: '''Monoms''' ir [[skaitlis|skaitļu]], [[mainīgais|mainīgo]] un/vai mainīgo [[pakāpe (matemātika)|pakāpju]] reizinājums. Monomu var definēt arī kā [[polinoms|polinomu]], kas sastāv tikai no viena [[saskaitāmais|saskaitāmā]]. Piemēram funkcija <math>\ f(x) = 2x^3</math> ir vienargumenta monoms, bet <math>\ f(x,y) = 3x^2y^3</math> - divargumentu monoms.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alaja ieleja
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Kizilsū]] gultne Alaja ielejā; fonā [[Aizalaja grēda]]
 | pushpin_map           = Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =0 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamira-Alaja sistēma]]
|atdala_ko              = [[Alaja grēda|Alaja grēdu]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 180
|platums                = 8—25
|platība                = 1700
|kalns                  =
|augstums               = 2240—3536
|pilsētas               = [[Saritaša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Alaja ieleja''' ({{val|ky|Алай өрөөнү}}) ir ap 180 km gara un 8 līdz 25 km plata starpkalnu ieplaka [[Kirgizstāna]]s dienvidos, [[Pamira-Alaja sistēma|Pamira-Alaja kalnu sistēmā]]. Izvietojusies starp [[Alaja grēda|Alaja grēdu]] ziemeļos un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Aizalaja grēda|Aizalaja grēdu]] dienvidos.<ref>{{PZT|25}}</ref> Augstums no 2240 m vjl rietumos līdz 3536 m austrumos [[Taunmurunas pārkāpe|Taunmurunas pārkāpē]]. Cauri ielejai austrumu—rietumu virzienā tek [[Kizilsū]] upe uz [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]]. Neliela ielejas daļa pieder [[Kizilsu|Austrumu Kizilsu]] baseinam, kas tek no ledāja pie Taunmurunas pārkāpes uz austrumiem, uz [[Ķīna|Ķīnu]]. Ielejā kontinentāls, sauss klimats, rietumu daļā — pustuksnesis, austrumu — kalnu stepes, subalpīnās un alpīnās pļavas. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Saritaša]], caur kuru no [[Oša]]s uz [[Horuga|Horugu]] iet [[Pamira trakts]], kā arī autoceļš uz Ķīnu austrumos un [[Džirgatola|Džirgatolu]] Tadžikistānā rietumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Arnolds Kārlis Lindemūts
|     vārds_orig = ''Arnold Karl Lindemuth''
|         attēls = Arnolds Kārlis Lindemūts.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Vronki]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''[[Latvijas Zinātņu akadēmija|Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas institūta atomreaktors''', pazīstams arī kā '''Salaspils kodolreaktors''', bija zinātniski pētnieciska tipa siltumneitronu reaktors, kas tika izmantots [[radiācija]]s parādību pētīšanā. Viens no reaktora zinātniskiem vadītājiem bija fizikas un matemātikas zinātņu doktors [[Kurts Švarcs|Kurts Švarcs.]] Zinātniskā kodolreaktora darbība ir uzskatāma par Latvijas zinātnes vienu no spožākajām lappusēm<ref name=":2" />.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
{| cellspacing="0" cellpadding="0" style="padding:0; margin: 0.5em 0 0.5em 1em; background:none; float:right; width:250px"
|
{| cellspacing="0" cellpadding="0" style="padding:0; margin:0; border:1px solid #ABCDEF; background:#F1FAFF; float:right; width:250px"
| colspan="3" style="padding:5px; border-bottom: 1px dotted #ABCDEF; text-align:center; font-size:150%"| {{{valsts nosaukums ģenitīvā}}} Kandidatūra dalībai ES
|-

{{#if:{{{logo<includeonly>|</includeonly>}}}|
{{!}}-
{{!}} colspan="3" style="padding:5px; background:#F7FDFF" {{!}}
}}
|- style="font-size:95%"
| colspan="3" style="background:#F1FAFF; border-top: 1px dotted #ABCDEF"|
{| style="background:none; width:100%"
| style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px; width:50%" | '''Statuss'''
| style="text-align:left" | {{{statuss}}}
{{#if: {{{atvērtas nodaļas|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}-
{{!}} valign="top" style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px" {{!}} '''Atvērtas nodaļas'''
{{!}} style="text-align:left"  {{!}} {{{atvērtas nodaļas}}}
{{!}}-
{{!}} valign="top" style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px" {{!}} '''Slēgtas nodaļas'''
{{!}} style="text-align:left"  {{!}} {{{slēgtas nodaļas}}}
}}
{{#if: {{{vietne|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}-
{{!}} style="text-align:right; padding-right:6px"{{!}} '''Vietne'''
{{!}} style="text-align:left" {{!}} {{{vietne}}}}}
|}
|-
| colspan="3" style="background:white; border-bottom: 1px dotted #ABCDEF; border-top: 1px dotted #ABCDEF" |
|-
| height=5px |
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="width:33%" |
| style="width:33%; padding-right:6px" | '''[[Eiropas Savienība|ES]]'''
| style="width:33%; padding-right:6px" | '''[[{{{valsts}}}]]'''
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''[[Iekšzemes kopprodukts|IKP]] ([[ASV dolārs|USD]] [[miljards|mld]].)'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 14.712,000
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{IKP}}}
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''Platība (km²)'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 4.324.782
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{platība}}}
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''Iedzīvotāji'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 497.198.740
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{iedzīvotāju skaits}}}
|-
| height=5px|
|}
|-
| style="opacity:.50"|
[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Abstrakcija''' ({{val|la|abstractio}} — ‘atvilkšana, nošķiršana’) ir mentāls un loģisks [[process]], kurā [[domāšana|doma]] fiksē kāda [[priekšmets|priekšmeta]] vai [[parādība]]s vispārīgās un būtiskās [[pazīme]]s, ignorējot to nebūtiskās pazīmes.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/abstrakcija | title= Abstrakcija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Par abstrakciju sauc arī abstrahēšanas rezultātā radušos [[jēdziens|jēdzienu]]. Abstrakcija norāda uz vissvarīgākajām jēdziena pazīmēm. Abstrakciju plaši izmanto dažādās [[zinātne|zinātnēs]], lai veidotu vienkāršāku izpratni par sarežģītiem procesiem un parādībām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Андрей Сахаров''
| attēls = RIAN archive 25981 Academician Sakharov.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Maskava|Maskavā]],  [[Krievijas PFSR]]
(tagad {{RUS}})
| m_gads = 1989
| m_mēnesis= 12
| m_diena= 14
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| darba_vietas = PSRS ZA Fizikas institūts
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne = [[kodolfizika]]
| pasniedzēji = [[Igors Tamms]]
| studenti =
| sasniegumi = [[ūdeņraža bumba]]s izstrāde, PSRS Cilvēktiesību komitejas dibināšana
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1953, 1955, 1962), [[Staļina prēmija]] (1953), [[Ļeņina prēmija]] (1956), [[Nobela miera prēmija]] (1975), PSRS apbalvojumi 1980. gadā atņemti
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tēlu latviešu literatūrā un kino|Spīdola (nozīmju atdalīšana)|Spīdala/Spīdola}}
{{Tēla infokaste
| name          = Spīdala
| color         = #B40404
| colour text   = #FFFFFF
| series        =
| image         = 19951115 50sant Latvia Postage Stamp.jpg
| caption       = Spīdala uz 1995. gada pastmarkas
| first         =
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Citi vārdi
| data1         = Spīdola
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = [[latvieši|latviete]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Spīdala''' jeb '''Spīdola''' ir simbolisks tēls latviešu literatūrā un filmās. Pazīstamākie darbi literatūrā, kur ir aprakstīts Spīdalas tēls, ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] eposs "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" un [[Rainis|Raiņa]] luga "[[Uguns un nakts]]". Abi darbi stāsta par [[Lāčplēsis|Lāčplēsi]], vīru ar lāča ausīm un lāča spēku, kurš cīnās ar Tumšo bruņinieku (arī — Melno bruņinieku) [[Daugava]]s krastā. Darbība norisinās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] laikā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Boriss Savinkovs
| vārds_orģ = ''Борис Савинков''
| attēls = Boris Viktorovich Savinkov.jpg
| att_izm = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dat|1879|1|19|N}}
| dzim_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Harkiva}} (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{mdv|1925|5|7|1879|1|19}}
| mir_vieta = [[Maskava]], {{USSR}} (tagad {{RUS}})
| apglabāts = vieta nav zināma
| tautība = krievs
| partija = [[Sociālistu revolucionāru partija]]
| profesija = terorists, revolucionārs, rakstnieks
| alma_mater =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Asterales|suga_lv=Purva krustaine|suga=S. congestus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Senecio congestus|Purva krustaine}}|attēls=Senecio congestus (7833340162).jpg|autors=R.Br.|binomial=Senecio congestus|sinonīmi=- Senecio tubicaulis
- Senecio palustris
- Tephroseris palustris
|kategorijas = jā}}
'''Purva krustaine''' (''Senecio congestus'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Krustaines|krustaiņu]] ģintī. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]]. Sastopama arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Komiskā opera
| attēls           = Komische Oper Berlin interior Oct 2007 Bühne.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Komiskās operas skatuve
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Behrenstraße 55-57
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[''Fellner & Helmer'']]
| dibināšanas gads = 1947
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Barijs Koski
| operas vadītājs  = Henriks Nanasi
| režisors         = Ulrihs Lencs
| baleta vadītājs  =
| lielā zāle       = 1270
| mājas lapa       = [http://www.komische-oper-berlin.de www.komische-oper-berlin.de]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rūpēšanās pamati
| attēls                   = The Fundamentals of Caring poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fundamentals of Caring''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Robs Burnets]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Džeimss Spaiss]]
* Robs Burnets
| scenārija autors         = Robs Burnets
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Kreigs Robertss]]
* [[Selīna Gomesa]]
| mūzika                   = [[Raiens Millers (komponists)|Raiens Millers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldwide Pants]]''
* ''[[Levantine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|29|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|6|24|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fundamentals-caring-2016|title=The Fundamentals of Caring|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413145340/http://www.bbfc.co.uk/releases/fundamentals-caring-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kemira Chemicals Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1937. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = ķimikālijas papīra un celulozes ražošanai
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Kemira]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Eglaines vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Eglaine, Eglaines pagasts, LV-5444, Latvia - panoramio (1).jpg
| image_size            =
| caption               = Eglaines vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Eglaines vecticībnieku baznīca
| label_position = top
| latd  = 55.949560
| longd = 26.119223
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Eglaines pagasts|Eglaine (Eglaines pagasts)}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1922. gads
| year_completed        = 1924. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vicelīns
|     vārds_orig = Vizelin
|         attēls = Eckersberg_vicelin_1812.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vicelīns dala pārtiku trūkumcietējiem. [[Kristofers Vilhelms Ekersbergs|Kristofera Vilhelma Ekersberga]] glezna (1812).
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1086
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Hamelne]], [[Lejassaksija]] ({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1154
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Neiminstere]], [[Šlēzviga-Holšteina]] ({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Svētais Vicelīns''' ({{val-de|Vizelin}}; dzimis {{dat|1086}}, miris {{dat|1154|12|21}}) bija [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] misionārs [[obodrīti|obodrītu]] zemēs 12. gadsimtā, [[Holšteinas-Oldenburgas bīskapija|Holšteinas-Oldenburgas bīskaps]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bobcat2.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 | apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Lynx
|       ģints_lv = Lūši
 |          suga = Lynx rufus
 |       suga_lv = Rūsganais lūsis
 |      binomial = Lynx rufus ([[Schreber]], 1777)
 |     izplatība =
Rusganā lūša izplatības areāls iekrāsots zaļā krāsā.
 |      sinonīmi = ''Felis rufus''
 |    iedalījums = Rūsgano lūsi iedala 12 pasugās:

* ''L. rufus rufus''
* ''L. rufus gigas''
* ''L. rufus floridanus''
* ''L. rufus superiorensis''
* ''L. rufus baileyi''
* ''L. rufus californicus''
* ''L. rufus escuinipae''
* ''L. rufus fasciatus''
* ''L. rufus oaxacensis''
* ''L. rufus pallescens''
* ''L. rufus peninsularis''
* ''L. rufus texensis''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Vīrs, vārdā Ūve''
| attēls = A Man Called Ove.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''En man som heter Ove''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Hanness Holms]]
| producents = * [[Annika Belandere]]
* [[Fredriks Vikstrēms Nikastro]]
| scenārija autors = Hanness Holms
| galvenajās lomās = * [[Rolfs Lasgārds]]
* [[Filips Bergs]]
* [[Īda Engvola]]
* [[Bahara Parsa]]
| mūzika = [[Gaute Storāss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Tre Vänner]]''
| izplatītājs = ''[[Nordisk Film]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|12|25|Zviedrija|}}
| ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film|title=A Man Called Ove|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2019|archive-date={{dat|2019|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190930175536/https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film}}</ref>
| valsts = {{SWE}}
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|title=A Man Called Ove|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=September 30, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190521134142/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|archivedate={{dat|2019|05|21||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Ūve"''' ({{val|sv|En man som heter Ove}}) ir 2015. gada [[Zviedrija]]s drāma, kas balstīta uz Fredrika Bakmana tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hanness Holms]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Rolfs Lasgārds]], [[Filips Bergs]], [[Īda Engvola]] un [[Bahara Parsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|25||bez}} Zviedrijā.

sentences: '''Spalvmākoņi''' ''Cirrus'' (Ci) ir plāni, spalvām līdzīgi baltas krāsas [[mākoņi]]. Tie bieži vien izskatās arī kā garas, diegiem līdzīgas līnijas, kuras tuvāk horizontam krustojas (saiet) kopā. Spalvmākoņi atrodas 7—10 km augstumā virs zemes, bet tropu joslā tie var atrasties pat 18 km augstu. Krēslas laikā tieši spalvmākoņus vēl ilgi apspīd [[Saule]]s stari, naktī mākoņi liekas biezāki. Cauri šiem mākoņiem brīvi tiek Saules stari, kā arī [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. No spalvmākoņiem nav nokrišņu, bet ja tādi tomēr ir, tie iztvaiko, vēl nenokļuvuši līdz zemei. Spalvmākoņiem reti ir ēna.

sentences: '''Smiekli''' ir cilvēku ķermeņa reakcija, kas parasti izpaužas kā refleksīvu, ritmisku, bieži vien dzirdamu balss skaņu kopums. Smieklus izraisa, piemēram, prieks, laipnība, labsajūta, kutināšana, [[humors|humoristiski]] stāsti vai domas, arī mulsums, apjukums, arī noraidoša, nicinoša attieksme pret kādu parādību.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences: '''15. jūnijs''' ir gada 166. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (167. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 199 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Karolīnu salas
|attēls              = Mvey0290.jpg
|attēla paraksts     = [[Falalopa]]s sala pie [[Uliti]] atola
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=7|latm= |lats= |latNS=N |longd=153|longm= |longs= |longEW=E
|platība             = 1190
|garums              = 3400
|platums             =
|krasta līnija       = 7631
|augstākais kalns    = [[Totoloms]]
|augstums            = 791
|salu skaits         = 963
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PLW}}<br />{{FSM}}
|iedzīvotāji         = 126 075
|iedzīvotāju gads    = 2000
|blīvums             = 105,9
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Veno]]
|piezīme =
}}
'''Karolīnu salas''' ({{val|en|Caroline Islands}}) ir [[vulkāns|vulkānisku]] un [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Arhipelāgā izvietojušās divas valstis — [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvās Valstis]], kas aizņem arhipelāga lielāko daļu, un [[Palau]] arhipelāga rietumos. Arhipelāgā ietilpst vairāk kā 900 salu, bet tikai neliela daļa no tām ir apdzīvotas. Salas apdzīvo vairākas [[Mikronēzija (reģions)|mikronēziešu]] tautas.

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences:
{{commonscat|Neighbourhoods in Daugavpils}}
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētu daļas]]

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Klifs Kingsberijs|bg_color=#97233F|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Arizona Cardinals|logo=Arizona Cardinals logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Arizonas "''Cardinals''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Arizona|Glendeila|3s=Glendeila (Arizona)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1898|menedžeris=Stīvs Keims|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''State Farm Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=63 400|krāsas=Sarkana, balta, melna<br />{{color box|#97233F}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Maikls Bidvils|prezidents=Maikls Bidvils|divīzijas tituli=7}}'''Arizonas "Cardinals"''' ({{Val|en|Arizona Cardinals}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Glendeila (Arizona)||Glendeilā]], [[Arizona]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1898. gadā kā '''''Morgan Athletic Club'''''. "Cardinals" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''State Farm Stadium'' stadionā. "Cardinals" savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences: '''Proletariāts''' ({{val|de|proletariat}} no {{val|la|proletarius}} — 'nabagi') ir [[sabiedrības slānis]], kam nepieder [[īpašums]] un [[ražošanas līdzekļi]]. Tā galvenais iztikas avots ir sava darbaspēka pārdošana. Pēc [[sabiedrības noslāņošanās]] teorijas proletariāts atrodas starp [[sīkburžuāzija|sīkburžuāziju]] un [[lumpenproletariāts|lumpenproletariātu]]. Terminu ieviesa [[Kārlis Markss]] un Lorencs fon Šteins.<ref>[http://www.vesture.eu/index.php/Proletari%C4%81ts Proletariāts. ''Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca''] (aplūkots 2010. 6. jūnijā).</ref> [[Senā Roma|Senajā Romā]] proletariāts bija visnabadzīgākais slānis, kas Romai deva tikai pēcnācējus.

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences: '''Piens''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piena dziedzeri|piena dziedzeru]] [[sekrēcija]]s produkts. Dabā tas paredzēts kā [[barība]] zīdītāju jaunajiem pēcnācējiem, kamēr tie nav spējīgi [[gremošana|sagremot]] cita veida barību.

sentences: '''Airēšana''' ir sporta veids, [[Laiva|laivu]] airētāju ātruma sacensības noteiktā [[Attālums|distancē]]. Galvenos airēšanas veidus iedala pēc laivu tipiem — [[Smaiļošana un kanoe airēšana|smaiļošanā]], [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskajā]], [[Tautas airēšana|tautas]] un [[Smaiļošana un kanoe airēšana|kanoe airēšanā]].<ref name="LME">{{LME|1|37}}</ref>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Opera
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = Opera 9.60 beta,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.opera.com/products/desktop/next/ |title=Opera 9.60 beta |archiveurl=https://archive.today/20120909/http://www.opera.com/products/desktop/next/ |archivedate=2012-09-09 |access-date=2008-09-24 }}</ref> lietojot ''[[Windows XP]]'' operētājsistēmu
| developer              = [[Opera Software]]
| latest_release_version = 12.12
| latest_release_date    = (2012. gada 18. decembris)
| operating_system       = Multiplatformu
| genre                  = [[Tīmekļa pārlūkprogramma|Interneta pārlūks]]
| license                = Visas tiesības tiek paturētas
| website                = [http://www.opera.com/ www.opera.com]
}}

sentences: Mūsdienu valodā '''tirāns''' ir vienpersonisks valdnieks, kam ir absolūta vara valstī vai kādā organizācijā. Šāda valdnieka vadītu iekārtu sauc par tirāniju. Terminam ir negatīva pieskaņa, un tas tiek saistīts ar bargu un cietsirdīgu valdītāju, kurš rīkojas savās vai pavisam nelielas iedzīvotāju daļas interesēs. Vārds ir cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda τύραννος (''tyrannos''), kas nozīmē "neleģitīms valdnieks".

sentences: '''Horeja''' ir gribai nepakļautas, liekas, pārmērīgas kustības, kas rodas organisku vai funkcionālu nervu sistēmas traucējumu dēļ. Tas ir neiroloģisks [[simptoms]], kas liecina par [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimību. Horeja izpaužas kā nepatvaļīga nemitīga dīdīšanās vai nepatvaļīga augšējo un apakšējo ekstremitāšu, sejas vai ķermeņa raustīšanās. Dažos gadījumos šīs ķermeņa kustības apgrūtina gaitu un pat izraisa [[abāzija|abāziju]] (nespēja staigāt), ietekmē tādu dzīvībai svarīgu funkciju, kā rīšanu, runāšanu u. c. Horeja pastiprinās, ja slimnieks uztraucas, tā mazinās slimniekam nomierinoties, bet miegā parasti izzūd. Tiek pieskaitīta pie [[hiperkinēzes|hiperkinēzēm]]<ref>{{Cite web|url=https://www.neslimo.lv/pme/?name=hiperkineze|title=HIPERKINĒZE | Medicīnas termins|website=www.neslimo.lv}}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
{{Kultūras ēkas infokaste
|vieta=Piņķi
|adrese=Jūrmalas iela 14A
|funkcionalitāte=Koncertzāle Mūzikas skola Bibliotēka
|atvērts=2014. gada 1. septembris
|zāles=2
|kapacitāte=Lielā zāle: 250 Mazā zāle: 50
|nosaukums=Babītes Kultūrizglītības centrs
|uzcelts=2013. gada jūnijs - 2014. gada augusts
|attēls=
|attēla izmērs=
|attēla paraksts=}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Drepanaspis sp.-FMNH.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Drepanaspis}} sp. pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv = Psammosteīdu apakškārta
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Drepanaspididae|}}
* {{TaksoSaite|Psammolepididae|}}
* {{TaksoSaite|Pycnosteidae|}}
* {{TaksoSaite|Psammosteidae|}}
* {{TaksoSaite|Aspidosteidae|}}
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteida
}}
'''Psammosteīdu apakškārta''' (''Psammosteida'') ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[dažādvairodži|dažādvairodžu]] apakšklases [[taksons]]. Ir dažādvairodžu sistemātikas, kur psammosteīdas tiek uzskatītas arī par [[Kārta|kārtu]]. Apakškārtu aprakstīja norvēģu paleontologs [[Johans Kiers]], bet tika publicēts 1932. gadā, jau pēc viņa nāves. Psammosteīdu apakškārta ir vienīgā dažādvairodžu grupa, kas izdzīvoja līdz pat [[Devons|devona]] beigām. Ir zināmas gigantiskas psammosteīdu formas (''Psammosteus'' un ''Aspidosteus''), kuru muguras plātnes var sasniegt 1 metru diametrā.

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Istras pagasts
| karte             = Istras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Istras pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Istras pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Vecslabada
| platība           = 164,02
| iedzīvotāji       = 788<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 788 / 164.02 round 1}}
| izveidots         = 1862
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
'''10 000 000''' ('''desmit miljoni''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9 999 999 un 10 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 107. To raksta kā 10,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 10.000.000 (Vācijā).

sentences: '''Romāņu tautas''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''Roma'' "[[Roma]]") ir dažādas izcelsmes tautu grupa, ko vieno [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] lietojums. Tajā ietilpst tādas ģeogrāfiski un etniski attālinātas tautības kā [[portugāļi]], [[rumāņi]], [[franči]], [[puertorikāņi]] un citi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences:
{{Infokaste persona
|        platums =
|          vārds = Hosē Sanhurho
|     vārds_orig = ''José Sanjurjo''
|         attēls = JoséSanjurjo.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Hosē Sanhurho 1932. gadā
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Pamplona]], [[Spānija]]
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Estorila]], [[Portugāle]]
|        tautība = spānis
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = ģenerālis
|  dienesta_laiks = 1896–1932
|          valsts =
|       struktūra =
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Benijs Benasi
|      Vārds_orig = ''Benny Benassi''
|          Attēls = Benassi@ElSalvador cropped.JPG
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Benijs Benasi koncerta laikā [[Salvadora|Salvadorā]] 2004. gadā
|        Dz_vārds = Marko Benasi
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1967|7|13}}<ref name="Benny Benassi - About">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bennybenassi.com/about.html|title= Benny Benassi - About|accessdate= 2008-06-12|publisher= Benny Benassi|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081013213147/http://bennybenassi.com/about.html|archivedate= 2008-10-13}}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House (mūzikas žanrs)|House]], [[Electro house]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = Energy Prod. - D:Vision, Airplay, [[Ministry of Sound]], [[Ultra Records|Ultra]]
|   Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men, [[Skrillex]], [[Gary Go]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.bennybenassi.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Marko Benasi''' ({{val|it|Marco Benassi}}; dzimis {{dat|1967|7|13}}),<ref name="Benny Benassi - About" /> plašāk pazīstams kā '''Benijs Benasi''' (''Benny Benassi''), ir [[Itālija|itāļu]] [[dīdžejs]] un [[electro house]] mūzikas producents, ieguvis [[Grammy balva|Grammy balvu]]. Viņš ir labāk pazīstams ar savu 2002. gada vasaras hitu "[[Satisfaction]]". Benijs Benasi ieņem 13. vietu starp pasaules labākajiem DJ TheDJList mājaslapā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.thedjlist.com/djs/|title=theDJlist.com|access-date={{dat|2009|04|11||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151208192901/http://thedjlist.com/djs/}}</ref> un 39. vispopulārākā DJ vietu oficiālajā 2008. gada globālajā ''[[DJ Magazine]]'' balsojumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://djmag.com/index.php?op=top_100&story=home|title=DJmag.com: Top 100 DJs - Results & History<!-- Bot generated title -->}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Omniva''
| logo             = Omniva pakomāts.JPG
| caption          = ''Omniva'' pakomāts pie [[Tirdzniecības parks "Alfa"|"Alfas"]]
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{Start date|1991}}
| founder          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = [[Igaunija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      = [[Baltijas valstis]]
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = [[pasta pakalpojumi]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.omniva.ee}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name =Garkalnes meži
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = 2020.08.05 pie Krievupes stacijas.jpg
 |     photo_width = 300px
 |   photo_caption = Mežs netālu no Krievupes stacijas
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 04 |  lats = 15 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 29 | longs = 08 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Ropažu novads}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērvienība|ha=1789}}
 |     established = [[2004. gads|2004. gadā]]
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas reģionālā administrācija<ref name="DAP">[https://www.daba.gov.lv/lv/garkalnes-mezi DAP par objektu]</ref>
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Garkalnes meži''' ir [[dabas liegums]] [[Ropažu novads|Ropažu novadā]], lielākoties [[Garkalnes pagasts|Garkalnes pagasta]] teritorijā ar nelielu [[Vangaži|Vangažu]] pilsētas teritorijā esošu daļu. Starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]]. Aizņem 1789 [[hektārs|ha]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/jaunums/stajusies-speka-dabas-lieguma-garkalnes-mezi-individualie-aizsardzibas-un-izmantosanas-noteikumi|title=Stājušies spēkā dabas lieguma “Garkalnes meži” individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi {{!}} Dabas aizsardzības pārvalde|website=www.daba.gov.lv|access-date=2022-07-09|language=lv}}</ref> Fizioģeogrāfiski liegums atrodas [[Viduslatvijas zemiene]]s [[Ropažu līdzenums|Ropažu līdzenumā]], [[Piejūras ģeobotāniskais rajons|Piejūras ģeobotāniskajā rajonā]]. Liegums iekļauts aizsargājamo teritoriju sarakstā [[Natura 2000]] ar kodu LV0527400.<ref name="natura 2000">{{Tīmekļa atsauce |url=https://natura2000.eea.europa.eu/Natura2000/SDF.aspx?site=LV0527400 |title=Natura 2000 - standard data form, LV0527400 - Garkalnes meži |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210205001304/https://natura2000.eea.europa.eu/Natura2000/SDF.aspx?site=LV0527400 }}</ref><ref>[https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/natura-2000-birds-and-habitat-directives-11/latvia/Natura2000_End2019_Latvia.eps.75dpi.png/download Natura 2000 Latvijas vietu karte]</ref> Liegums sadalīts divās daļās — 1645 hektāru<ref>Lieguma daļu izmēri doti līdz 2022. gadam; 2022. gadā liegumam tika pievienoti vēl 5 hektāri.</ref> lielā mežu masīvā ap [[Krievupe (stacija)|Krievupes staciju]] ar nelielu atzarojumu dienvidos no [[Garkalne]]s un atsevišķa, ar pārējo teritoriju nesavienota iecirkņa 139 hektāru liela ziemeļrietumos no Garkalnes. Lielāko lieguma daļu veido priežu meži ar sūnu un ķērpju zemsedzi, daļa no kuriem ir Eiropā aizsargājamie boreālie meži. Izdegumā centrālajā daļā — [[Sila virsis|sausais virsājs]]. [[Krievupe]]s piekrastē sastopamas arī sausās pļavas ar tām raksturīgajām graudzāļu sugām.<ref name="Garkalne">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.garkalne.lv/liegums/ |title=Garkalne.lv: VALSTS NOZĪMES DABAS LIEGUMS "GARKALNES MEŽI" |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125043154/http://garkalne.lv/liegums/ }}</ref> Lieguma teritorija tiek aktīvi izmantota atpūtai, ogošanai un [[sēņošana]]i.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''C hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas galvenokārt skar [[aknas]]. Izraisa C hepatīta vīruss (HCV).<ref name="Sherris" /> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[B hepatīts|B]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Frančesko Bartolomeo Rastrelli
| image         = Ротари - Портрет архитектора Бартоломео Растрелли.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1700}}
| location      = [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1771|4|29}}
| deathplace    = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| nationality   = [[itālis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  = [[Rundāles pils]] (1736—1740), [[Jelgavas pils]] (1738—1740), Pēterhofas pils, Ziemas pils, Smoļnija katedrāle
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
'''Makenzijs''' var būt:
* [[Arturs Makenzijs]] (''Arthur Ford Mackenzie''; 1861—1905) — Jamaikas šaha problēmists;
* [[Džordžs Makenzijs]] (''George Henry Mackenzie''; 1837—1891) — Lielbritānijas un ASV šahists.

sentences: '''Ģitāra''' — stīgu [[mūzika]]s instruments, viens no pašiem izplatītākajiem pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: '''5. marts''' ir gada 64. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 301 diena.

sentences: '''Viļņu fronte''' ({{Val|la|frontis}} — ‘piere’, ‘priekšpuse’) ir [[līnija]] vai [[virsma]], kur visām vides daļiņām ir vienāda [[viļņa fāze]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sibolga
 | official_name            = ''Kota Sibolga''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sibolga dari Tor Simarbarimbing.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Sibolga.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 10.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 89584
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 44 | lats =  | latNS = N
 | longd = 98 | longm = 47 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 90
 | website                  = {{url|http://www.sibolgakota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Global temperature changes after nuclear winter.jpg|thumb|ASV kodolziemas aprēķins]]
'''Kodolziema''' ir hipotētisks [[Zeme]]s globālā klimata stāvoklis, kas varētu rasties pēc plaša mēroga [[kodolkarš|kodolkara]]. Tiek uzskatīts, ka pēc liela daudzuma [[dūmi|dūmu]] un [[sodrēji|sodrēju]] izmešanas [[stratosfēra|stratosfērā]], kas notiktu pēc aptuveni 30—40% pasaules valstu rīcībā esošo [[kodolieroči|kodolieroču]] detonēšanas, samazinātos līdz Zemei nonākošo [[Saule]]s staru apjoms, kas novestu pie arktiska klimata iestāšanās uz visas planētas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Week-end''
| operators = Rauls Kutārs
| attēls = Weekendflm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|melnā komēdija]], [[postmodernisms]]
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Reimons Danons
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Mireja Darka]]
* [[Žans Janns]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
| mūzika = Antuāns Duamēls
| oriģinālnos = ''Week-end''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|29|Francija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|250 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Week-end''''' ir 1967. gada [[Francija]]s [[Postmodernisms|postmoderna]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.metalasylum.com/ragingbull/movies/weekend.html|title=Week End - Jean-Luc Godard Film Movie Review|website=www.metalasylum.com|access-date=2022-10-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movie-gazette.com/1193/week-end|title=Week End - Movie Review|website=movie-gazette.com|access-date=2022-10-16}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido tā laika franču televīzijas zvaigznes [[Mireja Darka]], [[Žans Janns]], kā arī viens no [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] pazīstamākajiem aktieriem [[Žans Pjērs Leo]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Antigēns''' ir jebkura viela, kas izraisa [[Imūnsistēma|imūnsistēmas]] atbildi, kas izpaužas kā [[antivielas|antivielu]] sekrēcija pret šo vielu.<ref>Alberts B, Johnson A, Lewis J, et al. (2002). "24. The Adaptive Immune System". Molecular Biology of the Cell (4th ed.). New York: Garland Science.</ref> Katrs antigēns ierosina tikai sev atbilstošu  antivielu sintēzi un arī saistās tikai ar sev atbilstošām vai tām radniecīgā sastāva  antivielām.  Šīs antivielas, kas inaktivēs antigēnu, izdala B [[limfocīti]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Eiropas koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1949. gadā
|valsts       = Eiropas Savienība
|vieta        = [[Brige]] un [[Varšava]]
|tips         = Institūts
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     = 140
|studenti     = 420
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.coleurope.eu/ coleurope.eu]
}}

sentences: '''Dženifera Kerola Ledžere''' ({{val|en|Jennifer Carole Ledger}}; dzimusi {{dat|1989|12|8}}) ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] bundziniece un pavadošā vokāliste [[Kristīgais roks|kristiešu roka]] grupā ''[[Skillet]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Konstantīns Bočarovs
| Vārds_orig = ''Костянти́н Бочаро́в''
| Attēls = Mélovin (3) 20180510 EuroVisionary (cropped).jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms = ''Mélovin''
| Dzimis = {{ddv|1997|04|11}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Odesa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[elektroniskā popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]], klavieres
| Gadi = 2015—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|melovinmusic.com}}
| Dzimums = V
}}

'''Konstantīns Bočarovs''', plašāk pazīstams kā '''''Mélovin''''' ({{val|ua|Костянти́н Бочаро́в}}; dzimis {{dat|1997|04|11}} [[Odesa|Odesā]], [[Ukraina|Ukrainā]]), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātājs]] un [[dziesmu autors]]. ''Mélovin'' uzvarēja [[Ukraina]]s [[X Faktors|X-Faktora]] versijas 6. sezonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova|title="Х-Фактор-6": Игорь Кондратюк - о победе Кости Бочарова|website=mig.com.ua|accessdate=19 February 2018|language=Russian|archive-date={{dat|2017|10|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171030002932/http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Amano''' var būt uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|             title = ''Skype''
|              name = Skype
|              logo = Skype logo (2019–present).svg
|          logo alt = Logo of Skype (2019–present)
|        screenshot = Skype2.0 uz linux.png
|   screenshot size =
|           caption = ''Skype'' 2.0. ''[[Linux]]'' vidē
|            author = [[Niklass Zennstrēms]] un [[Januss Frīss]]
|         developer = ''[[Skype Technologies]]''
|          released = {{dat|2003|08|29||bez}}
|      discontinued =
|        ver layout = stacked
|  operating system = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Android]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Windows Phone]]'', ''[[HoloLens]]'', ''[[Xbox One]]''
|          platform =
|              size =
|          language =
|             genre = [[videokonference]]s, [[IP balss pārraide]] un [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]]
|           license = [[Freemium]]
|           website = {{URL|https://www.skype.com/}}
|          standard =
|              AsOf =
}}
'''''Skype''''' ({{izrunā|skaɪp}}) ir [[telesakari|telesakaru]] [[lietojumprogramma]], kas specializējusies [[videotelefonija|videočatu]] un bezmaksas balss zvanu nodrošināšanā no datora, planšetdatora, mobilajām ierīcēm citiem ''Skype'' lietotājiem, vai arī uz tālruņiem par maksu. Papildu iespējas ir [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]], [[datne|datņu]] sūtīšana, dzīvo sarunu meklēšana (''SkypeFind'') un meklēšanas dzinis vietu un iestāžu meklēšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2009-09-28 Lactarius deliciosus cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. deliciosus
| suga_lv =Priežu rudmiese
| binomial =Lactarius deliciosus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Priežu rudmiese''' (''Lactarius deliciosus'') ir Latvijā bieža liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=LPCC-487-Avena strigosa Schreb.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Avena|ģints_lv=Auzas|suga=Avena strigosa|suga_lv=Velna auza|binomial=Avena strigosa|autors=Schreb.|sinonīmi=Avena nuda ssp. strigosa <i>(Schreb.) Mansf.</i>}}'''Velna auza''' ({{val|la|Avena strigosa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga ar neskaidru izcelsmi, kura, iespējams, ir radusies [[Vidusjūra]]s reģionā, vēlāk kultivēšanas un [[Tīrums|tīrumu]] ierīkošanas dēļ plaši ieviesusies kultūrainavā [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama reti visā teritorijā. Visticamāk adventīva suga.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
|           Vārds = ''Kremerata Baltica''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava = jā
|        Apraksts =
|           Vieta = {{LAT}}
|           Žanrs =
|            Gadi = 1997—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.kremeratabaltica.com/}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Kremerata Baltica''''' ir [[kamermūzika|kamerorķestris]], kurā spēlē jauni mūziķi no [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]]: [[Igaunija]]s, [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s. To 1997. gadā dibināja latviešu vijolnieks [[Gidons Krēmers]]. Viņš ir arī orķestra mākslinieciskais vadītājs.<ref name="lat" />

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc tautības]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences: {{Commonscat|Cemeteries in Latvia|Kapsētas Latvijā}}

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
{{apvienot|Kaulu smadzenes}}
'''Sarkanās kaulu smadzenes''' ({{val-la|medulla ossium rubra}}) ir [[kaulu smadzenes]], kas atrodas plāno [[Kauli|kaulu]] [[Porainā kaulviela|porainajā kaulvielā]] un cauruļkaulu [[Kaulu epifīze|epifīzēs]]. No kopējās pieauguša [[Cilvēks|cilvēka]] ķermeņa masas sarkanās kaulu smadzenes veido 4—5%, kas aptuveni ir 2,5—3 kg. Tajās atrodas hemopoētiskās (asinsšūnas veidojošas) cilmšūnas, kuras veido asins formelementus: [[Eritrocīti|eritrocītus]], [[Trombocīti|trombocītus]], [[Leikocīti|leikocītus]], tai skaitā [[T limfocīti|T]] un [[B limfocīti|B limfocītus]] un citas [[šūna]]s. Sarkanās kaulu smadzenes novietojas apkārt [[Arteriola|arteriolām]] cilindrisku auklu veidā.<ref name="KozlovKrivskiy2005"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Cinkuss''' var būt:

sentences:
s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

sentences:
'' restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
'''Transnacionālā korporācija''' ir uzņēmums, kam pieder ražotnes vairākās valstīs.

sentences: '''Lamata''' ({{val|la|terra Lamata; Lamachia}}) vai '''Lamotina''' (''terra Lamotina; Lamentin'') bija [[skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s pietekas [[Minija (upe)|Minijas]] baseinā pie [[Kuršu joma]]s. Galvenais pilskalns atradās tagadējā [[Rusne]]s pilsētā ({{val|lt|Rusnė}}, {{val|de|Ruß, Russ}}) pie Nemunas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Supersuns Bulta
| attēls                   = bolt ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bolt''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Kriss Viljamss]]
* [[Bairons Hovards]]
| producents               = [[Klarks Spensers]]
| scenārija autors         =
* [[Dens Fogelmans]]
* Kriss Viljamss
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Sjūzija Esmana]]
* [[Marks Voltons]]
* [[Mailija Sairusa]]
| mūzika                   = [[Džons Pauvels]]
| operators                =
| montāža                  = Tims Mertens
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|11|21}}
| ilgums                   = 97 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bolt-2008-0|title=Bolt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 13, 2018|archive-date={{dat|2018|02|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180207181341/http://www.bbfc.co.uk/releases/bolt-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bolt.htm|title=Bolt (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|310 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Supersuns Bulta"''' ({{val|en|Bolt}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[komēdija]], ko producējusi studija ''[[Walt Disney Animation Studios]]'' un izplatīja ''[[Walt Disney Pictures]]''. Šī ir 48. [[Disneja animācija filmas|Disneja animācijas filma]]. Filmas režisori ir [[Kriss Viljamss]] un [[Bairons Hovards]]. Animācijas filmas varoņus ierunājuši [[Džons Travolta]], [[Mailija Sairusa]], [[Marks Valtons]], [[Sjūzija Esmana]], [[Malkolms Makdauels]], [[Dīdrihs Bāders]], [[Niks Svardsons]] un [[Gregs Gērmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|11|21||bez}}.

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bērns Nr. 44
| attēls                   = Child 44 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Child 44''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Espinosa]]
| producents               =
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Ridlijs Skots]]
| scenārija autors         = [[Ričards Praiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Pedijs Konsedains]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Vinsents Kasels]]
| mūzika                   = [[Džons Erkstrands]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Summer Entertainment]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|4|17||bez}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014|title=Child 44|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160306030306/http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ASV}}
* {{RUS}}
* {{ROM}}
* {{CZE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=child44.htm|title=Child 44 (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bērns Nr. 44"''' ({{val|en|Child 44}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Krievija]]s, [[Rumānija]]s un [[Čehija]]s drāma, kas balstīta uz Toma Roba Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Daniels Espinosa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džoels Kinamans]], [[Pedijs Konsedains]], [[Džeisons Klārks]] un [[Vinsents Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|17||bez}}.

sentences: '''Džemperis''' (no {{val|en|jumper}} — ‘lēcējs’) ir [[Adīšana|adīts]] vai [[trikotāža]]s izstrādājuma [[Apģērbs|apģērba]] gabals ķermeņa augšdaļai bez [[Poga|pogām]] un [[apkakle]]s, kas uzvelkams pāri galvai. Principā džemperis ir tas pats [[svīteris]], tikai bez augstās apkakles, un valodā šie apģērba gabali tiek bieži jaukti.

sentences: '''Naudas reizinātājs''' jeb '''naudas multiplikators''' ir skaitlis, kas izsaka maksimālo iespējamo [[naudas piedāvājums#naudas elementi|plašās naudas attiecību pret bāzes naudu]] [[daļēju rezervju bankvedība|daļēju rezervju bankvedībā]]. Naudas reizinātāju var aprēķināt no obligātās rezerves procenta.

sentences:
'''Proporcionālās vēlēšanās''' [[mandāts|mandātu]] skaits tiek aprēķināts proporcionāli vēlētāju nodotajam balsu skaitam par katru politisko partiju.
Proporcionālo vēlēšanu galvenā pieņemamā priekšrocība ir paaugstināta politisko partiju atbildība. Vēl viena īpatnība ir ierobežots [[parlaments|parlamentā]] ievēlēto partiju skaits.

sentences: {{Commons category|Capes of Europe|Eiropas zemesragi}}

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Horsepower Productions''''' ir [[Londona]]s ''[[garage]]'' un ''[[2-step]]'' mūzikas projekts, kas ar producēšanu nodarbojas jau no 2000. gada un kam ir liela loma [[dabsteps|dabstepa]] attīstības vēsturē.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Rivergī grāfiste
| native_name             = ''River Gee County''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Libērija]]s grāfiste
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag_of_River_Gee_County.svg
| flag_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Fištauna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = River Gee in Liberia.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Rivergī grāfistes atrašanās vieta Libērijā
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{LBR}}
| leader_party            =
| leader_title            = Superintendents
| leader_name             = Daniels Džonsons
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 5113
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 66789
| population_as_of        = 2008
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Griničas laiks|GMT]]
| utc_offset              = +0
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
| blank_name              =
| blank_info              =
| blank1_name             =
| blank1_info             =
| blank2_name             =
| blank2_info             =
| blank3_name             =
| blank3_info             =
}}
'''Rivergī grāfiste''' ({{val-en|River Gee County}}) ir viena no [[Libērija]]s piecpadsmit grāfistēm, kas atrodas valsts dienvidaustrumos. Grāfiste robežojas ar [[Grandgedes grāfiste|Grandgedes grāfisti]] ziemeļos, ar [[Grandkru grāfiste|Grandkru]] un [[Merilendas grāfiste|Merilendas grāfisti]] dienvidos un ar [[Sinoe grāfiste|Sinoe grāfisti]] rietumos un ar kaimiņvalsti [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]] austrumos. Rivergī grāfistes administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Fištauna]].

sentences:
{{Hokeja komanda
| text_color  = white
| bg_color    = darkblue
| team        = Blues
| logo        = Espoo_Blues_logo.png
| logosize    =
| city        = {{vieta|Somija|Espo}}
| league      = [[SM līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = 1984
| dissolved   = 2016
| arena       = ''Barona Areena''
| colors      = {{colorbox|darkblue}} {{colorbox|white}} {{colorbox|yellow}}
| owner       =
| coach       =
| coach2      =
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
}}
'''Espo "Blues"''' ({{Val-fi|Espoo Blues}}) bija [[hokejs|hokeja]] komanda, kas atradās [[Espo]], [[Somija|Somijā]], un spēlēja [[SM līga|SM līgā]]. SM līgā klubs spēlēja no [[1992]]. gada līdz komandas izformēšanai 2016. gadā. 2008. un 2011. gadā "Blues" izcīnīja otro vietu SM līgā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''How I Live Now''
| attēls                   = How I Live Now poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kevins Makdonalds]]
| producents               =
* [[Džons Batseks]]
* [[Alasdērs Flinds]]
* [[Endrjū Ruhmans]]
* [[Čārlzs Stīls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Broks]]
* [[Tonijs Grisoni]]
* [[Penelope Skinera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Džordžs Makkejs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Anna Čanselora]]
| mūzika                   = [[Džons Hopkinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Cowboy Films]]''
* ''[[Passion Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[E1 Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|4|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-i-live-now-2012|title=How I Live Now|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 8, 2019|archive-date={{dat|2019|05|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190508185142/http://www.bbfc.co.uk/releases/how-i-live-now-2012}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60 213}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howilivenow.htm|title=How I Live Now|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''How I Live Now''''' ir 2013. gada drāma, kas balstīta uz Megas Rosovas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Džordžs Makkejs]], [[Toms Holands]] un [[Anna Čanselora]]. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Dzelmes infokaste
| Nosaukums            = Landsortas dzelme
| Nosaukums2           = ''Landsortsdjupet''
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Baltijas jūra#Zviedrija
| plat_d = 58| plat_m  = 35| plat_s = | plat_NS = N
| gar_d  = 18| gar_m   = 14| gar_s  = | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| marķieris            =
| paraksta_novietojums =
| Dziļums              = 456,51
| Atrašanās vieta      = [[Baltijas jūra]]
| Dziļvaga             = [[Gotlandes ieplaka]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Landsortas dzelme''' ({{val|sv|Landsortsdjupet}}) ir [[Baltijas jūra]]s dziļākā vieta. Atrodas starp [[Stokholma|Stokholmu]] un [[Gotlande]]s salu 24 km uz dienvidaustrumiem no Landsortas bākas [[Eja]]s salā un 80 km uz ziemeļrietumiem no Harudena raga Gotlandes ziemeļos. Dzelme ir 456,51 m dziļa un izvietojusies Gotlandes ieplakā. Līdz 1960. gadiem dzelmē tika izgāzti ķīmiskie un vidēji radioaktīvie atkritumi.<ref>[https://www.stralsakerhetsmyndigheten.se/contentassets/e3a0d5c704e64a23a3868d2972c2076d/199678-hantering-av-radioaktivt-avfall-i-sverige-fore-ar-1980-samt-radium-och-radiumavfall-fram-till-ar-1996 Hantering av radioaktivt avfall i Sverige före år 1980 samt radium och radiumavfall fram till år 1996]</ref>

sentences: '''Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma''' ir [[cunami brīdināšanas sistēma]], kuru izveidoja [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pēc {{dat|2004|12|26}} notikušās [[Indijas okeāna zemestrīce]]s, kura izraisīja [[cunami]] vilni. Šis cunami vilnis prasīja vairāk nekā 230 000 [[upuri|upurus]]. Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma sāka darboties [[2006. gads|2006]]. gada jūnijā.

sentences:
{{Citas nozīmes|sievieti, kura audzina bērnus|mamma (nozīmju atdalīšana)|mamma}}
 laikā]]
'''Māte''' ir [[sieviete]], kura ir devusi dzīvību [[bērns|bērnam]]. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir [[pamāte]]s vai [[audžumāte]]s. Arī tās sievietes, kuras [[adopcija|adoptē]] bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par '''māmiņām''', '''māmuļām''', '''māmulītēm''', '''māmuliņām''' un '''mammām'''.

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
{{iw+}}
'''Datubāzes draiveris''' ir palīgprogramma, kas [[lietojumprogramma|lietojumprogrammām]] un kompilatoriem ļauj piekļūt konkrētam datu bāzes formātam.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Satura mārketings''' ir [[tirgzinība]]s taktika, kas koncentrējas uz satura radīšanu un izplatīšanu internetā. Šis saturs var būt izklaidējošs vai informējošs, taču tā galvenais uzdevums ir uzrunāt definētu mērķa grupu, nodrošinot uzņēmuma vai zīmola nosaukuma redzamību interneta [[Meklētājprogramma|meklētājprogrammu]] pirmajos rezultātos ar mērķi pārvērst interneta lapu apmeklētājus klientos.<ref>[http://contentmarketinginstitute.com/what-is-content-marketing/ What Is Content Marketing?]</ref> Radītais saturs piesaista cilvēku uzmanību, veicina uzņēmuma redzamību un palielina interneta lapu apmeklējumu skaitu. Tā kā satura mārketinga uzdevums ir paredzēt tēmas, kas varētu interesēt interneta meklētāju lietotājus, tā ir pasīva mārketinga forma, jo gatavo un internetā izvieto informāciju nezinot, cik daudzi cilvēki to atradīs un izmantos. Satura mārketings uzsver, ka ir gandrīz nekomerciāls, jo piedāvā bezmaksas informāciju un zināšanas. Saturs tiek sagatavots un izplatīts daudzos formātos — informatīvās publikācijās, video klipos, pētījumos, infografikās, e-pasta publikācijās, [[aplāde|aplādēs]], fotogrāfijās un [[tīmekļa žurnāls|tīmekļa žurnālu]] ierakstos.

sentences: {{cita nozīme|hidrotehnisku celtni|latviešu spēlfilmu|Aizsprosts (filma)}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Sabiles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Sabiles pilskalns 2000-10-28.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57 |latm=02 |lats=49 |latNS=N
| longd=22 |longm=34 |longs=37 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Sabile}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  = brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sabiles pilskalns ar senpilsētu
|      numurs = 2257
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Josemitu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Tunnel View, Yosemite Valley, Yosemite NP - Diliff.jpg
| photo_caption =
| map = USA#Kalifornija
| relief =
| map_caption =
| map_width =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija}}
| nearest_city = [[Meripoza]]
| lat_d = 37.8499232
| long_d = -119.5676663
| established = {{dat|1890|10|1|N|bez}}
| area = 302 687 ha<ref name="area">{{cite web |url=http://www.nps.gov/yose/parkmgmt/statistics.htm |title=Park Statistics |publisher = Yosemite National Park (U.S. National Park Service) |accessdate=13 February 2014}}</ref>
| visitation_num = 3 853 404
| visitation_year = 2012
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         =
| image       =
| imagesize   =
| caption     =
| Country     =
| Location    =
| Type        = Daba
| Criteria    = vii, viii
| ID          = 308
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 1984
| Session     = 8
| Extension   =
| Danger      =
| child      = yes
}}
}}
'''Josemitu nacionālais parks''' (''Yosemite National Park'') ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Parks atrodas [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadas kalnu]] rietumu nogāzēs, tā platība ir 302 687 ha.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mārkalnes pagasts
| karte             = Mārkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Mārkalne
| platība           = 123,38
| iedzīvotāji       = 374<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|25||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 374 / 123.38 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Fianden<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Масбергская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''Piena Ceļa galaktika''',<ref name="piezīme"/> reizēm saukta vienkārši par '''Galaktiku''' ({{val|el|Γαλαξίας}}, ''Galaxías''; {{gree|γάλα}}, ''gála'' — ‘piens’), ir [[spirālveida galaktika|spirālveida]] [[galaktika]], kas ietilpst galaktiku [[Lokālā galaktiku grupa|Lokālajā grupā]]. Šīs galaktikas [[Oriona spirālzars|Oriona spirālzarā]] atrodas arī [[Saules sistēma]]. No [[Zeme]]s mūsu galaktika ir redzama kā gaišāka josla naksnīgajās debesīs, un šis izskats arī ir devis iedvesmu nosaukt to par “Piena Ceļu”. Pēc citu tālu zvaigžņu sistēmu atklāšanas šis grieķu cilmes vārds tika dots mūsu galaktikas apzīmēšanai.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Libērijas Republika
|            valsts_nosaukums = Liberia
|               karoga_attēls = Flag of Liberia.svg
|            karoga_nosaukums = Libērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Liberia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Libērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''The love of liberty brought us here''
|                valsts_himna = ''[[All Hail, Liberia, Hail!]]''
|               kartes_attēls = Location_Liberia_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = -
|               galvaspilsēta = [[Monrovija]]
| latd=6 | latm=19 | latNS=N | longd=10 | longm=48 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Libērijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Joseph Boakai]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Libērijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Jeremiah Koung]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Libērijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Sie-A-Nyene Yuoh]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 111,369
|               platība_rangs = 103.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 5 358 483
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 40
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 180.
|                     IKP_PPP = $1.469 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/01/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=668&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=30&pr.y=16 |title=Liberia|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-04-22}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $372<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0.364
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 176.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Libērijas dolārs]]1
|                valūtas_kods = LRD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.lr]]
|              tālsarunu_kods = 231
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = [[ASV dolārs]] arī ir apgrozībā.
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Libērija''' ({{val|en|Liberia}}, [[IPA]]: {{IPA|[laɪˈbɪəriə]}}), oficiāli '''Libērijas Republika''' (''Republic of Liberia''), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], kas apskalo valsts rietumdaļu. Ziemeļos Libērija robežojas ar [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], [[Gvineja|Gvineju]], bet austrumos ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]]. Libērijas galvaspilsēta ir [[Monrovija]], kurā dzīvo aptuveni pusmiljons no nedaudz vairāk kā 3 miljoniem valsts iedzīvotāju.

sentences: {{Citas nozīmes|organisku nogulu|Kūdra (nozīmju atdalīšana)|Kūdra}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Farizeji''' bija viena no senā [[Jūdaisms|jūdaisma]] sektām [[Otrais Jeruzalemes templis|Otrā Jeruzalemes tempļa]] laikā. Lai arī tās saknes meklējamas jau Otrā tempļa celšanas laikā, farizeju paražas nostiprinājās ap 2. gadsimtu p.m.ē, un pēc tempļa sagrāves 70. gadā kalpoja par pamatu [[Rabīniskais jūdaisms|rabīniskajam jūdaismam]]. Nosaukums cēlies no vārda saknes, kas apzīmē "atšķelt", "atdalīt", un sākotnēji varēja kalpot farizeju pretiniekiem, lai apzīmētu tos par ķecerīgu sektu.

sentences: '''HD 209458 b''' (neoficiāli arī '''Ozīriss''')<ref>Pont, F. J. ''Alien Skies: Planetary Atmospheres from Earth to Exoplanets''. New York: Springer, 2014. P. 86.</ref> ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 209458]], kas atrodas 150 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas rādiuss ir 7 000 000 km, gads uz tās ilgst 3,5 dienas. Šī iemesla dēļ planēta ir klasificējama kā [[Karstie jupiteri|karstais jupiters]]. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HD 209458 b, tad uz tās būtu 1260 °C liels karstums — šādā temperatūrā apdedzina [[Māls|māla]] traukus.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Sociālās taisnības cīnītājs'''{{nepieciešama atsauce}} (arī SJW no {{val|en|social justice warrior}}) ir parasti nicinošs termins, ar kuru apzīmē sociāli [[Progresīvisms|progresīvus]] uzskatus,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Ohlheiser|first1=Abby|title=Why 'social justice warrior,' a Gamergate insult, is now a dictionary entry|url=https://www.washingtonpost.com/news/the-intersect/wp/2015/10/07/why-social-justice-warrior-a-gamergate-insult-is-now-a-dictionary-entry|date={{dat|2015|10|7||bez}}}}</ref> [[Feminisms|feminismu]],<ref>{{ziņu atsauce|last1=Johnson|first1=Eric|title=Understanding the Jargon of Gamergate|url=http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/|date={{dat|2014|10|10||bez}}|quote="A Social Justice Warrior, or SJW, is any person, female or male, who argues online for political correctness or feminism. 'Social justice' may sound like a good thing to many of our readers, but the people who use this term only use it pejoratively."|access-date={{dat|2017|05|17||bez}}|archive-date={{dat|2016|01|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160102031743/http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/}}</ref> [[Civiltiesības|civilās tiesības]] — vairāk [[LGBT]] tiesības, minoritāšu tiesības un [[Bēgļi|bēgļu]] tiesības, [[multikulturālisms|multikulturālismu]], un [[Identitātes politika|identitātes politiku]] dažādām minoritāšu grupām.{{nepieciešama atsauce}} Sociālās taisnības cīnītāji parasti atbalsta [[politiskais korektums|politisko korektumu]].

sentences: '''Alternatīvā degviela''' ir atjaunojams [[enerģija]]s resurss, kurš tiek izmantots kā [[transporta līdzeklis|transporta līdzekļa]] [[degviela]]. Degvielas būtība ir viegli uzglabājama enerģija, kura ērti transportējama uz izmantošanai nepieciešamo vietu. Pasaulē pastāv daudzi alternatīvo degvielu veidi. Daži no tiem ir [[biodegviela]], [[biodīzelis]], [[biogāze]], [[etanols|uz spirta bāzes balstīta degviela]], kā arī [[ūdeņradis]]. Pie alternatīviem enerģijas veidiem transportlīdzekļu darbināšanai pieskaita arī [[elektrība|elektroenerģiju]].

sentences: '''Lejas Podrags''' ir [[Rīga]]s [[Kurzemes priekšpilsēta]]s daļa [[Voleri|Voleru]] apkaimē uz ziemeļiem no [[Krēmeri]]em [[Daugava]]s kreisajā krastā.<ref>Enciklopēdija "Rīga". Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988.</ref>

sentences:
. No kreisās — [[dzelzs|dzelzs(III)]], [[varš|vara(II)]], [[kobalts|kobalta(II)]] un [[cinks|cinka]] hidroksīdi]]
'''Hidroksīdi''' ir neorganiskas vielas, kas satur [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] −OH. Ir pazīstami gandrīz visu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā [[minerāls|minerālu]] veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] un [[tallijs|tallija(I)]] hidroksīdus sauc par [[sārmi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = Indijas batakoplūme [[Haidarābādu|Haidarābādā]] [[Indija|Indijā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| suga           = Flacourtia indica
| suga_lv        = Indijas batakoplūme
| kategorijas = nē
}}
'''Indijas batakoplūme''' (''Flacourtia indica'') ir [[batakoplūmes|batakoplūmju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[suga]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl/record/tro-13200005 |title=The Plant List. A working list of all plants: Flacourtia indica |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210921060618/http://www.theplantlist.org/tpl/record/tro-13200005 }}</ref><ref>[https://npgsweb.ars-grin.gov/gringlobal/taxonomydetail.aspx?id=17118 U.S. National Plant Germplasm System: Taxon Flacourtia indica (Burm.f.) Merr.]</ref> kas sastopama [[Āfrika]]s un [[Āzija]]s [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]].

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Kalu''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Brēverns''' var būt:
* [[Hermanis fon Brēverns]] (''Hermann von Brevern''; 1663–1721) ― Zviedru Vidzemes jurists;
* [[Kārlis fon Brēverns]] (''Karl von Brevern''; 1704–1744) ― vācbaltiešu diplomāts Krievijas Impērijas dienestā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = ''JCSAT-13''
| Nosaukums_orig =
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma =
| KA_veids = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = ''[[SSL-1300]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = ''[[SKY Perfect JSAT]]'', {{JPN}}
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[SSL (uzņēmums)|SSL]]'', {{USA}}
| Starta_gads = 2016
| Starts = {{dat|2016|5|6|SK}} 05:21 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 v1.2]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums = 15 gadi (plānots)
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa =
| Starta_masa = 4696 kg
| Sausmasa    = 2622 kg
| Enerģija = [[saules baterijas]] 10 kW
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids = GEO
| GEO_punkts = 154° A
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = ''[[JCSAT-4B]]''
| KA_nāk = ''[[JCSAT-15]]''
}}
'''''JCSAT-2B''''' (sākotnēji '''''JCSAT-14''''') ir [[Japāna]]s uzņēmuma ''[[SKY Perfect JSAT]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas palaists 2016. gada maijā. Tas apkalpo klientus Japānas teritorijā, kā arī Āzijā, Austrālijā un Klusā okeāna reģionā.

sentences:
, [[Dievs (baltu mitoloģija)|Dievs]], [[Laima]] (1932. g.)]]
'''Dievība''' ir atzīta [[Pārdabiskums|pārdabiska]] un [[Nemirstība|nemirstīga]] būtne, kuru uzskata par dievišķu un svētu. Tās tiek attēlotas dažādos veidolos, visbiežāk kā cilvēkveidīgas vai garīgas būtnes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dictionary.com/browse/god|title=Definition of god {{!}} Dictionary.com|website=www.dictionary.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Ja dievība ir cilvēkveidīga, tad tā tiek personificēta ar kādu noteiktu [[Dzimums|dzimumu]] un [[Dzimte (socioloģija)|dzimtu]]. Vīriešu dzimtas dievība ir '''dievs''', bet sieviešu — '''[[dieviete]]'''. Pat ja attiecīgā dievībā nav cilvēkveidīga, tā parasti tiek personificēta ar kādu noteiktu dzimtu.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Kamerūnas ģerbonis
|attēls           = Cameroon_COA.svg
|attēla_platums   = 220px
|īpašnieks        = [[Kamerūnas Republika]]
|ieviests         = 1986. g.
|pušķis           = Valsts moto franču un angļu valodā
|vainags          =
|ķivere           =
|vairogs          = Ar pāli skaldīts zaļš, sarkans un zelta; pālī zelta zvaigzne un taisnības zobens ar sudraba svaru kausiem virs debeszilas valsts kontūras
|turētāji         = Sakrustoti cirvji
|pamatne          = Zelta lente ar valsts nosaukumu franču un angļu valodā
|devīze           =
|ordeņi           =
|citi_elementi    =
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}
'''Kamerūnas Republikas ģerbonis''' ir viens no [[Kamerūna]]s valsts simboliem. [[Ģerbonis]] sastāv no [[vairogs|vairoga]] [[Kamerūnas karogs|valsts karoga]] krāsās, kura vidū attēlota valsts karte ar virs tās attēlotu taisnības [[zobens|zobenu]] un sudraba svaru kausiem un zelta zvaigzni. Vairoga turētāji ir divi sakrustoti cirvji. Virs vairoga ir valsts devīze ''Paix, Travail, Patrie'' (Miers, Darbs, Tēvija); zem vairoga - valsts nosaukums uz zelta lentes franču un angļu valodā.

sentences:
{{Apšaubīts}}
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Geju ciemats''' (zināms arī kā '''geju kvartāls''') ir ģeogrāfisks reģions ar pašnoteiktām robežām, kur dzīvo liels skaits [[LGBT]] cilvēku: [[lesbietes]], [[geji]], [[Biseksualitāte|biseksuāļi]] un [[transpersona|transpersonas]]. Geju ciematos ir ierīkota arī dažāda uz gejiem orientēta infrastruktūra: geju bāri un klubi, [[naktsklubi]], publiskās vannasistabas, restorāni, apģērbu veikali un grāmatu veikali.

sentences: '''Galaktika''' (no {{val|el|ὁ γαλαξίας κύκλος}} — "piena josla") ir masīva, ar [[gravitācija|gravitāciju]] sasaistīta [[sistēma]], kas sastāv no [[Zvaigžņu sistēma|zvaigznēm]], [[zvaigznes atlieka|zvaigžņu atliekām]], [[starpzvaigžņu mākonis|starpzvaigžņu mākoņiem]], [[starpzvaigžņu vide]]s un [[tumšā matērija|tumšās matērijas]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Visi galaktikā esošie objekti rotē ap kopīgu [[masas centrs|masas centru]]. Daļai galaktiku centru veido [[melnais caurums|melnie caurumi]].

sentences:
[[Kategorija:Valodas]]
[[Kategorija:Reliģiskā uzvedība un pieredze]]

sentences:
'''100 000 000''' ('''simts miljoni''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 999 un 100 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 108. To raksta kā 100,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000.000 (Vācijā).

sentences:
[[File:Autonomous rule divisions in China.png|thumb|250px|Ķīnas Tautas Republikas nacionālās autonomijas.
{{columns|
|col1={{legend|#78D2FF|Reģions}} {{legend|#78FFD2|Prefektūra}}{{legend|#FFA850|Apriņķis}}
|col2 ={{legend|#B9A03A|Hošuns}}{{legend|#FF0000|Nac. rajons}}}}]]
'''Ķīnas Tautas Republikā''' dzīvo vairāk kā 90 [[Nācija|nāciju,]] [[Tauta|tautu]] un [[Etniskā grupa|etnisko grupu]], bet oficiāli no tām ir atzītas '''56''' '''tautības'''. [[Haņi]] (etniskie [[ķīnieši]]) ir gandrīz 92 % no valsts iedzīvotāju kopskaita un pārējās tautas tiek apzīmētas kā mazākumtautības vai etniskās minoritātes (少數民族, ''shǎoshù mínzú).'' Lielākajai daļai no šīm oficiālajām minoritātēm vienīgais vai galvenais apdzīvotības areāls atrodas Ķīnas teritorijā un tām ir izveidotas dažāda līmeņa nacionālās [[autonomija]]<nowiki/>s. Oficiālais statuss arī dod šīm tautām noteiktas garantētas tiesības [[izglītība]]<nowiki/>s un [[valoda]]<nowiki/>s atbalsta jomā. Formāli nav nozīmes, vai tauta ir daļa no lielākas citas valsts nācijas ([[mongoļi]], [[korejieši]], [[kazahi]]), dzīvo kā minoritāte vairāku valstu teritorijā ([[lisu]] Ķīnā, [[Mjanma|Mjanmā,]] [[Taizeme|Taizemē]] un [[Indija|Indijā)]] vai tās apdzīvotības apgabals ir tikai Ķīnas teritorijā ([[mandžūri]], [[salari]], [[Še (tauta)|še]] u.c.)

sentences:
{{cita nozīme|rakstu darba formu|juridisku terminu|likumu kodekss}}
{{citas nozīmes|rakstu darba formu|kodekss (nozīmju atdalīšana)|kodekss}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences: '''Pneimatiskais dzinējs''' vai '''pneimodzinējs''' ir [[dzinējs]], kas pārvērš [[Saspiests gaiss|saspiesta gaisa]] [[Enerģija|enerģiju]] par [[Darbs (fizika)|mehānisku darbu]].

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = UNC Lacrosse.jpg|thumb|230px
|att_izm     =
|apraksts    =
|savienība   = World Lacrosse
|iesauka     =
|pirmais     = 12. gadsimta vidus vai agrāk, [[Ziemeļamerika]]
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    =
|komanda     = 10
|jdzimums    =
|kategorijas = [[komandu sports]]
[[nūjas un bumbiņas spēles|nūja un bumbiņa]]
|bumba       = [[lakrosa bumbiņa]]
|olimpisks   = 1904—1908
paraugdemonstrējumi: 1928—1948
}}

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences:
{{Himna
|title         = Es gāju, gāju
|image         =
|caption       =
|country       =
|composer      = [[Žarko Jovanovičs]]
|music_date    = 1949. gads
|author        = [[Žarko Jovanovičs]]
|lyrics_date   = 1949. gads
|adopted       = 1971. gadā
|until         =
|sound         =
|sound_title   =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Mamuta alas nacionālais parks
| native_name         = ''Mammoth Cave National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Mammoth Cave Rotunda (USGS Lwt02830).jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| photo2              = Map Mammoth Cave National Park-fr.jpg
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = ASV#Kentuki
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            =
| latd  = 37 | latm  = 11 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 86 | longm =  6 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Kentuki}}
| nearest_city        = Braunsvila
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1941|7|1|N|bez}}
| visitation_num      = 522 628
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii, x
|        designation1_date = 1981 <small>(5. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/150 150]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Mamuta alas nacionālais parks''' ({{val|en|Mammoth Cave National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Kentuki]] štata centrālajā daļā. Nacionālajā parkā ietverta daļa Mamuta alas, kas ir pasaulē garākā alu sistēma, izpētīti ir vairāk nekā 650 km alu sistēmas. Parks dibināts 1926. gadā, {{dat|1941|7|1||bez}} kļuvis par nacionālo parku, {{dat|1990|9|26||bez}} — starptautisku biosfēras rezervātu, 1981. gadā iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]. Parks ir 21 380 ha liels.

sentences:
vidējās daļas mikropreparāts, kur ''f'' — gļotāda ar asinsvadiem un limfmezgla daļa]]
'''Gļotāda''' ({{val-la|tunica mucosa}}) ir dobu orgānu iekšējais apvalks.<ref name="Fedyukovich2003"/> Gļotāda klāj elpošanas, uroģenitālo un gastrointestinālo orgānu virsmas, acs plakstiņu un [[dzirde]]s ceļu iekšējās virsmas. Nosaukums 'gļotāda' ir dots tāpēc, ka vairākums gļotādu ir klātas ar [[gļotas|gļotu slāni]], kuru producē epitēlijšūnas (parasti — [[kausveida šūnas]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(La)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, dzeltenzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences: '''Kredīts''' ({{val|la|creditum}} – 'uzticēt citai personai') ir uz noteiktu termiņu un ar atbilstošu [[kredītlīnija|kredītlīniju]] sastādīts [[līgums]], kurā aizdevējs ([[kreditors]]) aizdod kredīta ņēmējam ([[debitors|debitoram]]) konkrētu [[nauda]]s summu, [[prece|preci]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņā pret tiesisku solījumu, ka kredīta saņēmējs atmaksās kredīta pamatsummu, kā arī [[procenti|procentus]], ja aizdevējs tā ir noteicis.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/credit|title=Credit|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|date=|accessdate=6 August 2021}}</ref><ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/credit|title=Credit|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopedia Britannica]]|date=|accessdate=6 August 2021}}</ref><ref name="kredīts" />

sentences:
{{coord|69|S|69|E|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Larsa Kristensena krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 18
|poz_x         = 88
|poz_y         = 28
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Mstislavs Rostropovičs
|Attēls           = RIAN archive 23517 US National Symphony Orchestra conductor Mstislav Rostropovich.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Rostropovičs diriģē ASV Nacionālo simfonisko orķestri 1993. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1927|3|27}}
|Vieta_dz = [[Baku]], [[PSRS]]<br />({{AZE}})
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|04|27|1927|3|27}}
|Vieta_mr = [[Maskava]], {{RUS}}
|Instrumenti = [[čells]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1942 — 2007
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ross Dependency
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Ross Dependency
|               karoga_attēls = Flag_of_New Zealand.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_New_Zealand_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Makmerdo]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1923]].g.
|                 platība_km2 =  450000
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 300-1400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = NZST
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +13
|                      domēns = .nz, .aq
|              tālsarunu_kods = 64 2409
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Rosa Teritorija''' ir [[Jaunzēlande]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas iekļauj sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu paralēles un starp 160° austrumu un 150° rietumu garumu meridiāniem. Rietumos tā robežojas ar [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktisko Teritoriju]], bet austrumos ar Antarktikas sektoru, uz kuru neviena valsts nav pieteikusi pretenzijas. Teritorija nosaukta britu polārpētnieka [[Džeimsa Klarks Ross|Džeimsa Klarka Rosa]] vārdā.

sentences: {{Commons category|Buildings in the State of Palestine|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fārgo
| studija = * ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0116282/|title=Fargo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 98 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|3|8|ASV|1996|5|31|Apvienotā Karaliste|}}
| izplatītājs = * ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed]]''
* ''[[Entertainment]]''
| montāža =
| oriģinālnos = ''Fargo''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| mūzika = [[Kārters Barvels]]
| aktieri = * [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Hārvs Presnels]]
* [[Pēters Stormare]]
| scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = kriminālfilma, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Fargo (1996 movie poster).jpg
| imdb =
}}'''"Fārgo"''' ({{Val|en|Fargo}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frānsisa Makdormanda]], [[Viljams H. Meisijs]], [[Stīvs Bušemi]], [[Hārvs Presnels]] un [[Pēters Stormare]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Livländisches Gouvernement
Liivimaa kubermang
 Лифляндская губерния
|nosaukums_latv_val  = Vidzemes guberņa
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1721 (1796)
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      = Pēc Bresļitovskas miera līguma Krievija atsacījās no Vidzemes, tika formāli nodibināta [[Apvienotā Baltijas hercogiste]]
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event2         =
|event3              = [[Pirmais pasaules karš]]
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Iekarota [[Zviedru Vidzeme]]
|date_pre            =
|event_post          = Pēc [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līguma]] Krievija atsacījās no Vidzemes, tika formāli nodibināta [[Apvienotā Baltijas hercogiste]]
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedru Vidzeme
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Apvienotā Baltijas hercogiste
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of the Governorate of Livonia.svg
|flag                =
|flag_type           = Vidzemes trikolors
|
|image_coat          = Лифляндская губерния.png
|symbol              =
|symbol_type         = Vidzemes guberņas ģerbonis 19.gs. beigās.
|
|image_map           = Governorate of Livonia 1820.jpg
|image_map_caption   = Vidzemes guberņa, 1820
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[igauņu valoda|igauņu]]
|reliģija            = [[luterticība]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālgubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1714
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 217723
|stat_year2          = 1785
|stat_platība2       =
|stat_pop2           = 507150
|stat_year3          = 1846—1847
|stat_platība3       =
|stat_pop3           = 777183
|stat_year4          = 1905
|stat_platība4       = 45515
|stat_pop4           = 1399000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Celulozes struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9004-34-6
|      ķīmiskā formula = ([[ogleklis|C]]6[[ūdeņradis|H]]10[[skābeklis|O]]5)n
|              molmasa = [[celobioze]]s struktūrvienībai 342,3
|              blīvums = ~1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Dombes putnu parks
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Hiacintes_ara.JPG
|image_width         = 230px
|image_caption       = Hiacinšu aras ''(Anodorhynchus hyacinthinus)'' Dombes putnu parkā
|map_type            = Francija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 45 | latm  = 59 | lats  = 36 | latNS  = N
|longd =  5 | longm =  1 | longs = 36 | longEW = E
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1970
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Francija|Ēna (Rona-Alpi)|Villarsledomba}}
|area                = 35 ha
|num_animals         = 2000
|num_species         = 400
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     = 300 000
|website             = {{url|http://www.parcdesoiseaux.com/}}
}}
'''Dombes putnu parks''' (''Parc des oiseaux'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Villarsledomba]]s komūnā, [[Ēna (Rona-Alpi)|Ēnas (Rona-Alpi)]] [[Francijas departamenti|departamentā]], [[Francija|Francijā]]. Parka teritorija ir 35 [[hektārs|ha]], un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja}}
'''Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja''' ir [[Latvijas Universitāte]]s (LU) ēkas projekts LU Akadēmiskā centra teritorijā, [[Rīga]]s [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē. Tajā plānots izveidot studentu un vieslektoru mītni un LU Studentu padomes biroju.

LU Studentu un viesu māja būs viena no septiņām ēkām 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur līdz 2025. gadam paredzēts izveidot jaunu LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Rakstu māja|Rakstu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Heims
|         attēls = Georg Heym.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Hiršberga, [[Vācijas impērija]]
([[Jeleņa Gura]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Heym Signature.gif
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1907-1912
|          žanri =[[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =[[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = ''Die ewige Tag''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Katalina Kovāča
 |    vārds_orig = ''Katalin Kováts''
 |        attēls = Katalin Kováts.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1957
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Nīderlande
 |     pilsonība = {{HUN}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = valodniece, esperantiste, matemātiķe
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Katalina Kovāča''' ({{val|hu|Katalin Kováts}}; dzimusi {{dat|1957|10|16}}) ir [[Ungāri|ungāru]] [[valodniece]], [[Esperanto|esperantiste]] un [[matemātiķe]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://esperanto-ondo.ru/Novaj/Nov11-02.htm |title=Instruantoj de Esperanto estas la “soldatoj” de nia movado. Intervjuo kun la Esperantisto de la Jaro 2010 |accessdate=2020-04-14 |work= |publisher=esperanto-ondo.ru |date= |language=eo }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{coord|38.952255|-77.145773|display=title}}
{{nosaukums slīprakstā}}
 mītnē]]
'''''Kryptos''''' ir [[skulptūra]], kas atrodas [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] (CIP) mītnē [[Lenglija|Lenglijā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Skulptūras autors ir amerikāņu mākslinieks [[Džims Sanborns]]. Nosaukums ''Kryptos'' nāk no [[senie grieķi|seno grieķu]] vārda, kas nozīmē "apslēpts".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pušas baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pušas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Pušas  katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 14  | lats  = 04  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 13  | longs = 51  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Pušas pagasts]], [[Puša]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1743]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Mihails Sivickis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1743]]
| length                = 13 m
| width                 = 7 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pušas katoļu baznīca
|      numurs = 5847
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Pušas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="puša">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub524 Rēzeknes-Aglonas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub524|date={{dat|2012|03|10||bez}}}} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Pušas pagasts|Pušas pagasta]] centrā [[Puša|Pušā]].

sentences:
[[Kategorija:Noveles]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc gada]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laura
| operators =
| attēls = Laura (1944 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', mistērija
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīna Tīrnija]]
* [[Dana Endrūss]]
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Džūdita Andersone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Laura''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|10|11}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,02 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety157-1945-01?view=theater#page/n185/mode/1up|title=Variety 10 Jan 1945 p7 |publisher= |accessdate=}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laura"''' ({{Val|en|Laura}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Tīrnija]], [[Dana Endrūss]], [[Kliftons Vebs]], [[Vinsents Praiss]] un [[Džūdita Andersone]]. Filma ir balstīta uz Veras Kasprejas 1943. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Seksualitāte''' ir cilvēka īpašību kopums, kas raksturo veidu, kā tas uztver [[erotika|erotisku]] pieredzi un sniedz to citiem. Seksualitāti pieredz un pauž dažādos veidos: domās, sapņos, vēlmēs, vērtībās, attieksmē, uzvedībā, rīcībā, lomās un attiecībās.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Sexual and reproductive health: Defining sexual health|url=http://www.who.int/reproductivehealth/topics/sexual_health/sh_definitions/en/|website=WHO.int|publisher=World Health Organization|accessdate=2015. gada 20. jūnijs}} {{en ikona}}</ref> Bioloģiskie un fiziskie seksualitātes aspekti iekļauj cilvēka reproduktīvās funkcijas, tai skaitā cilvēka seksuālās stimulācijas četru posmu modeli un [[dzimumdziņa|bioloģisko pamatdziņu]], kas eksistē starp visām sugām.<ref name="ReferenceA">''Human Sexuality Today'' by Bruce M. King (2013; {{ISBN|978-0-13-604245-7}}) {{en ikona}}</ref> Fiziskie un emocionālie seksualitātes aspekti iekļauj sasaisti starp indivīdiem ar spilgtu mīlestības, cieņas un rūpju izrādīšanu. Sociālie aspekti iekļauj cilvēka individuālo seksualitāti attiecībā pret visā sabiedrībā esošo / pieņemto, kamēr [[garīgums|garīguma]] līmenī seksualitāte skart individuālo garīgo tuvību ar citiem. Seksualitātei ir liela ietekme uz ikdienas dzīves [[kultūra]]s, [[politika]]s, [[likumi|likumu]], [[filozofija]]s, [[morāle]]s, [[ētika]]s un [[reliģija]]s izpausmēm un normām.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Sigulda (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sigulda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Sigulda Totale.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Siguldas viduslaiku pils]] drupas
| image_flag = Flag of Sigulda.svg
| flag_link = Siguldas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Sigulda.svg
| shield_link = Siguldas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 09
| lats = 18
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 51
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Siguldas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{val-de|Segewold}}
| area_total_km2 = 18.2
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 11619
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2150
| area_code =
| website = {{URL|www.sigulda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Sigulda''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas novada]] centrs. Atrodas [[Gauja]]s krastos, 53 km attālumā no [[Rīga]]s un 36 km attālumā no [[Cēsis|Cēsīm]]. Nozīmīgs [[Latvija]]s [[tūrisms|tūrisma]] centrs. Tās teritorija iekļauj arī senos [[Turaida (Sigulda)|Turaida]]s un [[Krimulda]]s centrus. Viena no latviskākajām pilsētām,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/latvija/247146-noskaidro-kuri-ir-latviskakie-novadi.htm|title=Latviskākās vietas (nra.lv)|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> [[iedzīvotāju skaits]] Siguldā pēdējos gados pieaug gan migrācijas, gan arī dabiskā pieauguma rezultātā.

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences: '''Pasaules čempionāts [[ūdens]] [[sporta veids|sporta veidos]]''' ir Pasaules čempionāts, kurā sportisti sacenšas [[daiļlēkšana|daiļlēkšanā]], [[peldēšanas sports|peldēšanā]], peldēšanā atklātajos ūdeņos, [[sinhronā peldēšana|sinhronajā peldēšanā]] un [[ūdenspolo]]. Peldēšanā sacensības notiek 50 m baseinā. Pirmais Pasaules čempionāts notika 1973. gadā. Kopš 2001. gada tas notiek ik pēc diviem gadiem, taču laikā no 1978. līdz 1998. gadam tas notika ik pēc četriem gadiem.

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pasažieru dīzeļvilciens dodas Zeļķu tilta virzienā.

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kaaba
| native_name           = {{lang|ar|كَعْبَة}}
| native_name_lang      = ar
| image                 = Kaaba Masjid Haraam Makkah.jpg
| caption               = Kaaba, kuru ieskauj svētceļotāji
| location              = {{vieta|Saūda Arābija|Hidžāzs|Meka|Harāma mošeja}}
| coordinates           = {{coord|21|25|21.0|N|39|49|34.2|E|display=inline,title}}
| religious_affiliation = [[islāms]]
| height_max            = 13,1 m
}}

sentences: '''Tīkla pārslodze''' [[Datortīkls|datortīklu]] un [[Rindošanas teorija|rindošanas teorijā]] ir [[Pakalpojuma kvalitāte|pakalpojuma kvalitātes]] pasliktināšanās, kas rodas, ja tīkla mezglā vai savienojumā tiek pārraidīts vairāk datu, nekā tas spēj apstrādāt. Tipiskas sekas ir [[rindas aizkavēšanās]], [[Pakešu zudums|pakešu zudumi]] vai jaunu savienojumu bloķēšana.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium triflorum|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Trejziedu madara|suga=Galium triflorum|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Galium triflorum-7-06-04.jpg}}'''Trejziedu madara''' (''Galium triflorum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] [[Ziemeļpols|polam]] tuvās teritorijās, kur tā aug ēnainos, mitros egļu un jauktos [[Mežs|mežos]] nelielās grupās.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .af
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[AFGNIC]]
|sponsors              = [[Afganistāna]]s Sakaru ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Afganistāna|Afganistānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Afganistānā
|ierobežojumi          = Nav (izņemot apakšdomēnus)
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.icann.org/cctlds/af/ ICANN MoU]; [http://www.nic.af/domainpolicy.htm Noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.af/ NIC.af]
|}}

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Heine
|     vārds_orig = ''Christian Johann Heinrich Heine''
|         attēls = Heinrich-heine 1.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Diseldorfa]],  [[Prūsijas Karaliste]],<br />(tagad {{DEU}})
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|        periods = [[19. gadsimts]]
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[Romantisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Bonnas Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Johans Heinrihs Heine''' ({{val|de|Christian Johann Heinrich Heine}}; dzimis {{dat|1797|12|13}}, miris {{dat|1856|02|17}}) bija žurnālists un viens no nozīmīgākajiem [[vācieši|vācu]] 19. gadsimta [[dzeja|dzejniekiem]].

sentences: '''Jautājums par barometru''' ir nepilnīgi formulēta eksāmena jautājuma piemērs, kurš paredz šauru pieeju studiju priekšmeta robežās un var radīt morālu [[dilemma|dilemmu]] eksaminatoram, ja studenta atbilde sniedzas ārpus šīm robežām, bet citādi ir korekta. Izklāstā, kuru popularizējis eksāmenu sastādītājs, ASV ķīmijas profesors Aleksandrs Kalandra (1911—2006), studentam tika uzdots jautājums "Kā var noteikt augstceltnes augstumu ar [[barometrs|barometra]] palīdzību?".<ref>http://www.unz.org/Pub/SaturdayRev-1968dec21-00060?View=PDF</ref> Eksaminators uzskatīja, ka pastāv tikai viena pareiza atbilde — noteikt [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] starpību uz celtnes jumta un uz zemes, un tad aprēķināt augstumu pēc formulas. Pretēji gaidītajam, students savā atbildē aprakstīja virkni citu risinājumu. Tie arī bija korekti, bet neviens no tiem neļāva novērtēt studenta zināšanas eksaminējamajā priekšmetā.

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
| title     = Brawl Stars
| image     =
| alt       =
| caption   =
| developer = [[Supercell]]
| publisher = [[Supercell]]
| platforms = [[iOS]], [[Android]]
| released  =
* Beta - 2017. gada 14. jūnijs
* Visā pasaulē - 2018. gada 12. decembris
| genre     = [[Daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]
| modes     = [[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
'''''Brawl Stars''''' ir [[daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]<ref name="vb1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/2018/12/12/supercells-brawl-stars-launches-on-ios-and-android/|title=Supercell's Brawl Stars launches on iOS and Android|last=Minotti|first=Mike|website=VentureBeat|access-date=2020-03-17|date=2018-12-12|language=en-US}}</ref> un [[šaujamspēle]] no trešās personas skatpunkta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.scmp.com/yp/discover/entertainment/tech-gaming/article/3090691/brawl-stars-review-fun-mobile-hero-shooter|title='Brawl Stars' review: 'Overwatch' lite, on smartphones|website=Young Post|access-date=2020-08-11}}</ref> ko izstrādā un piedāvā Somijas uzņēmums ''[[Supercell]]''. Tās globālā izlaišana notika 2018. gada 12. decembrī ''[[iOS]]'' un ''[[Android]]'' operētājsistēmām.<ref name="GlobalRel">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.androidpolice.com/2018/11/14/supercells-brawl-stars-globally-launching-december-can-pre-register-right-now/|title=Supercell's Brawl Stars is globally launching in December, and you can pre-register right now|last=Sholtz|first=Matthew|website=Android Police|access-date=2019-08-29|date=2018-11-14|language=en-US}}</ref> Spēlētāji var izvēlēties vienu no vairākiem ar [[kursorsvira|kursorviru]] vadāmiem ''brawlers'' tēliem un dažādus spēles režīmus ar atšķirīgiem uzdevumiem, kas spēlētājiem jāizpilda.<ref name="RB">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.redbull.com/in-en/Brawl-Stars-tips-for-beginners|title=A Beginner's guide to your new favourite mobile esport|website=Red Bull|access-date=5 April 2021|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''A.P. Møller - Mærsk A/S''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1904. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kopenhāgena]]
| location_country = {{DNK}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]], [[loģistika]]
| products         =
| services         = konteineru pārvadājumi par jūru un sauszemi, termināļi, loģistikas risinājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.maersk.com maersk.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Groserarbers
| Photo                = Grosser-Arber-002.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija
| alt_karte = Relief Map of Germany.png
| paraksta_izvietojums = left
| latd=49|latm=6|lats=45|latNS=N
| longd=13|longm=8|longs=9|longEW=E
| Augstums         = 1455,5
| Relatīvais_augstums  = 1031
| Atrašanās vieta  = {{DEU}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Šumava]],<br/>[[Bavārijas Mežs]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Groserarbers''' ({{val|de|Großer Arber}}) ir kalns [[Vācija|Vācijā]], [[Šumava]]s kalnu grēdas augstākais punkts. Izvietojies valsts dienvidaustrumos, [[Bavārija|Bavārijā]], [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Meža]] grēdā. 1939. gadā kalnam piešķirts aizsargājamas teritorijas statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arber.de/grosser-arber/der-berg.html |title=Der Große Arber - der König des bayerischen Waldes |access-date={{dat|2014|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150206153023/http://www.arber.de/grosser-arber/der-berg.html |archivedate={{dat|2015|02|06||bez}} }}</ref> Atrodas netālu no [[Čehija]]s robežas, un kalna virsotnē [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā uzbūvētas divas [[radiolokācijas stacija]]s, kas ierobežotos apjomos darbojas joprojām. Kalns ir viens no populārākajiem Vācijas [[kalnu slēpošana]]s kūrortiem, kopš 1973. gada tajā tiek rīkoti Eiropas kausa, bet kopš 1981. gada — Pasaules kausa izcīņas posmi.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Arizona
Arizona
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Fīniksa]]
| pilsēta = [[Fīniksa]]
| iestāšanās = [[1912]]. gada [[14. februāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = AZ US-AZ
| mājaslapa = [http://www.az.gov www.az.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 7 158 923
| iedzīvotājiV = 16
| iedzblīvums = 17,43
| iedzblīvumsV = 36
| ieņēmumi = 42 590
| ieņēmumiV = 32
| rase = baltie — 73%
[[indiāņi]] — 4,6%
[[afroamerikāņi]] — 4,1%
| reliģija = [[protestanti]] — 42%
[[katoļi]] — 31%
nereliģiozi — 18%
| platība = 295 254
| platībaV = 17
| garums = 645
| platums = 500
| ūdens = 0,32
| augstums = Hamfrija smaile, 3 851
| Vaugstums = 1 250
| Zaugstums = 21
}}'''Arizona''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Dienvidrietumu reģionā. Arizonas [[galvaspilsēta]] ir [[Fīniksa]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
veidojušies [[aleirolīts|aleirolīta]] (apakšā) un [[kaļķakmens]] (augšā) slāņi. [[Jūta]]s pavalsts ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) dienvidrietumi]]
'''Nogulumieži''' ir [[iezis|ieži]], kas veidojušies [[nogulsnēšanās|nogulsnējoties]] senāk izveidojušos iežu noārdīšanās produktiem vai [[vulkāns|vulkānisko]] vai [[bioloģija|bioloģisko]] procesu materiāliem. No [[Zemes garoza]]s kopējā apjoma nogulumieži aizņem tikai 8%, bet [[Zeme]]s virspusē tie ir visizplatītākie un visbiežāk sastopamie. Nogulumieži relatīvi plānā kārtā klāj [[magmatiskie ieži|magmatiskos]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]], kas veido Zemes garozas pamatmasu.<ref>[http://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vpp/mali_latvija/berniem/4_Iezi.pdf V. Segliņš Kas ir ieži?]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žannas d'Arkas ciešanas
| operators =
| attēls = The Passion of Joan of Arc (1928) English Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska filma
| režisors = [[Karls Teodors Dreiers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Renē Žanna Falkoneti]]
* [[Ežēns Silvēns]]
* [[Andrē Berlejs]]
* [[Moriss Šulcs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Passion de Jeanne d'Arc''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Société Générale des Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1928|4|21|Dānija|1928|10|25|Francija}}
| ilgums = * 110 minūtes (oriģinālā versija)
* 82 minūtes (atjaunotā versija)
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[franču valoda|franču valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Žannas d'Arkas ciešanas"''' ({{Val|fr|La Passion de Jeanne d'Arc}}) ir 1928. gada [[Francija]]s [[Mēmais kino|mēmā]] vēsturiska episkā filma, kuras režisors ir [[Karls Teodors Dreiers]]. [[Žanna d'Arka|Žannas d'Arkas]] lomu atveido [[Renē Žanna Falkoneti]].

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Praerhapydionininae
|        apakšdzimta_lv = Prehapidioninīnas
|         binomial = Praerhapydionininae <small>Hamaoui & Fourcade, 1973</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Cycledomia}}
* † {{TaksoSaite|Edomia}}
* † {{TaksoSaite|Globoreticulina}}
* † {{TaksoSaite|Lamarmorella}}
* † {{TaksoSaite|Mandanella}}
* † {{TaksoSaite|Murgella}}
* † {{TaksoSaite|Praerhapydionina}}
* † {{TaksoSaite|Praetaberina}}
* † {{TaksoSaite|Pseudorhapydionina}}
* † {{TaksoSaite|Pseudorhipidionina}}
* † {{TaksoSaite|Scandonea}}
* † {{TaksoSaite|Taberina}}
* † {{TaksoSaite|Tarburina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Prehapidioninīnas''' (''Praerhapydionininae'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] apakšdzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] prehapidioninīnas ir zināmas no [[Krīta periods|krīta perioda]] [[kenomanas laikmets|kenomanas laikmeta]] līdz [[Oligocēns|oligocēnam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences: '''Juglas mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Brekši]]em un [[Jugla (Rīga)|Juglu]], dienvidos robežojas ar [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastu]]. Meža tuvumā atrodas vairākas ārstniecības iestādes, [[Rīgas Ezerkrastu vidusskola]], [[Biķeru kapi]] un [[Rīgas Sv. Katrīnas Biķeru baznīca]]. Cauri mežam tek [[Piķurga]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences:
[[File:Khanty in front of Chum near Lake Numto.jpg|thumb|250px|[[Hanti|Hantu]] čums]]
'''Čums''' (no {{val|kv|чом}} — ‘telts’) ir tradicionāls [[Eiropa]]s un [[Krievija]]s ziemeļu un [[Sibīrija]]s [[nomadi|nomadu]] tautu pārvietojams mājoklis. Būvē [[konuss|konusa]] formā, par karkasu izmantojot viegla koka kārtis un apšuj vasarā ar audumu vai koka mizu (tāsi), ziemā — ar [[voiloks|voiloku]] vai zvērādām.<ref>[http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=config&morpho=0&basename=\data\ie\vasmer&first=1&off=&text_word=%D1%87%D1%83%D0%BC&method_word=substring&ww_word=on&ic_word=on&text_general=&method_general=substring&ic_general=on&text_origin=&method_origin=substring&ic_origin=on&text_trubachev=&method_trubachev=substring&ic_trubachev=on&text_editorial=&method_editorial=substring&ic_editorial=on&text_pages=&method_pages=substring&ic_pages=on&text_any=&method_any=substring&sort=word&ic_any=on&encoding=utf-rus Словарь Фасмера]</ref> Apakšējā daļā čuma diametrs ir 3—8 metri. Mūsdienās reti tiek izmantots kā mājoklis, lielākoties — kā vasaras vai ceļojumu miteklis, dažkārt — noliktava vai vasaras virtuve.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofs Šneiders
|Attēls           = Christoph Schneider.jpeg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         = Kristofs Šneiders 2010. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristofs Šneiders
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1966|5|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[bungas]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = bundzinieks
|Gadi             = 1994—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences: '''22. novembris''' ir gada 326. diena (327. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 39 dienas.

sentences: {{Commonscat|Rowers from Greece|Airētāji (sportisti) no Grieķijas}}

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| bodystyle  = width: {{#if:{{{box width|}}}|{{{box width}}}|22em}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences: '''Nacionālais veselības un medicīnas pētniecības institūts''' ({{val-fr|Institut national de la santé et de la recherche médicale}}, '''INSERM''') ir 1964. gadā dibināta [[Francijas Republika]]s Veselības ministrijas un Zinātnes ministrijas kopīgi uzturēta pētniecības un attīstības organizācija, kas ietver daudzas laboratorijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Akvārijs
| attēls                   =  Fish tank poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fish Tank''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Andrea Ārnolda]]
| producents               =
* [[Niks Loss]]
* [[Kīss Kasanders]]
| scenārija autors         = Andrea Ārnolda
| galvenajās lomās         =
* [[Keitija Džervisa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kīrstons Veirings]]
* [[Rebeka Grifitsa]]
* [[Harijs Tredavejs]]
* [[Sidnija Mērija Neša]]
| mūzika                   = ''[[Steel Pulse]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Kasander Film Company]]''
* ''[[Limelight Communication]]''
* ''[[ContentFilm]]''
| izplatītājs              = ''[[Curzon Artificial Eye]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|5|14|Kannu filmu festivāls|2009|9|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/fish-tank-2009|title=Fish Tank|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623103906/https://bbfc.co.uk/releases/fish-tank-2009}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fishtank.htm|title=Fish Tank|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Akvārijs"''' ({{val|en|Fish Tank}}) ir 2009. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Andrea Ārnolda]]. Galvenās lomas atveido [[Keitija Džervisa]], [[Maikls Fasbenders]], [[Kīrstons Veirings]], [[Rebeka Grifitsa]], [[Harijs Tredavejs]] un [[Sidnija Mērija Neša]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=101 ; 408|ipa-text=p̪|ipa-image=Dental_p.svg|ipa-entity=p&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=p_d|kirshenbaum=p<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiceless_labiodental_plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņai [[Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|[p]]] līdzīgs [[līdzskanis]], ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar [[zobi|augšzobiem]] piespiestu [[lūpas|apakšlūpu]], līdzīgi, kā skaņai [[Nebalsīgs labiodentāls berzenis|[f]]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šo skaņu attēlo ar simbolu kopu {{IPA|[p̪]}}. Dažkārt tiek lietots (sevišķi [[Bantu valodas|bantu]] valodniecībā) IPA neiekļauts simbols '''{{unicode|ȹ}}''', kas ir ''qp'' [[ligatūra]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačinsonīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosāls
|ŠtruncaID=2/E.13-45
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2As5S9
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Koši sārts līdz tumši ķiršsarkans taču spīduma dēļ šķiet pat sudrabains
|svītra=Koši sārta līdz tumši ķiršsarkana
|habituss=Prizmatiski līdz adatveida kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=1,5-2
|spīdums=Dimanta, pusmetālisks
|caurspīdīgums=Vāji puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 3.078 nβ = 3.176 nγ = 3.188
|pleohroisms=
|blīvums=4,6
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners Bergengrīns
|         attēls = WP Werner Bergengruen.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Vernera Bergengrīna portrets (autors: Emīls Štumps, 1929)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 04
|        m_vieta = [[Bādenbādene]], {{GER}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Šarlote Hensela
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = BUFFALO159.JPG
|   att_nosaukums=Upes bifelis
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|  cilts=Bovini
|  cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = 	Bubalus
|         ģints_lv = Bifeļi
|             suga = Bubalus bubalis
|          suga_lv = Ūdens bifelis
|   pasuga=Bubalus bubalis bubalis
|  pasuga_lv=Upes bifelis
|  pasuga_r=Ūdens bifelis
|  binomial=Bubalus bubalis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|  kategorijas=nē
}}
'''Ūdens bifelis''' jeb '''domesticētais Āzijas ūdens bifelis''' (''Bubalus bubalis'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājdzīvnieks]], kas pieder pie [[bifeļi|bifeļu ģints]] (''Bubalus''). Izšķir divas mājas ūdens bifeļu pasugas: '''upes bifeli''' (''Bubalus bubalis bubalis'') un [[purva bifelis|purva bifeli]] (''Bubalus bubalis carabanesis'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences:
. gadā]]
'''Kukluksklans''' ({{val|en|Ku Klux Klan}}; saīsinājumā '''KKK''') ir nosaukums vairākām vēsturiskām un šobrīd pastāvošām [[rasisms|rasistiskām]] organizācijām [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kuras par savu darbības mērķi ir izvirzījušas ar vardarbību un iebiedēšanu aizsargāt un sekmēt baltādaino amerikāņu intereses. Pirmās šādas organizācijas parādījās ASV dienvidu štatos. Tās ātri skaitliski pieauga un sasniedza lielu vērienu. Viņi izveidoja īpašu ietērpu, kas sastāvēja no baltas mantijas, maskas un konusveida galvassegas. KKK izmantoja [[terorisms|terorismu]], [[vardarbība|vardarbību]], nolinčošanu un slepkavošanu pret [[afroamerikāņi]]em, [[ebreji]]em un citām [[mazākumgrupa|mazākumgrupām]], kā arī lietoja iebiedēšanu pret [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcu]] un arodbiedrībām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jorkas minsters
| infobox_width         =
| image                 = York_Minster_from_M&S.JPG
| image_size            =
| caption               = Jorkas minsters
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Jorkas minsters
| position              = left
| latd                  = 53.961944
| longd                 = -1.081944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Ziemeļjorkšīra|Jorka}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1230. gads
| year_completed        = 1472. gads
| length                = 159,9 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 72 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Jorkas minsters" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q252575"
}
</mapframe>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls      =  Mandans Vārnas Sirds tradicionālajā apģērbā 1908. gadā
| tauta       = Mandani
Rųʔeta
| skaits      = ap 6000 (kopā ar [[hidatsi]]em un [[arikari]]em)
| vieta       = {{USA}} ([[Ziemeļdakota|ZD]])
| valoda      = [[mandanu]], [[hīdatsu]], [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija    = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas      =
| radi        = hīdatsi, arikari
}}
'''Mandani''' ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas vēsturiski dzīvoja gar [[Misūri (upe)|Misūri]] upes krastiem tagadējā [[Ziemeļdakota|Ziemeļdakotā]]. Aptuveni puse mandanu uzturas apvienotā triju cilšu (mandanu, [[hīdatsi|hīdatsu]], [[arikari|arikaru]]) rezervātā (''Three Affiliated Tribes of the Fort Berthold Reservation''), kuru 1870. gadā izveidoja Ziemeļdakotas rietumos.

sentences:
{{vairāki attēli
| align             = right
| direction         = vertical
| width             = 300
| image1            = Wilhelm scream WikiWorld.png
| alt1              = karikatūras
| caption1          = Vilhelma kliedziena ilustrācija no ''WikiWorld''
| image2            = Wilhelm Scream.ogg
| alt2              =
| caption2          = Vilhelma kliedziena audio paraugs
| image3            = VOXScrm Man eaten by alligator; screams (Wilhelm CS USC).wav
| alt3              =
| caption3          = Pilnā Vilhelma kliedziena ieraksta sesija
}}
'''Vilhelma kliedziens''' ({{val|en|Wilhelm scream}}) ir [[skaņas efekts]], kas, sākot ar 1951. gad filma ''[[Distant Drums]]'',<ref name="times">{{Ziņu atsauce |url=https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |title=Aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh!! (Paywalled) |last=Malvern |first=Jack |date=May 21, 2005 |newspaper=[[The Times]] |access-date=December 12, 2009 |archive-date=December 12, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171212084329/https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |dead-url=no}}</ref> izmantots daudzās filmās un seriālos. Kliedzienu parasti izmanto ainās, kad kādu sašauj, krīt no liela augstuma vai izmet ar sprādziena vilni. Skaņa nosaukta ierindnieka Vilhelma, 1953. gada [[vesterns|vesterna]] ''[[The Charge at Feather River]]'', tēla vārdā, kurā viņam iešauj [[bulta|bultu]] [[augšstilbs|augšstilbā]]. Šī bija pirmā filma pēc skaņas efekta iekļaušanas ''[[Warner Bros.]]'' fondu skaņu bibliotēkā, lai gan ''The Charge at Feather River'' bija jau trešā filma, kurā izmantots šis efekts. Šis skaņas efekts ir izmantots visās "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]] filmās.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hoverla
| Photo                = Hoverla1.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Ukraina
| alt_karte = Ukraine relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48|latm=9|lats=40|latNS=N
| longd=24|longm=30|longs=0|longEW=E
| Augstums         = 2060,8
| Atrašanās vieta  = [[Ukraina]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karpati]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Hoverla''' ({{val|uk|Говерла}}, {{val|hu|Hoverla}}) ir kalns [[Karpati|Karpatos]], [[Ukraina]]s augstākā virsotne. Izvietojies [[Čornohora]]s kalnu grēdā uz [[Aizkarpatu apgabals|Aizkarpatu]] un [[Ivanofrankivskas apgabals|Ivanofrankivskas]] apgabalu robežas.<ref>{{PZT|233|Goverla}}</ref> Nogāzēs [[dižskābardis|dižskābaržu]] un [[egles|egļu]] meži, kupolveida virsotnē — subalpīnās pļavas. Nosaukums cēlies no senungāru ''Hóvár'' — ‘sniegotā virsotne’ vai [[rumāņu valoda]]s ''howirla'' — ‘grūti pieejama virsotne’. Populārs ziemas un vasaras tūrisma objekts.

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Persona non grata''''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''persona non grata'' — "nevēlama persona") ir [[Diplomātija|diplomātisks]] termins, kas apzīmē ārvalstu [[Persona|personu]], kurai uzņēmējvalsts vai valstu savienības iestādes ir atteikušas apstiprinājumu ([[Franču valoda|franču]]: ''agrément''), kā arī diplomātisko pārstāvi, kuru uzņēmējvalsts ir atzinusi par nevēlamu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Krustpils
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 08 | longEW = E
| elevation_m            =
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5202 Jēkabpils
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Ceraukste}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ceraukste
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Čeraukšte
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Čeriaukštė
| attēls            = Ceraukstīte river, January, 20111 - Ivars Indāns - Panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = A no [[Pačeraukšte]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mūsa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=2 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=39 | sāk_gar_s=54 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 32
| garums_latvijā    = 23
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 12
| caurtece          = 0,92
| gada_notece       = 0,02
| baseins           = 156,9<ref>{{USIK}}</ref>
| baseins_latvijā   = 62,6
| pietekas          = [[Skarīte]]
}}
'''Ceraukste''' ({{val|lt|Čeriaukštė}}) ir [[Mūsa]]s labā krasta pieteka [[Bauskas novads|Bauskas novadā]] [[Latvija|Latvijā]] un [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķī]] [[Lietuva|Lietuvā]]. Sākas Lietuvā ziemeļrietumos no [[Birži (Lietuva)|Birži]]em reljefa pacēlumā starp [[Mēmele|Mēmeli]] un Mūsu, satekot vairākiem novadgrāvjiem. Tek ziemeļrietumu virzienā pa līdzenu, meliorētu apvidu. Upes gultne augštecē un vidustecē regulēta, upes ieleja sāk veidoties tikai pie [[Grenctāle]]s.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lejpus autoceļa [[A7]] upes gultne dabīga ar izteiktu ieleju un stāvkrastiem. Ietek Mūsā pretī [[Pīrāgi (ciems)|Pīrāgiem]]. Lielākās pietekas ir [[Skarīte]], [[Lakštupe]] (kreisās; Lietuvā), [[Spreņģu strauts]], [[Jodavas strauts]], [[Lopgales grāvis]] (labās; Latvijā). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Pačeraukšte]] (Lietuvā) un [[Grenctāle]] (Latvijā).

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[Fizika|Fizikā]] '''Maksvela vienādojumi''' ir četru [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]] sistēma, kas apraksta [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] [[vakuums|vakuumā]]. Tie raksturo [[elektriskais lauks|elektriskā]] un [[magnētiskais lauks|magnētiskā]] lauka savstarpējo mijiedarbību, kā arī to saistību ar [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] un [[strāvas blīvums|strāvas blīvumu]]. Šos vienādojumus [[1861]]. gadā atklāja skotu fiziķis un matemātiķis [[Džeimss Maksvels]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Saint''''' var būt:
* [[Eva Marija Seinta]];
* [[Samanta Seinta]];
* [[Silvija Seinta]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Kalanchoe tomentosa 01.jpg
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Kalanchoe tomentosa|Tūbainā kalanhoja}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Kalanchoe
|        ģints_lv = Kalanhojas
|             suga =Kalanchoe tomentosa
|          suga_lv =Tūbainā kalanhoja
}}
'''Tūbainā kalanhoja'''<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tūbainā kalanhoje |url=https://database.smartgardens.eu/plant/1702 |website=database.smartgardens.eu |accessdate={{dat|2019|3|12||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201230163548/https://database.smartgardens.eu/plant/1702 }}</ref> (''Kalanchoe tomentosa'') ir [[Sukulenti|sukulents]] ar pūkainām zaļi pelēkām lapām. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un sava nelielā izmēra un vieglās kopšanas dēļ ir populārs [[telpaugs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vakariņas idiotiem
| attēls                   = Dinner for schmucks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dinner for Schmucks''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džejs Roučs]]
| producents               =
* [[Valters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
* Džejs Roučs
| scenārija autors         =
* [[Deivids Guijons]]
* [[Maikls Hendelmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džefs Danems]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Parkes + MacDonald]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[BIG Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|7|30||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dinner-schmucks-2010-0|title=Dinner for Schmucks|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dinnerforschmucks.htm|title=Dinner for Schmucks (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vakariņas idiotiem"''' ({{val|en|Dinner for Schmucks}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Džejs Roučs]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Pols Rads]], [[Džefs Danems]], [[Brūss Grīnvuds]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|7|30||bez}}.

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra pēc valsts|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences: '''Jūgendstils''' ir mākslas (īpaši [[arhitektūra]]s un [[dizains|dizaina]]) stils, kas radās 1890.gadu otrajā pusē [[Eiropa|Eiropā]], bet par visaptverošu parādību kultūrā kļuva laikā no 20. gadsimta sākuma līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam Pasaules karam]]. Nosaukumu "jūgendstils" jaunais strāvojums guva Vācijā un arī Latvijā. Mākslas vēsturē to dažkārt mēdz apzīmēt par [[Neoromantisms|neoromantismu]]. Par jūgendstila vadmotīvu kļuva mākslas sintēzes ideja, un tā sāka izpausties visos mākslas veidos, sākot ar lietišķo mākslu, un beidzot ar tēlotāju mākslu un arhitektūru.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Tauers
| native_name = ''Tower of London''
| image = Tower_of_London_from_the_Shard_(8515883950).jpg
| image_size = 275
| caption = Tauers no putna lidojuma
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd =  0 | longm =  4 | longs = 34 | longEW = W
| map_size = 275
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Tauerhamleta}}
| area = Pils: 12 akri
| built = Baltais tornis: 1078
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| visitation_num = 2 894 698
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =<ref name="visitors">[http://www.alva.org.uk/details.cfm?p=423 Latest Visitor Figures]</ref>
| height = Baltā torņa virsotne: 27 m
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Londonas Tauers
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/488 488]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Tauers" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62378"
}
</mapframe>

sentences: '''Gludā muskulatūra''' ir sarauties spējīgi ķermeņa [[audi]], kuri atšķirībā no [[Skeleta šķērssvītrotā muskulatūra|šķērssvītrotās muskulatūras]] neveido tai raksturīgos [[sarkomēri|sarkomērus]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences: '''Monopolistiskā [[konkurence]]''' ir [[tirgus]] ar daudziem pārdevējiem, kuri piedāvā līdzīgas, bet ne identiskas [[prece]]s.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 222. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
pakļauj kādu sabiedrības locekli]]
'''Policijas vardarbība''' ir pārmērīga un nepamatota fiziska vai psiholoģiska vardarbības pielietošana, ko veic policijas darbinieki pret personu vai grupu. Tas ir ārkārtējs policijas pārkāpuma veids un ir civiltiesību pārkāpums. Policijas brutalitāte ietver, bet neaprobežojas ar piekaušanu, šaušanu, nepamatotu sagūstīšanu un nepamatotu elektrošoku izmantošanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://criminallaw.com/lawyer/rhonda-b-hill-chicago-il/blog/understanding-five-different-types-of-police-brutality|title=Understanding Five Different Types of Police Brutality - Rhonda Hill Blog - Criminal Law|website=criminallaw.com|access-date=2022-05-01}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Emesowum|first=Benedict|date=5 December 2016|title=Identifying Cities or Countries at Risk for Police Violence|journal=Journal of African American Studies|volume=21|issue=2|pages=269–281|doi=10.1007/s12111-016-9335-3|issn=1559-1646}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Talsi
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Talsi no Talsu pilskalna.jpg
| imagesize =
| image_caption = Skats no Talsu pilskalna
| image_flag = Flag of Talsi.svg
| flag_link = Talsu karogs
| image_shield = Coat of Arms of Talsi.svg
| shield_link = Talsu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 14
| lats = 48
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Talsen}}
| area_total_km2 = 7.83
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9225
| population_as_of = 2018
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_demonym = talsnieks, talsenieks<ref name="nosaukumi">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=160}}</ref>
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3201
LV-3203
| website = {{URL|www.talsunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Talsi''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā, [[Talsu novads|Talsu novada]] centrs. Atrodas [[Ziemeļkursas augstiene]]s [[Vanemas pauguraine]]s ziemeļrietumu malā. Pilsēta ir pazīstama kā "deviņu pakalnu pilsēta". Talsi ir 18. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]] pēc iedzīvotāju skaita.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/01072013/01.01.2014/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf|title=Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās|last=Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde|first=|access-date=19.12.2017|date=13.02.2014}}</ref>

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] '''aizstājamība''' ({{val-en|fungibility}}, {{val-de|Fungibilität}})<ref>{{AkadTerm|term=aizstājamība|lang=LV}}</ref> ir [[prece]]s īpašība, ka tās individuālās vienības ir savstarpēji aizstājamas. Piemēram, viens [[kilograms]] tīra [[zelts|zelta]] ir tikpat vērtīgs kā jebkurš cits kilograms tīra zelta. Kā citus piemērus var minēt uzņēmumu akcijas, parādzīmes, citus [[cēlmetāls|cēlmetālus]] un [[valūta]]s.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Belnaftahim''
| logo = Logo belneftekhim.svg
| caption =
| type = valsts [[koncerns]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1997. gads
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[enerģētika]], [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products = [[nafta]], naftas produkti, [[minerālmēsli]], ķīmiskās šķiedras, [[plastmasa]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.belneftekhim.by belneftekhim.by]
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Belnaftahim''''' ({{val|be|'''Белнафтахім'''}}) jeb '''''Belneftehim''''' ({{val|ru|'''Белнефтехим'''}}), pilns nosaukums '''«Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns»''') ir [[Baltkrievija]]s [[nafta]]s un [[ķīmiskā rūpniecība|ķīmiskās rūpniecības]] uzņēmums. Tas ir lielākais valsts [[koncerns]]. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{noformējums}}
{{Pieturzīmes|...}}
'''Daudzpunkte''', kas tiek apzīmēta ar trīs punktiem (...) ir viena no [[pieturzīme|pieturzīmēm]], kuras lieto no lomas rakstītā teksta sintaktiskā dalījuma parādīšanai. Tādas pašas ir arī, piemēram, [[punkts (pieturzīme)|punkts]], [[komats]], [[semikols]], [[kols]], [[domuzīme]], [[iekavas]], [[izsaukuma zīme]] un [[jautājuma zīme]].

sentences: '''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''My Salinger Year''
| operators =
| attēls = My Salinger Year.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Falardo]]
| producents =
| scenārijs = Filips Falardo
| aktieri = * [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Daglass Būts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Salinger Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Mongrel Media''
* ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|20|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2021|3|5|Kanāda}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{CAN}}
* {{IRL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''My Salinger Year''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Īrija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Filips Falardo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgarita Kvellija]], [[Sigurnija Vīvere]] un [[Daglass Būts]]. Filma balstīta uz Džoanas Rakofas tāda paša nosaukuma memuāriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.indiewire.com/criticism/movies/my-salinger-year-review-margaret-qualley-1202212358/|title=‘My Salinger Year’ Review: Margaret Qualley in Half-Hearted Twist on ‘The Devil Wears Prada’|last=Kohn|first=Eric|website=IndieWire|access-date=2023-12-14|date=2020-02-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Bosnieši
''Bošnjaci''
Бошњаци
| skaits    = aptuveni 3,2 miljoni
|region1    = {{BIH}}
|pop1       = {{sk|1858388}}
|ref1       = <ref name="CIA Fact Book">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html |title=CIA Fact Book |publisher=Cia.gov |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-03-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180315193211/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html }}</ref>
|region2    = {{DEU}}
|pop2       = {{sk|158158}}
|ref2       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |title=Germans and foreigners with an immigrant background |access-date={{dat|2009|03|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090504094914/http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |archivedate={{dat|2009|05|04||bez}} }}</ref>}}
|region3    = {{SRB}}
|pop3       = {{sk|145278}}
|ref3       = {{lower|<ref name="Census 2011">{{tīmekļa atsauce |url=http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf |title=Попис становништва, домаћинстава и станова 2011. у Републици Србији: НАЦИОНАЛНА ПРИПАДНОСТ |format=PDF |date= |accessdate=2012-12-22 |archive-date=2018-07-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180708082957/http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf }}</ref>}}
|region4    = {{AUT}}
|pop4       = {{sk|128047}}
|ref4       =
|region5    = {{TUR}}
|pop5       = {{sk|102000}}
|ref5       = {{lower|<ref name="Bosniak in Turkey">{{tīmekļa atsauce|url=https://joshuaproject.net/people_groups/10953/TU |title=Bosniak in Turkey |date= |accessdate=2016-05-17}}</ref>}}
|region6    = {{USA}}
|pop6       = {{sk|98766}}
|ref6      = <ref name="The 2000 USA census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |title=The 2000 USA census |access-date={{dat|2016|05|16||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |archivedate={{dat|2020|02|12||bez}} }} {{Webarchive|url=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |date={{dat|2020|02|12||bez}} }}</ref>
|region7    = {{SWE}}
|pop7       = {{sk|80000}}
|ref7       = {{lower|<ref name="swedenabroad.com">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|title=Sveriges förbindelser med Bosnien och Hercegovina|publisher=|accessdate=1 May 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507014739/http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>}}
|region8    = {{MNE}}
|pop8       = {{sk|53605}}
|ref8       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.monstat.org/userfiles/file/popis2011/saopstenje/saopstenje(1).pdf|title=Census of Population, Households and Dwellings in Montenegro 2011|date=July 12, 2011|accessdate=13 July 2011}}</ref>}}
|region9    = {{CHE}}
|pop9       = {{sk|46773}}
|ref9       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |title=Pub_Auslaender_D.pdf |format=PDF |date= |accessdate=2012-01-05 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303193114/http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |archivedate=2016-03-03 }}</ref>}}
|region10   = {{HRV}}
|pop10      = {{sk|31479}}
|ref10      = {{lower|<ref>{{citation|title=Cro Census 2011 |publisher=Dzs.hr}}</ref>}}
|region11    = {{karogs|Kosova}}
|pop11       = {{sk|27533}}
|ref11       = {{lower|<ref>{{citation|title=Kosovo Census 2011 |publisher=ask.rks-gov.net}}</ref>}}
|region12    = {{karogs|Slovēnija}}
|pop12       = {{sk|21542}}
|ref12       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.si/popis2002/en/rezultati/rezultati_red.asp?ter=SLO&st=15|title=Statistični urad RS - Popis 2002|publisher=|accessdate=1 May 2016}}</ref>}}
|region13   = {{karogs|Kanāda}}
|pop13      = {{sk|21040}}
|ref13      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=By Ethnic origin |publisher=2.statcan.ca |date=2011-07-04 |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044404/https://www12.statcan.gc.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF=%20 }}</ref>}}
|region14   = {{karogs|Dānija}}
|pop14      = {{sk|21000}}
|ref14      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.folkedrab.dk/sw52060.asp?usepf=true |title=Kilde: "Ældre bosniske flygtninge søger hjem" |publisher=Folkedrab.dk |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044348/https://folkedrab.dk/kilder/kilde-aeldre-bosniske-flygtninge-soeger-hjem?usepf=true%20 }}</ref>}}
| valoda    = [[bosniešu valoda]]
| reliģija  = lielākoties [[sunnītu islāms]]
| grupas    =
| radi      = [[dienvidslāvi]] ([[serbi]], [[horvāti]])
}}
'''Bosnieši''' jeb '''bošņāki''' ({{val|bs|Bošnjaci}}/''Бошњаци'', {{IPA2|boʃɲǎːt͡si|pron}}; vienskaitlī: ''Bošnjak''/''Бошњак''), saukti arī par '''Bosnijas musulmaņiem''', ir [[dienvidslāvi|dienvidslāvu]] tauta. Runā [[bosniešu valoda|bosniešu valodā]]. Vairums bošņāku pēc [[Reliģiskā pārliecība|reliģiskās pārliecības]] ir [[musulmaņi]], lielākoties [[sunnītu islāms|sunnītu islāma]] piekritēji. [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]] bošņāki ir pamatiedzīvotāji (aptuveni 46 %). Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus, neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūziķi|Mārtins|Mārtins}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kriss Mārtins
|Vārds_orig    =''Chris Martin''
|Attēls        = ChrisMartinManch030623 (cropped).jpg
|Att_izm       = 200px
|Apraksts      = Kriss Mārtins 2023. gadā.
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Kristofers Entonijs Džons Mārtins
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|2}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Lielbritānija}} [[Eksetera]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[mandolīns]], [[klarnete]], [[mutes harmonikas]]
|Darbojies_arī = [[Coldplay]]
|Gadi          = 1997—pašlaik
|Dzimums       = V
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = fn org
| abovestyle  = font-weight:normal; background-color:#D4D0BA;
| above      = {{br separated entries
   |1='''{{ifempty|{{{monument_name|{{{nosaukums|}}}}}}|{{PAGENAME}}}}'''
   |2={{#if:{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}|{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Teodoriks Lielais
| vārds_orģ           =Þiudareiks; Flāvius Theodericus
| attēls              =Teodorico re dei Goti (493-526).png
| apraksts            =zelta monēta ar Teodorika attēlu
| amats               =Ostgotu valdnieks, Vestgotu reģents
| term_sākums         ={{dat|488}}
| term_beigas         ={{dat|526|08|30|N}}
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| priekštecis2        =[[Teodemirs]]
| pēctecis2           =[[Atalariks]]
| dzim_dati           ={{dat|454}}
| dzim_vieta          =[[Karnuntuma]], [[Pannonija]],  [[Romas impērija]]
(Tagad {{AUT}})
| mir_dati            ={{dat|526|08|30|N}}
| mir_vieta           =[[Ravenna]], Ostgotu valsts
(Tagad {{ITA}})
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             =Audofleda
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =[[ariānisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amga
| attēls   = Amga.jpg
| paraksts    = Amga 250 km no ietekas Aldanā
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Amga Aldanas baseina kartē
| kartes_izmērs     =
| garums            = 1462
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 178
| gada_notece       =
| baseins           = 69 300
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Aldanas kalniene]]
| ieteka             = [[Aldana (upe)|Aldana]]
  | sāk_plat_d=58| sāk_plat_m=15| sāk_plat_s=00| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=122| sāk_gar_m=23| sāk_gar_s=43| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=62| iet_plat_m=37| iet_plat_s=41| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=134| iet_gar_m=55| iet_gar_s=11| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Amga''' ({{val|ru|Амга}}) vai '''Amma''' ({{val|sah|Амма}}) ir [[Austrumsibīrija]]s upe [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]], [[Aldana (upe)|Aldanas]] kreisā krasta pieteka [[Ļena]]s upes baseinā.<ref>{{PZT|41}}</ref> Sākas [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnienē]], tek pa šauru, dziļu ieleju. Upes nosaukums cēlies no [[evenku valoda]]s vārda ''амнга'' — ‘aiza’. Vidustecē ieleja paplašinās, lejtecē upe kuģojama. Ietek Aldanā lejpus [[Handiga]]s. Sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde, pavasaros ievērojami pali, ledussega no oktobra līdz maijam.

sentences: Par vielas '''molāro siltumietilpību''' (C) sauc [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], ko viens [[mols]] vielas uzņem vai atdod, sasilstot vai atdziestot par 1 K ([[kelvins|kelvinu]]).

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Krūšu kauls |
  Latin        = Sternum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray116.png |
  Caption      = Krūšu kauls|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Republikānisms''' ir neatkarīgas pašpārvaldes [[ideoloģija]], kas ir republikāniskās konstitucionālās iekārtas jeb valsts kā [[republika]]s pārvaldes pamats.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Karls Jasperss
| vārds_orig    = ''Karl Jaspers''
|  attēls       = KarlJaspers.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1883
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 23
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Oldenburga}}
| m_gads        = 1969
| m_mēnesis     = 6
| m_diena       = 6
| m_vieta       = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Heidelbergas Universitāte]]
| darba_vietas  =
| zinātne       = [[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji   =
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
simbols, kas tiek izmantots, lai apzīmētu sievišķo dzimumu]]
'''Mātīte''' jeb '''sievišķais dzimums''' (♀) ir termins, kuru izmanto, lai apzīmētu organisma [[dzimums|dzimumu]], kura [[dzimumorgāni]] ražo sievišķās dzimumšūnas [[olšūna]]s. Terminu ‘mātīte’ parasti izmanto, lai apzīmētu sievišķo dzimumu [[dzīvnieks|dzīvnieku]] pasaulē. Mātītēm raksturīgās [[Fizioloģija|fizioloģiskās]] pazīmes atšķiras starp dažādām [[Suga|sugām]], no kurām dažās tās ir vairāk izteiktas nekā citās. Sievišķo pazīmju prenatālo attīstību nosaka gan [[iedzimtība]], gan apkārtējās vides ietekme.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malgrata de Mara
 | official_name            = ''Malgrat de Mar''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | image_skyline            = Panoramica Malgrat.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Escut de Malgrat de Mar.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Spānija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ESP}}
 | subdivision_type1        = Autonomais apgabals
 | subdivision_name1        =  [[Katalonija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Barselonas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 8.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18504
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 41 | latm = 39 | lats =  | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 08380
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 4
 | website                  = {{url|http://www.ajmalgrat.cat/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Griba''' jeb '''gribasspēks''' ir cilvēkam piemītoša [[īpašība]], kas izpaužas viņa spējā pārvaldīt savu [[psihe|psihi]] un [[rīcība|rīcību]]. Gribēšana izpaužas [[šķēršļi|šķēršļu]] pārvarēšanā, kuri ir likti kāda apzināta [[mērķis|mērķa]] sasniegšanas ceļā. '''Vēlme''' kaut ko sasniegt nodrošina sekmīgu [[rezultāts|rezultātu]]. Cilvēka griba ķermenī spēj mobilizēt milzīgus slēptos [[resurss|resursus]] brīžos, kad zūd [[cerība]]s un šķiet, ka garīgās un fiziskās [[ciešanas]] ir nepanesamas. Šī īpašība ir ārkārtīgi svarīga gandrīz visās ekstremālās [[situācija|situācijās]]. Zinātnieki spriež, ka gribasspēks mājo cilvēka smadzeņu [[pieres daiva|pieres daivā]], kuru latīņu valodā dēvē par ''[[anterior cingulate cortex]]''.<ref name="gribas triumfs2">"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref>

sentences:
'''Jēzus Kristus ikonogrāfija''' ir sistēmu, skolu un darbu kopums, kas attēlo [[Jēzus Kristus|Jēzu Kristu]].
== Agrīno kristiešu māksla ==
, 250. - 300. g., Priscillas katakombas, [[Roma]].]]Senākos [[Jēzus Kristus]] atveidus [[Simbols|simbolu]] un [[Alegorija|alegorisku]] tēlu veidā var atrast jau agrīno [[Kristietība|kristiešu]] kultūrā. To sakrālā nozīme vajāšanu dēļ bija saprotama vien pašiem kristiešiem. Šīs zīmes tika atstātas, lai iezīmētu savas tikšanās vietas vai apliecinātu savu ticību Kristum (zivs, gans, enkurs, dūja u.c.). Visvairāk agrīno kristiešu simboli atrodami Sv. Kalikstas katakombās [[Roma|Romā]], kurās apglabāti desmitiem tūkstoši kristiešu laika posmā no 150. - 410. gadam pēc Kristus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Georgs fon Manteifels
|     vārds_orig = ''Karl Georg von Manteuffel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Vilhelms fon Manteifels, māte - dzimusi [[Līveni|Līvena]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          bērni = [[Kārlis Manteifels-Cēge]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{cita nozīme|sengrieķu filozofu|5. gadsimta baznīcas vēsturnieku|Sokrats Sholastiķis}}

sentences: '''4. oktobris''' ir 277. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (278. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 88 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig = {{ara|محمد البخاري}}
 |        attēls = محمد بن إسماعيل البخاري.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 810
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 21
 |      dz_vieta = [[Buhāra]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{UZB}})}}
 |        m_gads = 870
 |     m_mēnesis = 9
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta = [[Samarkanda]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{UZB}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{flagicon image|Black flag.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = islāma reliģiskais skolotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Megamainds
| attēls                   = Megamind2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Megamind''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Toms Makgrets]]
| producents               =
* [[Lara Brīja]]
* [[Denīze Nolana Kaskino]]
| scenārija autors         =
* [[Alans Dž. Skūlkrafts]]
* [[Brents Simonss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tīna Feja]]
* [[Džona Hills]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|28|Krievija|2010|11|5|ASV|2010|12|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/megamind-2010|title=Megamind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mastermind.htm|title=Megamind (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Megamainds"''' ({{val|en|Megamind}}) ir 2010. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Toms Makgrets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}} Krievijā. Galvenos tēlus ierunājuši [[Tīna Feja]], [[Džona Hills]], [[Deivids Kross]], [[Vills Ferels]] un [[Breds Pits]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences:
{{Tauta|native_name=Адыгэ, Шапсыгъ|attēls=|population=3900|regions={{RUS}} 1914 (2021)
{{flag|Turcija}}
{{flag|Izraēla}}|related-c=[[adigi]], [[kabardieši]]|radi=|languages=[[šapsugu dialekts]]}}

sentences:
[[File:Metal yield.svg|thumb|alt=A Stress strain curve.|Sprieguma-relatīvā pagarinājuma [[līkne]] elastīgiem materiāliem, kur

1 - Īstā elastības robeža;

2 - Proporcionalitātes robeža;

3 - Elastības robeža;

4 - Tecēšanas robeža.
]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Hollars''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Hollars poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džons Krasinskis]]
 |  producents =
* Džons Krasinskis
* [[Bens Nīrns]]
* [[Toms Raiss]]
* [[Elisona Sīgera]]
 |   scenārijs = [[Džeimss S. Strouss]]
 |     aktieri =
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Margo Martindeila]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džons Krasinskis]]
 |      mūzika = [[Džošs Riters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Sunday Night]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|8|26|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hollars-2016|title=The Hollars|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thehollars.htm|title=The Hollars (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Hollars''''' ir 2016. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džons Krasinskis]]. Citas lomas atveido [[Šarlto Koplijs]], [[Čārlijs Dejs]], [[Margo Martindeila]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Anna Kendrika]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sanatorium pod klepsydrą''
| operators =
| attēls = Sanatoriumpodklepsydra.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sirreālisms
| režisors = [[Vojcehs Hass]]
| producents =
| scenārijs = Vojcehs Hass
| aktieri = * [[Jans Novickis]]
* [[Tadeušs Kondrats]]
* [[Mečislavs Voits]]
* [[Halina Kovalska]]
* [[Gustavs Holoubeks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sanatorium pod klepsydrą''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Film Polski''
| izdošana = 1973. gada maijs ([[Kannu kinofestivāls]])
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
* [[jidišs]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Sanatorium pod klepsydrą''''' (sastopamie latviskojumi "Sanatorijas zem klepsidras", "Sanatorija pie klepsidras" vai "Sanatorija "Zem smilšu pulksteņa"") ir 1973. gada [[Polija]]s [[Sirreālisms|sirreālistiska]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vojcehs Hass]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jans Novickis]], [[Tadeušs Kondrats]], [[Mečislavs Voits]], [[Halina Kovalska]] un [[Gustavs Holoubeks]]. Filma ir poļu rakstnieka [[Bruno Šulcs|Bruna Šulca]] stāstu krājuma ''Sanatorium Pod Klepsydrą'' adaptācija.

sentences: '''Īpašības vārdi''' jeb '''adjektīvi''' ir patstāvīga [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu, parādību, procesu pazīmes vai īpašības ("zaļš", "liels", "ašs" u.c.). Īpašības vārdus pēc to nozīmes iedala divās grupās: [[kādības īpašības vārdi|kādības]] jeb kvalitatīvajos (pazīme vai īpašība var piemist lielākā vai mazākā mērā, piemēram, "vecs, vecāks, visvecākais") un [[attieksmes īpašības vārdi|attieksmes]] jeb relatīvajos (pazīmes vai īpašības mērs ir nemainīgs, piemēram, "trīskrāsains") īpašības vārdos.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pāvels Suhojs
|     vārds_orig = ''Павел Сухі
Павел Сухой''
|         attēls = Sukhoy PO.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Hlibokaje]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviokonstruktors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
ostā]]
'''Funikulers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=70}}</ref>, arī '''funikulieris''' vai '''trosu dzelzceļš''' (no {{val|la|funiculus}} — 'virve')<ref>Krievu-latviešu celtniecības terminu vārdnīca — R., 1998</ref> ir kopš 19. gadsimta beigām pazīstams sabiedriskā transporta veids, kas savieno dažādā augstumā esošus maršruta galapunktus pa vienmērīgā slīpumā izbūvētu sliežu ceļu, kur kā vilcējspēku izmanto motoru un trosu un zobratu iekārtas. Funikulerus parasti izmanto pilsētās ar stāvu zemes reljefu, to maršruti ir īsi, ar 1—2 pieturām. Senākie funikuleri kā tehnikas pieminekļi ir tūristu piesaistei, piemēram, [[Tbilisi]] [[Gruzija|Gruzijā]] un [[Šamonī]] [[Francija|Francijā]].<ref>Tūrisma un viesmīlības terminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2008</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Frīdrihs Engelss
|          vārds_orig = ''Friedrich Engels''
|              attēls = Friedrich Engels portrait (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1820
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Barmena, [[Prūsija]], [[Vācijas konfederācija]]<br />([[Vupertāle]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1895
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Friedrich Engels Signature.svg
|               skola = [[marksisms]], [[dialektiskais materiālisms]], [[vēsturiskais materiālisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[ekonomika]], [[šķiru cīņa]], [[kapitālisms|kapitālisma]] kritika
|              idejas =
|          alma_mater = [[Berlīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Ludvigs Feierbahs|Feierbahs]], [[Makss Štirners|Štirners]], [[Ādams Smits|Smits]], [[Deivids Rikardo|Rikardo]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Šarls Furjē|Furjē]], [[Mozess Hess|Hess]], [[Lūiss Morgans|Morgans]], [[Hērakleits]]
|          ietekmējis = [[marksisms|marksisma]] kustība
|               darbi = ''Die Lage der arbeitenden Klasse in England'' (''Strādnieku šķiras stāvoklis Anglijā'', 1845), ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' (''Ģimenes, privātīpašuma un valsts izcelšanās'', 1884)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{Atsauces+}}
{{Vikisaites+}}
{{Slikts tulkojums}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Gentes Universitāte
|image             = Gent_Universiteitscampus_Voldersstraat-PM_07207.jpg
|caption = Universitātes aula
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1817
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| latd  = 51.046582 | latNS  = N
| longd = 3.727918 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 9 000
|students          = 44 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.ugent.be/
|logo              = Ghent_University_logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
s priesteriene]]
'''Priesteris''' (no {{val|grc|πρεσβύτερος}} (''presbyteros'') — 'vecākais') vai '''priesteriene''' ir [[persona]], kas izpilda un vada [[reliģisks rituāls|reliģiskos rituālus]] un dažkārt tiek uzskatīts par starpnieku starp [[dievs|dievu]], [[dievība|dievībām]] un cilvēkiem. Priesteri ir gandrīz visās reliģijās, tie ir gan [[kristietība|kristietībā]], [[jūdaisms|jūdaismā]], [[sintoisms|sintoismā]], [[hinduisms|hinduismā]] un tā tālāk. [[Islāms|Islāmā]] nav priesteru, jo netiek uzsvērta īpaša starpniecība starp Dievu un cilvēkiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Gestācijas trofoblastiskā neoplāzija''' ir ar [[Grūtniecība|grūtniecību]] saistīto [[Audzējs|audzēju]] grupa. Pašlaik trofoblastiskie audzēji ir vieni no vislabāk ārstējamiem sieviešu ļaundabīgiem audzējiem. Parasti šīs patoloģijas beidzas ar grūtniecības pārtraukšanos, bet var rasties arī pēc normālas gestācijas. Šo slimību diagnosticē pēc pārmaiņām seruma β-horijgonadotropīna (β-hCG) līmenī.

sentences: '''Alfabēts''' ir pilnīgs standartizēts burtu vai rakstu zīmju komplekts, kas katra aptuveni apzīmē kādas runātas valodas [[fonēma|fonēmu]]. Lielākajai daļai pasaules valodu tiek lietots [[latīņu alfabēts]].

sentences:
{{Pamatraksts|Austrumprūsija}}
{{Vikikrātuves kategorija|East Prussia|Austrumprūsija}}

sentences:
dārglietas]]
'''Juvelierizstrādājums''' jeb '''dārglieta''' ir mazs, dekoratīvs [[priekšmets]], ko izmanto sevis izgreznošanai. Pie juvelierizstrādājumiem pieder dažādas [[piespraude]]s, [[gredzens|gredzeni]], [[kaklarota]]s, [[auskari]], [[rokassprādze]]s u. c. Juvelierizstrādājumu var piestiprināt pie ķermeņa vai [[drēbes|drēbēm]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Mākoņskaitļošana''' jeb '''mākoņdatošana''' ({{val|en|cloud computing}}) tiek skaidrota kā datu glabāšanas, skaitļošanas jaudas vai [[programmatūra]]s pakalpojumu pirkšanu no citas kompānijas, piekļūstot šiem resursiem caur [[Internets|internetu]].<ref name="miljardi">http://www.tvnet.lv/tehnologijas/nozares_jaunumi/357825-petijums_makonskaitlosana_laus_iegut_milardus/ Nozare.lv redakcija. Pētījums: mākoņskaitļošana ļaus iegūt miljardus [tiešsaiste]. [Rīga], 2010. [Skatīts 29.05.2011.].</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Rwanda|Ruanda}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Mergus merganser -Sandwell -England -male-8.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielā gaura]] (''Mergus merganser'')
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
|          ģints = Mergus
|       ģints_lv = Gauras
|       binomial = Mergus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Teātris''' ({{val|el|θέατρον}} (''théatron'') — 'skatītāju vietas') ir [[māksla]]s veids, kas nodarbojas ar [[dramaturģija]]s darbu ([[luga|lugu]]) vai māksliniecisku ieceru dramatisku realizāciju, tas ir, [[teātra izrāde|dramatisko izrāžu]] radīšanu un publisku izrādīšanu (parasti uz [[skatuve (vieta)|skatuves]]), izmantojot [[aktieris|aktiera]] tēlojumu, runu, žestus, kustības, [[mūzika|mūziku]] un tā tālāk. Teātris ir saistīts ar [[literatūra|literatūru]], jo īpaši ar dramaturģiju.

sentences:
{{Labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Szamár 038.jpg
| att_nosaukums =Equus asinus
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus asinus
| suga_lv =Mājas ēzelis
|     izplatība =
| binomial =Equus asinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Mājas ēzelis''' (''Equus asinus'') ir zirgu [[Ģints (bioloģija)|ģints]] (''Equus'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. Pastāv uzskats, ka tas ir cēlies no [[Āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]]<ref name="Kletona">Džuljeta Kletona-Broka "Zirgi. Enciklopēdija", Apgāds Zvaigzne ABC {{ISBN|9984-17-076-4}}</ref> (''Equus afracanus''). Skarbo dzīves apstākļu ietekmē ēzelis izveidojies par ļoti spēcīgu un izturīgu [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas veic lielus attālumus, nesdams smagas kravas, turklāt patērē maz [[barība]]s un [[ūdens]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Sandu''' var būt:

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Laimas slimība''',<ref name="wwwlv" /> arī '''Laimas borelioze''' vai '''ērču borelioze''', ir [[infekcijas slimība]], kuru ierosina [[borēlija]]s [[baktērija]].<ref name=NEJM2014/> Laimas slimība pirmo reizi aprakstīta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Konektikuta|Konektikutas štata]] [[Laima (ASV)|Laimas]] pilsētā (''Lyme''), no kā cēlies tās nosaukums.

sentences: '''Auces draudzes novads''' jeb '''Auces ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=22 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Auz}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Tukuma pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Tuckum''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Tukuma apriņķis|Tukuma apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
| vārds = Detlofs fon Tīzenhauzens
| vārds_orig = ''Detloff von Tiesenhausen''
| attēls =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = ap [[1597]]. gadu
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{vieta|Latvija}})
| m_dat_alt = pēc [[1684]]. gada [[6. oktobris|6. oktobra]]
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[pulkvedis]]
| dzimums = V
| vecāki = Johans fon Tīzenhauzens, Elizabete, dzim. Plātere
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Detlofs fon Tīzenhauzens''' ({{val|de|Detloff von Tiesenhausen}}; dzimis ap [[1597]]. gadu, miris pēc [[1684]]. gada [[6. oktobris|6. oktobra]]) bija 16. gadsimta [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Kurzemes hercogiste]]s [[pulkvedis]] [[Zviedrija]]s un [[Polija—Lietuva|Polijas—Lietuvas]] dienestā. Zviedru pusē piedalījies [[Trīsdesmitgadu karš|Trīsdesmitgadu karā]] mūsdienu Vācijas teritorijā. Vācijas literārās [[Auglīgās biedrība]]s (''Fruchtbringende Gesellschaft'') biedrs. [[Īvande|Lielīvandes muiža]]s īpašnieks.

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Vītauta Dižā Universitātes Lauksaimniecības akadēmija
|image             = Akademija,_ASU_centrinis_pastatas.JPG
|image_caption = Akadēmijas galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1924
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector          = Astrida Miceikienė (kanclers)
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.8939407 | latNS  = N
| longd = 23.8353330 | longEW = E
|staff             = 377
|students          = 5950
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kauņas rajona pašvaldība|Akademijas seņūnija}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://zua.vdu.lt/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Fitoekstrakcija''' ir viens no [[fitoremediācija]]s veidiem, kur [[augi]] no [[augsne]]s vai [[ūdens]] uzņem un akumulē piesārņojošus elementus vai savienojumus. Auga saknes uzņem vielas un savienojumus no [[substrāts|substrāta]] un koncentrē tās kādā auga daļā, piemēram, [[lapas|lapās]]. Tā rezultātā ūdenī vai augsnē samazinās [[piesārņojums]]. Fitoekstrakciju visbiežāk izmanto substrāta attīrīšanai no [[neorganiskā ķīmija|neorganiskiem]] piesārņotājiem, piemēram, [[smagie metāli|smagajiem metāliem]] vai Na<sup>+</sup> sāļiem.

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Čiekurkalns (nozīmju atdalīšana)|Čiekurkalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Čiekurkalns
|attels             =
|paraksts           = Skats uz Čiekurkalnu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]<br />[[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,67 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 764 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]], [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|trolejbuss         =
|mikroautobuss      =
|cits               = Dzelzceļš
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ciekurkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Dinamo stadions
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Dinamo Stadium Minsk.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 42.67 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 36.20 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1934|6|12||bez}}
| renovated           =
* 1939
* 1947–1954
* 1978-1980
* 2012–2014
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 108×70 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (futbols)|Minskas "Dinamo"]] (1934–2008)
* ''[[FC Minsk]]'' (2009–pašlaik)
* [[Baltkrievijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 34 000
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}
'''Dinamo stadions''' ({{val|be|Стадыён Дынама}}) ir [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]. Te savas mājas spēles aizvada [[Baltkrievijas futbola izlase]] un ''[[FC Minsk]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Krauklis
 | oriģinālnos = ''The Crow''
 |      attēls = Crow ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[trilleris]], mistika, [[supervaroņu filma]]
 |    režisors = [[Alekss Projass]]
 |  producents =
* Edvards R. Presmens
* Džefs Mosts
 |   scenārijs =
* Deivids Dž. Šou
* Džons Šērlijs
 |     aktieri =
* [[Brendons Lī]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Maikls Vinkots]]
 |      mūzika = Greiems Revells
 |   operators = Darjušs Volskis
 | mākslinieks = Alekss Makdauels
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Dimension Films]]''
* ''Entertainment Media Investment Corporation''
* ''Pressman Film''
* ''Jeff Most Productions''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1994|5|13}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Ascher-Walsh |first1=Rebecca |title=''The Crow'' cast deals with Brandon's Lee death |url=http://www.ew.com/ew/article/0,,302195,00.htm |website=[[Entertainment Weekly]] |publisher=Time Inc. |language=angļu |date={{dat|1994|5|13||bez}} |access-date={{dat|2024|02|03||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110606194945/http://www.ew.com/ew/article/0,,302195,00.htm }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|94 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Krauklis"''' ({{val|en|The Crow}}) ir 1994. gada ASV mistiska [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Alekss Projass]], bet scenārija autori — Deivids Dž. Šou un Džons Šērlijs. Filmas sižets veidots pēc 1989. gadā izdotās tāda paša nosaukuma [[komikss|komiksu]] sērijas, kuras autors ir [[Džeimss O'Bārs]]. Filma ir par mūziķi Ēriku Dreivenu, kurš ir augšāmcēlies no mirušajiem, lai atriebtos dedzinātāju bandai, kas nogalināja Ēriku un viņa līgavu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Džomolhari
| Photo                = Mount_Jomolhari_2016.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Butāna#Ķīna#Āzija
| reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd                 = 27.824167|latNS=N
| longd                = 89.27|longEW=E
| Augstums         = 7326
| Relatīvais_augstums  = 2077
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Butāna}}<br/>{{vieta|Ķīna}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''''Rīga''''' ir [[Latvija]]s [[Mopēds|mopēdu]] un [[Mokiks|mokiku]] marka, ko ražoja [[Rīga]]s motorūpnīcā "[[Sarkanā Zvaigzne]]" no 1958. līdz 1998. gadam.

sentences:
ir celta vēlajā akmens laikmetā, aptuveni pirms 4 tūkstošiem gadu]]
'''Aizvēsture''' ir cilvēces [[vēsture]]s periods, par kuru nav saglabājušās [[rakstiskas liecības]]. Tas ir senākais vēstures posms no cilvēka rašanās brīža līdz pirmās [[civilizācija]]s izveidošanās laikmetam.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Spānijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Spain (civil variant).svg
| Image_size = 200px
| Use = 100100
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1978|12|6}}
| Design = Horizontāli trīs joslas (sarkana, dzeltena un sarkana)
| Image2 = Flag of Spain.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 111111
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1975|5|28}}
| Design2 =
}}
'''Spānijas karogs''' ({{val|es|La Bandera de España}}) ir viens no [[Spānija]]s [[nacionālais simbols|nacionālajiem simboliem]]. Tas tika pieņemts {{dat|1978|12|6}}. Karogam ir trīs horizontālas joslas (divas [[sarkans|sarkanas]] un viena [[dzeltens|dzeltena]]). Šo karoga versiju izvēlējās Spānijas karalis [[Karloss III]] no 12 dažādām karoga versijām.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Darja Saltikova''' ({{val|ru|Дарья Салтыкова}}) jeb '''Saltičiha''' (dzimusi {{dat|1730|3|11}}, mirusi {{dat|1801|11|27}}) bija [[Maskavas guberņa]]s [[Podoļska]]s apriņķa muižniece. Viņa kļuva bēdīgi slavena, jo sadistiski spīdzināja un nogalināja daudzus savus dzimtcilvēkus, galvenokārt sievietes. 1762. gadā pēc imperatores [[Katrīna II|Katrīnas II]] pavēles tika sākta izmeklēšana. 1768. gadā viņai atņēma muižnieces statusu un piesprieda [[Nāvessods|nāvessodu]], kas vēlāk tika aizstāts ar [[Mūža ieslodzījums|mūža ieslodzījunu]]. Pirms nosūtīšanas uz cietumu uz stundu tika piekalta pie kauna staba [[Maskava]]s [[Sarkanais laukums|Sarkanajā laukumā]]. Saltikova 33 gadus līdz pat savai nāvei bija ieslodzīta Ivanovskas Maskavas jaunavu klostera cietumā. Bargi sodīti tika arī viņas līdzdalībnieki.<ref>[http://www.peoples.ru/state/criminal/killer/daria_saltykova/ Дарья Николаевна Салтыкова - peoples.ru]</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xx.lipetsk.ru/xx_11_07_01.shtml |title=Дарья Салтыкова - Уголовные убийцы разных времен и народов |access-date={{dat|2008|05|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080504084023/http://xx.lipetsk.ru/xx_11_07_01.shtml |archivedate={{dat|2008|05|04||bez}} }}</ref><br />

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cha Cha Real Smooth''
| operators =
| attēls = Cha Cha Real Smooth (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kūpers Raifs]]
| producents =
| scenārijs = Kūpers Raifs
| aktieri = * Kūpers Raifs
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cha Cha Real Smooth''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Apple TV+]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2022|6|17|ASV}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cha Cha Real Smooth''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kūpers Raifs]]. Filmā galvenās lomas atveido Raifs un [[Dakota Džonsone]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Landers
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl Ivanovich Lander (1883-1937).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vērgales pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, vēsturnieks, valsts darbinieks, čekists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = SciurusPusillusSmit.jpg
|     att_izmērs = 180px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Sciurillinae
| apakšdzimta_lv = Tropu pigmejvāveres
|  apakšdzimta_r = Tropu pigmejvāvere
|          ģints = Sciurillus
|       ģints_lv = Tropu pigmejvāveres
|        ģints_r = Tropu pigmejvāvere
|           suga = Sciurillus pusillus
|        suga_lv = Tropu pigmejvāvere
|       binomial = Sciurillus pusillus <small>([[E. Geoffrey]], 1803)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}
'''Tropu pigmejvāvere''' (''Sciurillus pusillus'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') grauzēju sugām, kas ir vienīgā suga ģintī (''Sciurillus'') un arī '''tropu pigmejvāveru''' apakšdzimtā (''Sciurillinae''). Izdala trīs [[pasuga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |title=Sciurillus pusillus |access-date={{dat|2012|06|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100605031636/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |archivedate={{dat|2010|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
'''Fenotips''' ir [[organisms|organisma]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģisko]] un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir [[genotips|genotipa]] ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" [[gēns|gēnos]].

sentences: '''Teodoras valsts''' ({{val-el|Αὐθεντία πόλεως Θεοδωροῦς καὶ παραθαλασσίας}}), kas seno [[Krima]]s iedzīvotāju [[goti|gotu]] vārdā dēvēta arī par '''Gotiju''' (''Γοτθία''), bija neliela [[viduslaiki|viduslaiku]] (14.-15. gadsimta) valsts [[Zelta Orda]]s iekarotās [[Krimas pussala]]s dienvidrietumos, ietverot arī Hersonesas ([[Sevastopole]]s) teritoriju. Tās galvaspilsēta bija Dorosa (''Δόρος'') jeb Teodoro, mūsdienās Mangupa (''Мангуп-Кале'').

sentences: '''2 eiro piemiņas monētas''' jeb '''jubilejas monētas''' ir īpašas, apgrozībai paredzētas [[eiro monētas]], kuras kopš [[2004]]. gada ir kaltas un izlaistas [[eirozona]]s dalībvalstīs un ir [[likumīgs maksāšanas līdzeklis]] visās eirozonas valstīs. Monētas tiek izdotas, lai pieminētu kāda vēsturiska notikuma [[gadadiena|gadadienu]] vai arī lai pievērstu īpašu uzmanību kādam īpašam [[notikums|notikumam]], kas tobrīd norisinās. Līdz 2022. gadam ir izdotas 470 dažādas monētas. Piecas reizes — 2007. gadā, 2009. gadā, 2012. gadā, 2015. gadā un 2022. gadā — visas eirozonas valstis izlaida kopējas monētu sērijas, kuru monētas dažādām valstīm atšķiras tikai ar uzrakstiem. 2007. gadā izlaida monētu "Treaty of Rome", 2009. gadā izlaida monētu "EMU", 2012. gadā izlaida monētu "10 Years of Euro", 2015. gadā izlaida monētu "30 Years of the EU Flag" un 2022. gadā izlaida monētu "Erasmus 35". Līdz 2012. gadam katra valsts gadā drīkstēja izlaist vienu piemiņas monētu (šādi ierobežojumi joprojām attiecas uz valstīm ārpus [[Eiropas Savienība]]s, kas ir tiesīgas izlaist eiro monētas), taču patlaban katra valsts gadā drīkst izlaist divas šādas monētas. Turklāt izdoto monētu skaits nevar pārsniegt ne 5% no visām valsts izdotajām 2 eiro monētām, ne 0,1% no visu eirozonas valstu kopumā izdotajām 2 eiro monētām, īpašos gadījumos šis ierobežojums var tikt palielināts līdz 2%, taču tad valsts nedrīkst izlaist piemiņas monētas četrus gadus.

sentences: '''95 tēzes''' ir [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] sacerējums, kurā viņš kritizēja [[Romas Katoļu baznīca|katoļu baznīcas]] izrīcības, apgalvojot, ka tā ar savu naudaskāri un nepietiekamo dievbijību bendējot vienkāršās tautas ticību [[Dievs|Dievam]]. Pēc leģendas, viņš šīs savas tēzes [[1517. gads|1517. gada]] 31. oktobrī pienaglojis pie [[Vitenberga]]s klostera baznīcas durvīm, taču šis stāsts kļuvis pazīstams tikai pēc Lutera nāves<ref>Rubenis, Andris. Dzīve un kultūra Eiropā renesanses un reformācijas laikmetā. Zvaigzne ABC. Rīga. {{ISBN|5-405-01417-6}} 175.lpp.</ref> un mūsdienās bieži tiek apšaubīts.{{Nepieciešama atsauce}} Taču viņš noteikti uzrakstījis šīs tēzes un ap šo laiku nosūtījis tās apkaimes bīskapiem, vēlēdamies tās izdiskutēt. Lutera draugi tās negaidīti pašam Luteram izplatīja arī plašai publikai, kas sadusmoja [[Roma|Romu]].

sentences: '''Antiamerikānisms''' jeb '''amerikanofobija''' ir termins, ar kuru apzīmē vairākus uzskatus un viedokļus, tostarp naidu pret [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]], to valdību, [[Ārpolitika|ārpolitiku]] vai [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņiem]] kopumā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nomvina
|attēls              = Nomwin Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Nomvinas atola spektrālais satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nomwin''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Hola salas]]
|latd= 8 |latm= 32 |lats=  |latNS= N
|longd=151 |longm= 46 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,854
|garums              = 30
|platums             = 18
|lagūna              = 292
|atols               = 318
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1343 (2010)
|blīvums             = 724
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nomvina
|piezīme =
}}
'''Nomvina''' (''Nomwin'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Veido divas municipalitātes — Nomvina (763 iedzīvotāji, tai pakļauta arī neapdzīvotā [[Faju]] sala {{nobr|30 km}} tālāk rietumos) dienvidrietumos un Fananu (580 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[pāfanu valoda|pāfanu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|Rīgas pilsētas daļu|Vecāķi}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vecāķi
| tips                = stacija
| attēls              = File:Vecāķu stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Vecāķu dzelzceļa stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1933
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 3
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3
| adrese              = [[Mangaļu prospekts]] 1C, Rīga
| latd  = 57| latm  = 4| lats  = 30.0432| latNS  = N
| longd = 24| longm = 6| longs = 58.44594| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (5 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (2 km) <br /> [[Kalngale (stacija)|Kalngale]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Konungariket Sverige''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Zviedrijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Kingdom of Sweden
|               karoga_attēls = Flag of Sweden.svg
|            karoga_nosaukums = Zviedrijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Great coat of arms of Sweden.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Zviedrijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''För Sverige i tiden''
|                valsts_himna = ''[[Zviedrijas himna|Du gamla, Du fria]]''
|               kartes_attēls = EU-Sweden.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Stokholma]]
| latd=59 | latm=21 | latNS=N | longd=18 | longm=4 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Zviedru valoda]], [[Zīmju valoda]]
|             etniskās_grupas = 81% [[zviedri]]
5% [[somi]]
14% citi
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Kārlis XVI Gustavs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Zviedrijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ulfs Kristersons]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = 1523. gada 6. jūnijā no [[Dānija]]s
|                 platība_km2 = 449,964
|               platība_rangs = 55.
|              procenti_ūdens = 8,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits =10,402,070<ref name=population>[https://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/befolkningens-sammansattning/befolkningsstatistik/] [[Statistics Sweden]]. Retrieved 8 July 2021.</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 88.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 20,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 192.
|                     IKP_PPP = $563,882 billion<ref name="imf2">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=61&pr.y=4&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=144&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, October 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=8 January 2020}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2020
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $52,477<ref name="imf2"/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,945
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 7.
|                        Gini = 26.9
|                   Gini_gads = 2020
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Zviedrijas krona]]
|                valūtas_kods = SEK
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.se]]
|              tālsarunu_kods = 46
|                iso_kods_num = 752
|              iso_kods_alfa2 = SE
|              iso_kods_alfa3 = SWE
|                    piezīmes = [[Freedom House brīvības indekss]]: 1,0 - brīva valsts. [[ANO tautas attīstības indekss]]: 0,946 (6.vieta pasaulē 2007. gadā). [[Reliģija]] - [[luterisms]].
|                    piezīme1 =
}}

sentences: '''Darbaspēks''' ir visi [[Iedzīvotāji|iedzīvotaji]], kuri var piedalīties [[Produkts|produktu]] [[Ražošana|ražošanā]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanā. Darbaspēkā tiek iekļauti bezdarbnieki un nodarbinātie. [[Latvija|Latvijā]] darbaspēkā ietilpst iedzīvotāji darbspējas vecumā (15-64 gadi).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 9. klasei. Mācību grāmata. Kompetenču pieeja + papildsaturs|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/203296-geografija_9_klasei_macibu_gramata_kompetencu_pieeja_papildsaturs.html}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Protist collage 2.jpg
| att_nosaukums= Protistu daudzveidība
| impērija     = Eukaryota
| impērija_lv  = Eikarioti
| valsts       = Protista
| valsts_lv    = Protisti
| iedalījums=
}}
'''Protisti''' (''Protista'', no {{val|grc|πρώτιστος}} — 'pats pirmais') ir [[organisms|organismi]], kuriem nav [[audi|specializētu audu]]. Protistu valstī ir apvienoti visi [[eikarioti]]skie [[vienšūnas organismi]], kuri var būt sastopami arī kolonijās — [[aļģes]] un [[protozoji]], kā arī daudzšūnu aļģes, [[aļģsēnes]] un [[gļotsēnes]]. Tā ir [[Parafilētisms|parafilētiska]] grupa bez kopīgas izcelsmes,<ref>[http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/09860990.htm Bioloģijas terminu vārdnīca]</ref> kur iekļauti visi eikariotiskie organismi, kas nav [[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Sēnes|sēņu]] un [[Augi|augu]] valstīs. Terminu ''protisti'' 1866. gadā ieviesa [[Ernsts Hekels]], taču viņa izpratnē tie bija visi vienšūnas organismi, ieskaitot [[baktērijas]]. Mūsdienu izpratnē šo terminu 1938. gadā sāka lietot [[Herberts Kouplends]], jo viņš baktērijas iedalīja atsevišķā [[Monēras|monēru]] valstī.<ref name=enciklop>[https://enciklopedija.lv/skirklis/944 Kondratovičs U. Bioloģija. Nacionālā enciklopēdija]. Atjaunots: 2021. gada 19. februārī. Skatīts: 2021. gada 2. martā</ref> Vēlāk to savā sistemātikā saglabāja [[Roberts Vitakers]], piecu valstu sistēmas autors. Tradicionāli protistus dala vienšūņos (''Protozoa''), aļģēs (''Algae'') un sēņveidīgajos organismos. Visām šīm grupām ir polifilētisks raksturs un tās netiek lietotas kā [[Taksons|taksoni]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{līdzīgs|etoloģija}}
'''Etnoloģija''' ir [[antropoloģija]]s novirziens, kas salīdzina un analizē [[cilvēce]]s un dažādu cilvēku grupu izcelsmi, izplatību, tehnoloģijas, [[reliģija|reliģiju]], [[valoda|valodu]] un [[sociālā struktūra|sociālās struktūras]]. Atšķirībā no [[etnogrāfija]]s, kurā cilvēku grupas tiek pētītas tiešā kontaktā ar to [[kultūra|kultūru]], etnoloģija savukārt nodarbojas ar etnogrāfu iegūto datu apkopošanu, ar kā palīdzību izdara secinājumus par kopīgām vai atšķirīgām dažādu kultūru iezīmēm.

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Gulbenes apriņķis]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaungulbenes pagasts}}

sentences: '''Rīgas Danču klubs''' ir [[tautas deja|tautas deju]] [[klubs]], kurā tiek dejotas [[horeogrāfija|horeogrāfiski]] neapdarinātas tautas dejas jeb [[dancis|danči]], un tas darbojas [[Rīga|Rīgā]] kopš [[1988]]. gada

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Organizācijas pēc temata]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jānis Buiķis
|     vārds_orig = ''Ян Янович Буйкис''
|         attēls = Ян Буйкис.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Aknīste]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = drošības dienesta darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 [[Vulfila]] mēģina pievērst gotus [[Ariānisms|ariānismam]].]]
'''Goti''' bija viena no [[Ģermāņi|austrumģermāņu]] tautām, kam 3.—6. gadsimta [[Lielā tautu staigāšana|Lielās tautu staigāšanas]] laikā bija nozīmīga loma [[Eiropa|Eiropā]]. Goti ieradās Viduseiropā no [[Zviedrija]]s dienvidu reģioniem, ko pameta 2. gadsimtā, un ap 3. gadsimtu tie izvietojās plašā reģionā līdz [[Donava]]s lejtecei. Daļa gotu apmetās arī ap [[Melnā jūra|Melno jūru]]. Šīs kareivīgās cilts karapulki postīja [[Trāķija|Trāķiju]], [[Dākija|Dākiju]], [[Mazāzija]]s un [[Egeja]]s piekrastes pilsētas, bet 267. un 268. gadā viņi sagrāba un izpostīja [[Atēnas]] un arvien vairāk sāka apdraudēt [[Itālija|Itāliju]], līdz beidzot [[4. gadsimts|4. gadsimtā]] goti apvienojās ar vairākām citām ciltīm un izveidoja karalisti, kas pletās no [[Baltijas jūra|Baltijas]] līdz pat [[Melnā jūra|Melnajai jūrai]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pāls Benko
|     vārds_orig = ''Pal Charles Benko''
|         attēls = Benkő Pál (2005).jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Pāls Benko demonstrē savā vārdā nosaukto gambītu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Amjēna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2019
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}<br /> {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 84. vidusskola
| logo = R84vs_logo.jpg
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = Lielvārdes iela 141, [[Rīga]], [[Latvija]]
| schooltype =
| fundingtype = pašvaldības finansējums
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 57
| lats = 01
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 12
| longs = 25
| longEW = E
| opened =
| headmaster = Vineta Misgirda
| staff =
| teaching_staff = 109
| employees =
| grades = 1.—12.
| years =
| students = 1235 (2022)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = https://www.r84vs.lv
}}

sentences:
{{cita nozīme|kabarē|filmu|Mulenrūža (filma)}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Mulenrūža
| orig_nosaukums   = Moulin rouge
| attēls           = Moulin Rouge 1.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Mulenrūžas simbols Sarkanās dzirnavas
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Francija|Parīze|Klišī bulvāris 82|3s=Klišī bulvāris}}
| arhitekts        = ''Adolphe Willette'', ''Édouard Niermans''
| dibināšanas gads = {{dat|1889|10|6||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = http://www.moulinrouge.fr/
}}

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Mārtiņš Grundmanis
 |       vārds_orig =
 |           attēls = Mārtiņš Grundmanis.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dat|1913|11|18}}
 |          dz_viet =
 |          mir_dat = {{mdv|1944|11|30|1913|11|18}}
 |         mir_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
 |          tautība = Latvietis
 |           garums =
 |            svars =
 |              poz = {{basketbola pozīcija|a}}
 |          kar_sāk =
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola =
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom =
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga =
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts =
 |          dr_gads =
 |          dr_līga =
 |           dr_kom =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 =
 |          klubs 1 =
 |         kl_sez 2 =
 |          klubs 2 =
 |         kl_sez 3 =
 |          klubs 3 =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|LAT}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas = nē
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[basketbols]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold2|[[1935. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Šveice 1935]]}}
}}
'''Mārtiņš Grundmanis''' (dzimis {{dat|1913|11|18}}, miris {{dat|1944|11|30}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171205194723/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[basketbolists]], [[Latvijas basketbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences: '''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

sentences:
{{Valsts armijas infokaste
|country                     =
|name                        = Piedņestras Moldāvu Republikas bruņotie spēki
|native_name                 = Вооружённые силы Приднестровской Молдавской Республики (ВС ПМР)
|image                       =
|caption                     = Piedņestras Moldāvu Republikas bruņoto spēku emblēma
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = {{dat|1991|9|6}}
|current_form                =
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Tiraspole]]
|flying_hours                =
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          =
|commander-in-chief_title    =
|minister                    =
|minister_title              =
|commander                   =
|commander_title             =
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = 1 gads
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 4000
|ranked                      =
|reserve                     = 5-7,5 tūkstoši
|deployed                    =
|amount                      =
|percent_GDP                 =
|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           = [[Krievija]]
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related articles -->
|history                     = [[Piedņestras karš]]
|ranks                       =
}}
'''Piedņestras Moldāvu Republikas bruņotie spēki''' ({{val|ru|Вооружённые силы Приднестровской Молдавской Республики ВС ПМР}}) ir neatzītās [[Piedņestra|Piedņestras Moldāvu Republikas]] bruņots formējums. Tie tika izveidoti 1991. gada 6. septembrī, tās sastāvā ir 4000 karavīru (iespējams mobilizēt 5-7,5 tūkstošus).

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences: '''Sadursme''' jeb '''trieciens''' [[Klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īslaicīga mijiedarbība ar šo ķermeņu [[Ātrums|ātrumu]] krasu izmaiņu. Visās sadursmēs saglabājas kopējais [[impulss]].

sentences: '''Tauta''' ir daudznozīmīgs jēdziens, ar ko visbiežāk saprot kādas [[valsts]] vai citas politiskas vienības iedzīvotāju ([[pilsonis|pilsoņu]]) kopumu,<ref>Skatīt [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] 2. pantu — "Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai"</ref> vai arī [[etnoss|etnisku grupu]], kurai ir kopīga [[valoda]], [[kultūra]], [[teritorija]], [[reliģija]] un [[vēsture]]. Valoda ir viena no svarīgākajām tautas pazīmēm, lai gan tas nav viennozīmīgi, jo pastāv dažādas etniskas grupas, kas runā vienā un tajā pašā valodā.

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: '''Skalvji''' bija [[kurši]]em un [[prūši]]em radniecīga [[rietumbalti|rietumbaltu]] cilts. Skalvju zeme [[Skalva]] stiepās gar [[Nemūna]]s lejteci. [[Vācu ordenis]] Skalvu iekaroja 1276.—1277. gadā. Turpmākajos gados skalvju augstmaņi saņēma zemes īpašuma tiesības no ordeņa. Skalva smagi cieta ordeņa un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s karos. Pēdējo reizi skalvji rakstos pieminēti 1542. un 1563. gadā. Daļa skalvju [[pārtautošanās|pārtautojās]] un ieplūda [[Prūsijas lietuvieši|Prūsijas lietuviešos]], bet citi — [[Žemaiši|žemaišos]]. Mūsdienās Skalva atrodas [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] un Lietuvas [[Mazā Lietuva|Mazās Lietuvas]] teritorijās.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Nuevaviskaja
| official_name = ''Nueva Vizcaya''
| image_skyline = FvfAritao9991 02.JPG
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Aritao
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Nueva Vizcaya in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1839
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4813.88
| population_total = 497432
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 16 | latm = 29 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 09 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Bajombonga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 15
| p1 = '''15 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-NUV
| website                  = {{URL|http://www.nuevavizcaya.gov.ph/}}
}}
'''Nuevaviskaja''' ({{val|fil|Lalawigan ng Nueva Vizcaya}}, {{val|en|Province of Nueva Vizcaya}}, {{val|ilo|Probinsia ti Nueva Vizcaya}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 15 municipalitātē un sīkāk 275 barangajās. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bajombonga]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]], bet provincē dzīvo arī nozīmīga aborigēno tautu ifugao, isinaju, gadanu u.c. minoritāte.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences: '''Sociālā antropoloģija''' ir cilvēku [[Sabiedrība|sabiedrību]] un [[Kultūra|kultūru]] uzvedības modeļu izpēte. Sociālantropologi pēta cilvēku sociālo attiecību struktūru, tostarp [[Tradīcija|tradīcijas]], [[Ekonomika|ekonomisko]] un [[Politika|politisko]] darbību, [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], [[paražu tiesības]], iedibinātos patēriņa un apmaiņas modeļus, radniecības un ģimenes struktūru, attiecības starp dzimumiem, pusaudžu nobriešanu un [[Socializācija|socializāciju]], [[Reliģija|reliģiju]] utt. Pētījuma metodes sociālajā antropoloģijā ietver novērošanu, statistiskās aptaujas un intervijas.

sentences: '''Asfaltbetons''' jeb vienkārši '''asfalts''' ir būvmateriāls, ar [[dolomīts|dolomīta]] vai [[granīts|granīta]] šķembām un pildvielu (samaltu dolomītu) sajaukta [[bitumens|bitumena]] masa. Asfaltbetonu lieto autoceļu, pagalmu, ielu, tiltu segumos, kā arī rūpniecisko ēku grīdām un jumtiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences: '''Mu Arae d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Mu Arae]] vidēji 0,92 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,0666. 1 Gads uz planētas ilgst 310,547 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 165,9 reizes vairāk par [[Zeme|Zemi]]. Planētu atklāja 2006. gada 5.augustā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Pietraga Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Pietraga_Sarkanas_klintis.JPG
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Pietraga Sarkanās klintis
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 57 | plat_m  = 50 | plat_s = 37 | plat_NS = N
 | gar_d  = 24 | gar_m   = 29 | gar_s  = 06 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Ainažu pagasts}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}'''Pietraga Sarkanās klintis'''<ref name="Zbr">[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/biosferas_rezervati1/ziemelvidzemes_biosferas_rezervats/ Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts],</ref> ir Burtnieku svītas [[smilšakmens]] klintis jeb krauja, kas atrodas [[Salaca]]s kreisajā krastā.<ref name="Vietas">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |title=Vietas. Latvijas ceļvedis |access-date={{dat|2015|03|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305100832/http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tās paceļas upes līkumā kā izvirzīts klinšains rags. Valsts nozīmes [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[dabas piemineklis|aizsargājams dabas piemineklis]]. Ietilpst [[Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts|Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā]].<ref name="Zbr"/> Administratīvi ietilpst [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Ainažu pagasts|Ainažu pagastā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Banahau
| Nosaukums2       = ''Banahaw''
| Photo            = Bundok Banahaw.jpg
| Paraksts         = Banahau vulkāns no Sampaloka ezera puses
| Augstums         = 2170
| Relatīvais_augstums = 1919
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 04 |lats=03 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 29 |longs= 33 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1909}}
| First ascent         =
}}
'''Banahau''' ({{val|fil|Bundok Banahaw}}, {{val|en|Mount Banahaw}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienviddaļā starp [[Bajas ezers|Bajas ezeru]] ziemeļos un [[Tajabasas līcis|Tajabasas līci]] dienvidos, administratīvi atrodas uz [[Kesona]]s un [[Laguna]]s provinču robežas. Vulkānam trīs virsotnes, augstākā no tām — Banahau 2170 m vjl, bet divas pārējās — Lukbans 1875 m austrumos un Sankristobals 1470 m rietumos. Agrāk Banahau krāteri pildīja ezers, bet 1730. gada izvirdumā tas noplūda, nopostot Sariajas pilsētu dienvidos no vulkāna. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1909. gadā; kopš tā laika snaudošs.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273050 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Banahaw]</ref> Vulkāns tiek uzskatīts par svētu vietu, to bieži apmeklē svētceļotāji. Vulkāna apkārtnē kopš 1921. gada izveidota aizsargājama dabas teritorija Banahau—Sankristobala aizsargātā ainava.<ref>[https://fpe.ph/conservation_site/location_details/mt.-banahaw-san-cristobal-protected-landscape-lagunaquezon Mt. Banahaw-San Cristobal Protected Landscape, Laguna/Quezon]</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|jēdzienu bioloģijā un ķīmijā|DNS (nozīmju atdalīšana)|DNS}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ua
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Hostmaster Ltd.]]
|sponsors              = [[Communication Systems]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Ukraina|Ukrainu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Ukrainā
|struktūra           = Otrā līmeņa privāti apakšdomēni tiek reģistrēti tikai atbilstošo preču zīmju īpašniekiem.
|dokumenti             = [http://www.nic.net.ua/documents/ Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.net.ua/ .ua NIC]
|
}}

sentences:
{{citas nozīmes|upi Vidzemē|Abuls (nozīmju atdalīšana)|Abuls}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Abuls
|attēls=Trikāta, sild üle Abulsi jõe.jpg
|paraksts=Trikāta. Tilts pār Abula upi.
|garums=52
|baseins=430
|gada_notece=
|izteka=[[Brantu pagasts]]
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  = 30,2
|iztekas_augstums  = 162
|kritums = 129
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=[[Dranda]], [[Nigra]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Puto sala
|attēls              = Île de Puteaux 004.JPG
|attēla paraksts     = Puto salas ziemeļrietumu daļa
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Parīze#Francija
|mark                = Red pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums = ''Île de Puteaux''
|izvietojums         = [[Sēna]]
|arhipelāgs          =
|latd=48|latm=52|lats=53|latNS=N |longd=2|longm=14|longs=58|longEW=E
|platība             =
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Francija
|valsts adm vienības tips = Reģions, Departaments
|valsts adm vienība       = [[Ildefransa]], [[Odesēna]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Ostriches cape point cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Dienvidāfrikas strauss]] (''Struthio camelus australis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | kārta=Struthioniformes
 | kārta_lv=Strausveidīgie
 | dzimta=Struthionidae
 | dzimta_lv=Strausu dzimta
 | dzimta_r=Strausi
 | ģints=Struthio
 | ģints_lv=Strausi
 | suga=Struthio camelus
 | suga_lv=Strauss
 | binomial=Struthio camelus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| izplatība =

{{legend|red|'''Dienvidāfrikas strausa''' izplatība}}
{{legend|cyan|'''Somālijas strausa''' izplatība}}
{{legend|#FF7F00|'''Ziemeļāfrikas strausa''' izplatība}}
{{legend|yellow|'''Masaju strausa''' izplatība}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Jūrmalas pilsētas daļu|Pumpuri (nozīmju atdalīšana)|Pumpuri}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pumpuri
|attels             =
|paraksts           = Priedes Pumpuru kāpās
|karte              =
|paraksts2          = Pumpuru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,7km2
|iedzivotaju_skaits = 523 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               = Vilciens ([[Pumpuri (stacija)|Pumpuru stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2008
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Arianespace SA''' ir [[Francija]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]] [[nesējraķete|nesējraķešu]] ražošanu, palaišanu un mārketingu. Dibināts 1980. gadā.

labels: Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture ReliÄ£ija Sports Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Notikumi KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla Daba Sports Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika MÄksla Daba Politika VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika VÄsture KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Politika Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika Daba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Latvija KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Sports Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Latvija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Sports SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla CilvÄki KultÅ«ra VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija Notikumi KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra MÄksla Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Sports MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Daba VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Politika CilvÄki Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VÄsture Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Politika Latvija Latvija KultÅ«ra MÄksla JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba CilvÄki VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija VÄsture Daba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Politika CilvÄki Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla JÄdzieni VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Sports Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba Daba Daba CilvÄki Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Politika Latvija Sports Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba Latvija Daba Sports KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki VÄsture MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija MÄksla VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki CilvÄki CilvÄki Sports Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija JÄdzieni MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Sports Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Sports Latvija SabiedrÄ«ba Politika Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra MÄksla MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Sports CilvÄki Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Daba Notikumi KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports Sports KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Sports Daba Latvija MÄksla KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba VÄsture Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija MÄksla Politika KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Daba Sports Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Sports Daba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture JÄdzieni VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Daba Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Latvija Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports MÄksla ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Latvija MÄksla CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Latvija VÄsture Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba Latvija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas