sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Coelacanth.png
| att_nosaukums = [[Latimērija]] (''Latimeria chalumnae'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Coelacanthimorpha
|      klase_lv = Celakantveidīgās
|      binomial = Coelacanthimorpha <small>Betancur-R et al., 2013</small>
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Latimeriidae}}
* † {{TaksoSaite|Coelacanthidae}}
* † {{TaksoSaite|Diplocercidae}}
* † {{TaksoSaite|Hadronectoridae}}
* † {{TaksoSaite|Mawsoniidae}}
* † {{TaksoSaite|Miguashaiidae}}
* † {{TaksoSaite|Laugiidae}}
* † {{TaksoSaite|Rhabdodermatidae}}
* † {{TaksoSaite|Whiteiidae}}
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Coelacanthida'', ''Actinistia''
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q50377630}}
'''2018. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 22. aprīlī. Tā bija 104. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības un tās bija 18. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{otheruses4|senprūšu zemi|Bārta (nozīmju atdalīšana)|Bārta}}

sentences:
'''1937. gada Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition Internationale des Arts et Techniques dans la Vie Moderne}}) bija [[Pasaules izstāde]], kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1937]]. gada 25. maija līdz 25. novembrim. Izstādes uzsvars bija uz mākslas un tehnikas nozīmi modernajā dzīvē, tajā piedalījās 44 valstis, īpaša sacensība izvērtās starp pretī stāvošajiem [[PSRS]] un [[Trešais Reihs|Trešā Reiha]] paviljoniem.
Izstādes halles bija izvietotas ap [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]] [[Marsa lauks|Marsa laukā]] (''Champ-de-Mars''), [[Trokadero pils]] (''palais du Trocadéro'') dārzā  un [[Sēna]]s krastos, kopumā aizņemot 101 [[hektārs|hektāru]]. To apmeklēja 34 miljoni skatītāju, ieejas biļete dienā maksāja 6 [[Franks (naudas vienība)|frankus]].

sentences: '''26. marts''' ir gada 85. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (86. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{Cita nozīme|kartogrāfu|iespiedēju ar līdzīgu uzvārdu|Nikolajs Mollīns}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Augusts Mellīns
|     vārds_orig = ''Ludwig August Mellin''
|         attēls = Ludwig August von Mellin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Tuhala, [[Igaunijas guberņa]] (tagad [[Harju apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1835
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = Kartogrāfija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Boloņas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ludvigs Augusts Mellīns''' ({{val|de|Ludwig August Mellin}}; dzimis {{dat|1754|1|3}}, miris {{dat|1835|3|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedrisks darbinieks, kartogrāfs.

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hypomesus transpacificus.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas salaka]] (''Hypomesus transpacificus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|      megaklase = Osteichthyes
|   megaklase_lv = Kaulzivis
|      virsklase = Actinopterygii
|   virsklase_lv = Starspurzivis
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|     apakšklase = Neopterygii
|  apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|     infraklase = Teleostei
|  infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|        kohorta = Euteleosteomorpha
|     kohorta_lv = Progresīvo kaulzivju kohorta
|   apakškohorta = Protacanthopterygii
|apakškohorta_lv = Lašu apakškohorta
|       binomial = Protacanthopterygii <small>([[P.H.Greenwood]], 1966)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ukrainas Nacionālā policija
| abbreviation =
| patch = Patch Police of Ukraine.svg
| patchcaption = Uzšuve
| logo = Ukrainian National Police logo.svg
| logocaption = Logo
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = ''Служити та захищати''<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/692/2015/sp:dark?dark=0#n49:~:text=%22%D0%A1%D0%9B%D0%A3%D0%96%D0%98%D0%A2%D0%98%20%D0%A2%D0%90%20%D0%97%D0%90%D0%A5%D0%98%D0%A9%D0%90%D0%A2%D0%98%22</ref>
| mottotranslated = "Kalpot un aizsargāt"
| mission =
| formedyear = 2015. gada 2. jūlijā<ref>http://www.pravda.com.ua/news/2015/07/2/7073205/</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 = [[Ukrainas milicija]]
| dissolved =
| superseding =
| employees = 191 431<br />
* 166 675 policisti
* 24 756 civilie darbinieki
| volunteers =
| budget = 68,6 miljardi [[Ukrainas hrivna|UAH]] (2023)<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/file/text/101/f520903n175.xlsx</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 603 628 [[km²]]
| sizepopulation = 41 588 400
| legaljuris = {{flag|Ukraina}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = Akadēmiķa Bohomoleca iela 10, [[Kijiva]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Vadītājs
| minister1name = [[Ivans Vihivskis]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype = Teritoriālo nodaļu skaits
| stations = 27<ref>http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/730-2015-%D0%BF</ref>
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 17 840
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 57
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 10<ref>https://espreso.tv/news/2018/03/23/ukrayina_prydbaye_55_gelikopteriv_francuzkogo_vyrobnyctva_dlya_ryatuvalnykiv_mvs</ref>
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 25
| animal2type = Suņi
| animals2 = 1240
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.npu.gov.ua/|npu.gov.ua}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ukrainas Nacionālā policija''' ({{val|uk|Національна поліція України, НПУ}}) ir [[Ukraina]]s vienīgais valsts [[policija]]s dienests. Tā tika izveidota 2015. gada 2. jūlijā, kā daļa no [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidenta]] [[Petro Porošenko]] uzsāktajām reformām pēc [[Eiromaidans|Eiromaidana]], lai aizstātu iepriekšējo Ukrainas valsts policijas dienestu, [[Ukrainas milicija|miliciju]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.interfax.com.ua/news/general/302303.html|title=Law on national police enacted in Ukraine|website=Interfax-Ukraine|access-date=2023-06-19|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.yahoo.com/ukraine-launches-western-style-police-force-set-marker-133852935.html|title=Ukraine launches Western-style police force to set a marker for reform|website=Yahoo News|access-date=2023-06-19|date=2015-07-06|language=en-US}}</ref> 2015. gada 7. novembrī visi atlikušie milicijas darbinieki tika nosaukti par Nacionālās policijas "pagaidu strādājošiem" darbiniekiem.<ref name=":0" />

sentences:
'''Tehnoloģiju inovācija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]] ''novus'' - jauns) apzīmē jauninājumu, jaunievedumu.<ref>D. Vilnis „Inovācijas pasaulē, Eiropā, Latvijā”, Rīga: LZA EI, Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūts, 2003</ref>
Tehnoloģiju [[inovācija]]s ir process, darbība, inovācijas kā galarezultāts (jauna prece, jauns pakalpojums, jaunievedumi, izmaiņas tehnoloģijās, sabiedrības dzīvē u.c.). Tehnoloģiju inovācijas pamatā ir uzlabot kādu jau esošu produktu, pārveidojot to atbilstoši mūsdienu sabiedrības prasībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Aconit.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Aconitum napellus|Zilā kurpīte}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Aconitum
|         ģints_lv =Kurpītes
|             suga =A. napellus
|          suga_lv =Zilā kurpīte
|         binomial =Aconitum napellus L.
|      kategorijas = nē
}}
[[File:Aconitum napellus MHNT.BOT.2007.52.9.jpg|thumb|''Aconitum napellus'']]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''RZD Arena''
|attēls            = Lokomotiv Stadium.jpg
|valsts            = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|pilsēta           = Maskava
|adrese            =
|celtniecība-no    = 2000
|pabeigts          =
|atklāts           = 2002
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         = 150
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 104 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 27 320
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Maskavas "Lokomotiv"]]'' ([[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''RZD Arena''''' ir [[stadions]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Stadionā ir 27 320 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Maskavas "Lokomotiv"]]''.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Irvings Saladino
 |      vārds_orig = ''Irving Saladino''
 |          attēls = Osaka07 D5M Irving Saladino.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Irvings Saladino 2007. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|1|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|Panama|Panama|2s=Panama (pilsēta)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PAN}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/saladino-irving-1116396/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120723001305/http://www.london2012.com/athlete/saladino-irving-1116396/|archivedate={{dat|2012|07|23||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medaļu infodaļa
|turnīrs1= [[Olimpiskās spēles]] |zelts1= 1 |sudrabs1= 0 |bronza1= 0
|turnīrs2= Pasaules čempionāts |zelts2= 1 |sudrabs2= 0 |bronza2= 0
}}
}}
'''Irvings Saladino''' ({{val|es|Irving Jahir Saladino Aranda}}; dzimis {{dat|1983|1|23}}) ir [[Panama]]s [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bigger Than Life''
| operators =
| attēls = Bigger Than Life poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents = [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]]
| scenārijs = * Sirils Hjūms
* Ričards Meibaums
| aktieri = * Džeimss Meisons
* [[Bārbara Raša]]
* [[Volters Matau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bigger Than Life''
| studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošana = {{Filmas datums|1956|8|2}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Bigger Than Life''''' ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]], [[Bārbara Raša]] un [[Volters Matau]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čūskas acis
| operators =
| attēls = SnakeEyesPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = Braiens De Palma
| scenārijs = [[Deivids Keps]]
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Stens Šo]]
* [[Kevins Danns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Snake Eyes''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Paramount Pictures''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|8|7}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|103,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1023431173/|title=Snake Eyes |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čūskas acis"''' ({{Val|en|Snake Eyes}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un producents ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Džons Hērds]], [[Karla Gugino]], [[Stens Šo]] un [[Kevins Danns]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīstieties, Robinsoni!
| attēls                   = Meet the robinsons.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Meet the Robinsons''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Stīvens Andersons]]
| producents               = [[Dorotija Makkina]]
| scenārija autors         =
* [[Džons A. Bernšteins]]
* [[Mišela Sprica]]
* [[Dons Hols]]
* [[Neitans Greno]]
* [[Džo Mateo]]
* Stīvens Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Džordans Fraijs]]
* [[Veslijs Singermans]]
* [[Hārlands Viljamss]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Stīvs Andersons]]
* [[Andžela Baseta]]
* [[Ādams Vests]]
* [[Lorija Metkalfa]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|3|23|Apvienotā Karaliste|2007|3|30|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/meet-robinsons-2007|title=Meet the Robinsons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2014|12|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141202112235/http://bbfc.co.uk/releases/meet-robinsons-2007}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|169,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meettherobinsons.htm|title=Meet the Robinsons|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Apollo_of_the_Belvedere.jpg
| image_size=
| title=''Belvederes Apolons''
| artist=[[Leohars]]
| year= ap 350. – 325. gadu p.m.ē.
| type=oriģinālā [[bronza]], kopija [[marmors]]
| height=224 cm
| museum={{vieta|Vatikāns|Vatikāna muzeji}}
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Triumfa arka
|native_name   = ''Arc de Triomphe''
|image         = Arc de Triomphe, Paris 21 October 2010.jpg
|caption       =
|map_image     = Parīze
|map_text      =
|map_width     =
|latd = 48 | latm = 52 | lats = 25.68 | latNS = N
|longd = 2 | longm = 17 | longs = 42 | longEW = E
|location      = {{vieta|Francija|Parīze}}
|designer      =
* [[Žans Šalgrēns]]
* [[Luijs Etjēns Eriko de Tjiri]]
|type          = [[Triumfa arka]]
|material      =
|area          =
|length        =
|width         = 45 m
|height        = 50 m
|begin         = {{dat|1806|8|15|N|bez}}
|complete      =
|open          = {{dat|1836|7|29|N|bez}}
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Triumfa arka''' ({{val|fr|Arc de Triomphe}}, ''Arc de Triomphe de l'Étoile'') ir viens no populārākajiem pieminekļiem [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Tas atrodas [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] laukuma (''Place Charles de Gaulle'') centrā, [[Elizejas lauki|Elizejas lauku]] rietumos. Savukārt [[Luvra]]s rietumos atrodas cita (mazāka) arka — ''Arc de Triomphe du Carrousel''. Piemineklis veltīts tiem karotājiem, kas cīnījās un mira cīņās [[Franču revolūcija]]s un [[Napoleona kari|Napoleona karos]]. Pie arkas atrodas [[Pirmais pasaules karš|Pirmajā pasaules karā]] bojā gājušā nezināmā kareivja kaps. Triumfa arka ir 50 m augsta, 45 m plata un 22 m dziļa. Pieminekļa būvniecība tika sākta {{dat|1806|8|15||bez}} un pabeigta — {{dat|1836|7|29||bez}}. Līdz 1982. gadam tā bija lielākā [[triumfa arka]] pasaulē, taču tad to pārspēja [[Phenjana|Phenjanā]], [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]], uzbūvētā triumfa arka.

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| autors =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| rinda = Caryophyllales
| dzimta = Amaranthaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta_lv = Amarantu dzimta
| ģints = Atriplex
| ģints_lv = Balodenes
| binomial = Atriplex
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = [[Jūrmalas balodene]] (''Atriplex littoralis'')
| attēls = Atriplex littoralis 89-08.jpg
}}'''Balodenes''' ({{val|la|Atriplex}}) ir plaši izplatīta augu ģints. Tajā ietilpst daudzi [[Tuksnesis|tuksneša]] un jūras [[piekraste]]s augi un [[halofīti]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=106630|title=Chenopodium in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-04-05}}</ref> Pēc [[APG II sistēma]]s balodenes ir klasificētas [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtā]] (''Amaranthaceae''), taču pēc dažām taksonomiskām sistēmām balodenes tiek klasificētas atsevišķā dzimtā — balandu dzimtā (''Chenopodiaceae'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Beatriz at Dinner''
| operators =
| attēls = Beatriz at Dinner.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Migels Arteta]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Salma Hajeka]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Konija Britone]]
* [[Džejs Duplass]]
* [[Eimija Landekere]]
* [[Kloē Seviņī]]
* [[Deivids Varšovskis]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Beatriz at Dinner''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Killer Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Roadside Attractions''
* ''FilmNation Entertainment''
* ''Elevation Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 83 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1258325505/|title=Beatriz at Dinner |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Beatriz at Dinner''''' ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Migels Arteta]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Salma Hajeka]], [[Džons Litgovs]], [[Konija Britone]], [[Džejs Duplass]], [[EImija Landekere]], [[Kloē Seviņī]] un [[Deivids Varšovskis]].

sentences:
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus linifolius RF.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus linifolius
| autors = (Reichard) Bässler
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga_lv = Kalnu dedestiņa
| suga = Lathyrus linifolius
| sinonīmi =
Lathyrus montanus Bernh.
| kategorijas = nē
}}
'''Kalnu dedestiņa ''' (''Lathyrus linifolius'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā aug tuvu [[areāls|areāla]] austrumu robežai un ir reti sastopama. Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 2. kategorijā, Baltkrievijas un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 376. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Aizputes lidlauks
| attels                     =
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVAA
|lat_deg=56|lat_min=41|lat_sec=49|lat_dir=N
|lon_deg=21|lon_min=37|lon_sec=44|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Aizpute
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Lažas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]]
| elevation-f                = 233
| elevation-m                = 71
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 15/33
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 400
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Aizputes lidlauks''' (ICAO: '''EVAA''') ir nesertificēts [[lidlauks]] [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. Izvietojies [[Lažas pagasts|Lažas pagastā]] pie autoceļa [[P115]] {{nobr|3 km}} uz dienvidaustrumiem no [[Aizpute]]s pilsētas centra. Lidlaukā ir viens {{nobr|400 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats asfalta seguma skrejceļš.<ref>[http://myairfields.com/item/aizpute-1533/ MyAirfields.com Aizpute (15/33)]{{Novecojusi saite}}</ref> Lidlauks izbūvēts padomju laikā starp 1975. un 1985. gadu un tika izmantots kā lauksaimniecības lidlauks.<ref>[https://www.forgottenairfields.com/airfield-aizpute-666.html Abandoned, forgotten and little known airfields in Europe. Aizpute]</ref> Lidlauka perons tiek izmantots kā autostāvvieta.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Pēteris Ozoliņš
 | attēls                  = Pēteris Ozoliņš, aktieris (1864-1938).jpg
 | attēla izmērs           = 200px
 | komentārs               = Pēteris Ozoliņš ap 1895. gadu
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1864|8|30}}
 | dz. vieta               = [[Vidrižu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1938|12|24|1864|8|30}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = [[1885]] — [[1913]]
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Pēteris Ozoliņš''', pseidonīms '''Vidridžu Pēteris''' (1864-1938), bija [[Latvija|latviešu]] aktieris un trešais [[Rīgas Latviešu teātris|Rīgas Latviešu teātra]] direktors. P. Ozoliņa vadībā Latviešu teātris izauga par visas tautas teātri. Līdz ar [[Jēkabs Duburs|Jēkabu Duburu]] un [[Aleksis Mierlauks|Aleksi Mierlauku]] viens no populārākajiem latviešu aktieriem 19. gadsimta beigās.

sentences:
savā inaugurācijā sniedzam [[Latvijas prezidents|Valsts prezidenta]] svinīgo solījumu]]
'''Inaugurācija''' (no {{val|la|inaugurare}} — 'iesvētīt') ir valsts galvas ([[prezidents|prezidenta]]) vai citas augstas amatpersonas amatā stāšanās [[ceremonija]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Sailor Moon''
| show_name_2          = 美少女戦士セーラームーン
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Sailor Moon Japanese stylized.png
| caption              = logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 200
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1992|3|7|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|1997|2|8|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          = ''[[Sailor Moon Crystal]]''
| related              =
| website              = http://sailormoon-official.com/
| production_website   =
}}
'''''Sailor Moon''''' ({{val|ja|美少女戦士セーラームーン Bishōjo senshi Sērā Mūn}}, ''Daiļā cīnītāja Sailor Mūna'') ir 1992. gada [[anime]], [[manga]] un [[datorspēle|datorspēļu]] franšīze ko izveidoja japāņu māksliniece [[Naoko Takeuči]]. 2014. gadā animei iznāca turpinājums ''[[Sailor Moon Crystal]]''.

sentences:
[[Kategorija:Krievi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc tautības un nodarbošanās]]

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cha Cha Real Smooth''
| operators =
| attēls = Cha Cha Real Smooth (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kūpers Raifs]]
| producents =
| scenārijs = Kūpers Raifs
| aktieri = * Kūpers Raifs
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cha Cha Real Smooth''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Apple TV+]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2022|6|17|ASV}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cha Cha Real Smooth''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kūpers Raifs]]. Filmā galvenās lomas atveido Raifs un [[Dakota Džonsone]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsaja
| native_name    =  ''Hvalsey''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey Church 2014 02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas apmetnes drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828611 | latNS  = N
| longd = 45.782778 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 10. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsaja''' ({{val|dk|Hvalsey}}) ir [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] apmetnes drupas salas dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Valsaja ir vienas no vislabāk saglabātajām vikingu apmetņu atliekām Grenlandē, sevišķi atzīmējamas [[Valsajas baznīca|Valsajas baznīcas]] drupas. Pēc [[sāga|sāgu]] ziņām, apmetni nodibinājis [[Ēriks Rudais|Ērika Rudā]] tēvocis. 14. gadsimtā tā piederēja Norvēģijas karalim. Valsajas baznīcā 1408. gadā notika kāzas, kas ir pēdējais dokumentētais notikums Grenlandes vikingu vēsturē. 15. gadsimta vidū neskaidru iemeslu dēļ vikingu apmetnes Grenlandē iznīka.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Dosē''' (''Jean Dausset''; dzimis {{dat|1916|10|9}} [[Tulūza|Tulūzā]], miris {{dat|2009|6|6}}) bija [[Francija|franču]] [[imunoloģija|imunologs]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Y)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(Y,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zilganzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, pumpurveida agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.701 nε = 1.782
|pleohroisms=
|blīvums=3,69
}}
__NOTOC__

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bafija pret vampīriem
| attēls                   = Buffy The Vampire Slayer Movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Buffy the Vampire Slayer''
| žanrs                    = šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Frena Rubela Kuzui]]
| producents               =
* [[Hovards Rozenamns]]
* [[Kezs Kuzui]]
| scenārija autors         = [[Džoss Vedons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kristija Svonsone]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Pols Rubenss]]
* [[Lūks Perijs]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Deivids Ārkets]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Sandollar]]''
* ''[[Kuzui Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1992|7|31}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/buffy-vampire-slayer-1992|title=Buffy the Vampire Slayer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 10, 2019|archive-date={{dat|2019|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190511131102/https://www.bbfc.co.uk/releases/buffy-vampire-slayer-1992}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffythevampireslayer.htm|title=Buffy the Vampire Slayer|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Bafija pret vampīriem''' ({{val|en|Buffy the Vampire Slayer}}) ir 1994. gada ASV šausmu kinokomēdija, kuras režisore ir [[Frena Rubela Kuzui]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristija Svonsone]], [[Donalds Saterlends]], [[Pols Rubenss]], [[Lūks Perijs]], [[Ritgers Hauers]] un [[Deivids Ārkets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|7|31||bez}}.

sentences: '''Karagūsteknis''' ir [[persona]], parasti [[kaujinieks]], kas [[karš|kara]] apstākļos ir saņemta gūstā un nonākusi nebrīvē.

sentences: '''1900. gada Pasaules izstāde''' ({{val|fr|Exposition universelle de 1900}}) bija [[pasaules izstāde]], kas norisinājās [[Francija]]s galvaspilsētā [[Parīze|Parīzē]] no [[1900]]. gada 14. aprīļa līdz 12. decembrim, lai atzīmētu pagājušā gadsimta sasniegumus un paātrinātu attīstību nākamajā gadsimtā. Izstādē, kuru apmeklēja gandrīz 50 miljoni, tika demonstrēti daudzi tehnoloģiski jauninājumi, tostarp [[Parīzes Lielais panorāmas rats]], kustīgā ietve, [[dīzeļdzinējs|dīzeļdzinēji]], skaņu [[Kinofilma|filma]]s, [[eskalators|eskalatori]] un [[telegrafons]] (pirmais magnētiskais audio ierakstītājs). Izstāde pievērsa starptautisku uzmanību arī [[jūgendstils|jūgendstilam]]. Turklāt tā demonstrēja Franciju kā lielu koloniālo spēku, izmantojot daudzos paviljonus, kas tika uzcelti [[Trokadero]] pils kalnā. Galvenās struktūras, kas palikušas no ekspozīcijas līdz mūsdienām ir [[Lielā pils (Parīze)|Lielā pils]], [[Mazā pils (Parīze)|Mazā pils]], [[Aleksandra III tilts]], Orsē dzelzceļa stacija (tagadējais [[Orsē muzejs]]), divas sākotnējās ieejas [[Parīzes metro]] stacijās un [[Eifeļa tornis]]. Pasaules izstādes ietvaros tika organizētas arī [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpiskās spēles]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Kapsētas infokaste
| name        = Glasnevinas kapsēta
| native_name = ''Glasnevin Cemetery/Reilig Ghlas Naíon''
| image       = Historic_Ireland_-_Glasnevin_Cemetery_Is_a_Hidden_Gem_And_Well_Worth_a_Visit_(5544825503).jpg
| imagesize   =
| caption     = Maikla Kollinsa kaps pie infocentra
| map_type    = Īrija
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1832
| country     =
| location    = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| coordinates =
| latd  = 53.372222 | latNS  = N
| longd = 6.277778 | longEW = W
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 50 ha
| interments  = 1,5 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639644/glasnevin-cemetery 639644]
| political   =
}}

sentences: '''Skepticisms''' ir pieeja informācijas izvērtēšanai un lēmumu pieņemšanai, kas prasa jebkuru apgalvojumu izvērtēt kritiski un lēmumu par tā patiesumu pieņemt tikai tad, kad iegūta un izvērtēta informācija, pierādījumi un alternatīvi skaidrojumi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.skepticisms.lv/faq |title=Skeptiskā biedrība. FAQ |access-date={{dat|2017|02|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170218022059/http://skepticisms.lv/faq/ |archivedate={{dat|2017|02|18||bez}} }}</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#E31837|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1969, 2019, 2022<ref>https://www.sportazinas.com/chiefs-treso-reizi-triumfe-super-bowl/</ref>, 2023<ref>https://sportacentrs.com/amerikanu_futbols/12022024-mahoumss_no_bezizejas_situacijas_pagarina</ref>)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4 (2019, 2020, 2022, 2023)|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Endijs Rīds|bg_color=#FFB612|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Kansas City Chiefs|logo=Kansas City Chiefs logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kanzassitijas "''Chiefs''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Brets Vīčs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Arrowhead Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 416|krāsas=sarkana, dzeltena, balta<br />{{color box|#E31837}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Hantu ģimene|prezidents=Marks Donovans|divīzijas tituli=15}}'''Kanzassitijas "Chiefs"''' ({{Val|en|Kansas City Chiefs}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Dalasas "Texans"'''. "Chiefs" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Arrowhead Stadium]]'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis četrās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās, pēdējo reizi 2023. gadā.

sentences: '''Kapitālieguldījumi''' jeb vienkārši '''ieguldījumi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=investments |title= Akadēmiskā terminu datubāze — investments |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2009. gada 11. maijā}}</ref> vai '''investīcijas''' ({{val|en|investments}}) ir [[nauda]]s vai citu [[aktīvi|aktīvu]] ieguldīšana [[komercija|komerciālā]] pasākumā ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]] vai kādu citu labumu.

sentences: '''Šujmašīna''' ir [[mašīna]], kas tiek izmantota, lai veiktu [[šūšana]]s darbus. Šūšanas procesā parasti tiek izmantots [[diegs]], kas caurvij [[audums|audumus]] ar dūrienu palīdzību. Šujmašīnas tika izgudrotas [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] laikā, lai palielinātu saražotās produkcijas daudzumu [[tekstilrūpniecība|tekstilrūpniecībā]]. Ir dažāda veida šujmašīnu modeļi, kuri tiek klasificēti mehāniskajās, elektromehāniskajās un datorizētajās šujmašīnās.

sentences:
{{Commonscat|Pittsburgh Penguins|Pitsburgas "Penguins"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Micron Technology Utah, LLC''
| native_name      =
| logo             = Micron Technology logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = [[Lehi]], [[Jūta]], {{USA}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = ''NAND'' zibatmiņa
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Micron Technology Utah, LLC''''' (agrākais nosaukums '''''IM Flash Technologies''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas ražo ''NAND'' [[zibatmiņa]]s [[mikroshēma]]s. Tas pieder [[pusvadītāji|pusvadītāju]] komponenšu ražotājam ''[[Micron Technology]]''. Uzņēmumu 2005. gadā dibināja ''[[Intel|Intel Corporation]]'' un ''Micron Technology''.<ref name=arstechnica1 />
Tā ražotne atrodas [[Lehi]], [[Jūta]]s štatā.

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
|election_name = 2024. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas
|country = Ķīnas Republikas
|type = presidential
|ongoing = no
|party =
|previous_election = 2020. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas
|previous_year = 2020
|next_election = 2028. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas
|next_year = 2028
|election_date = [[2024]]. gada [[13. janvāris]]
|registered = {{sk|19548531}}
|image_size = 150x150px
|image1 =
|colour1 = 1b9431
|nominee1 = '''[[Lai Čingte]]'''
|running_mate1 = '''[[Sjao Bikhima]]'''
(Demokrātiskā progresīvā partija)
|party1 = [[Demokrātiskā progresīvā partija]]
|popular_vote1 ='''{{sk|5586019}}'''
|percentage1 ='''40.05%'''
|image2 =
|colour2 = 000099
|nominee2 = [[Ho Jui]]
|running_mate2 = [[Čao Šaokans]]
(Gomiņdan)
|party2 = [[Gomiņdan]]
|popular_vote2 ={{sk|4671021}}
|percentage2 =33.49%
|image3 =
|colour3 = 28c8c8
|nominee3 = [[Ke Venže]]
|running_mate3 = [[Sintija Vu]]
(Taivānas tautas partija)
|party3 = [[Taivānas tautas partija]]
|popular_vote3 ={{sk|3690466}}
|percentage3 =26.46%
|map_image =ROC 2024 Presidential Election County level.svg|300px]]
|map_size =
|map_caption = Balsošanas situācija dažādās vietās Ķīnas Republikas 2024. gada prezidenta vēlēšanās
|title = prezidents
|before_election = [[Cai Inveņa]]
|before_party = Demokrātiskā progresīvā partija
|after_election =[[Lai Čingte]]
|after_party = Demokrātiskā progresīvā partija
| turnout = 71.86% ({{samazinājās}}3.04{{piezīme|pp|procentu punkti}})
}}
'''2024. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas''' ({{val|zh|第十六任中華民國總統、副總統選舉}}) bija astotās [[prezidents|prezidenta]] un viceprezidenta vēlēšanas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] vēsturē, kuras norisinājās {{dat|2024|01|13||bez}}.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://asia.nikkei.com/Politics/Taiwan-elections/Taiwan-sets-next-presidential-election-for-January-2024|title=Taiwan sets next presidential election for January 2024|work=Nikkei Asia|date=11 March 2023|access-date=18 March 2023}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2023-03-10 |title=Taiwan sets Jan 13, 2024 for presidential, legislative elections |url=https://www.taiwannews.com.tw/en/news/4831353 |access-date=2023-08-08 |website=Taiwan News}}</ref> Pašreizējā prezidente [[Cai Inveņa]] no [[Demokrātiskā progresīvā partija|Demokrātiskās progresīvās partijas]] (DPP) nevar atkārtoti kandidēt amata termiņu ierobežojumu dēļ. Vēlēšanas notika kopā ar parlamenta vēlēšanām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Grillparcers
|     vārds_orig = ''Franz Grillparzer''
|         attēls = Die Gartenlaube (1860) b 293.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pokomtuki''' (pazīstami arī kā ''Pocumtook'', ''Pokamtakuke'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] cilts, kas 17. gs sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa]]s štata rietumus, kā arī daļu no [[Konektikuta]]s un [[Vērmonta]]s štatiem.

sentences: '''6. augusts''' ir gada 218. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (219. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 147 dienas.

sentences:
[[File:El pesado del corazón en el Papiro de Hunefer.jpg|thumb|300px|Attēls uz papirusa no senās ēģiptiešu "Mirušo grāmatas" (ap 1275. gadu p.m.e.)]]
'''Papiruss''' ir biezs, [[papīrs|papīram]] līdzīgs materiāls, ko iegūst no papirusa auga. Pirmie papirusu izmantoja [[Senā Ēģipte|senie ēģiptieši]], to izmantoja [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. Senie Ēģiptieši to lietoja kā materiālu, uz kura raksta, un izmantoja arī [[laiva|laivām]], [[grozs|groziem]], [[sandales|sandalēm]]. Ķīmiski papiruss sastāv no 57% [[celuloze]]s, 27% [[Lignins|lignina]], 9% minerālu un 7% [[ūdens]].<ref>William H. Shepherd, [http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf The Preservation and Conservation of Papyri] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120121001948/http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf |date={{dat|2012|01|21||bez}} }} (2008)</ref> Plaši izmantots bija līdz 12. gadsimtam, kad lielos apjomos tika uzsākta [[papīrs|papīra]] ražošana. Tā ražošanas process tika rekonstruēts 20. gadsimta vidū.

sentences: '''Fotosfēra''' ir [[zvaigzne]]s redzamā virsma — tās [[atmosfēra]]s zemākais, blīvākais slānis, no kura nāk tās [[Starojums|starojuma]] galvenā daļa ([[redzamā gaisma]], [[ultravioletais starojums]], [[siltuma starojums]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ielu karaļi
 | oriģinālnos = ''Street Kings''
 |      attēls = Street KingsMP08.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Deivids Eijers]]
 |  producents =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Aleksandra Milčana]]
* [[Ervīns Stofs]]
 |   scenārijs =
* [[Džeimss Elrojs]]
* [[Kurts Vimmers]]
* [[Džeimijs Moss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Neomija Herisa]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2008|4|3|Holivuda|2008|4|11|ASV|2008|4|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008|title=Street Kings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 8, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106101857/http://bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=streetkings.htm|title=Street Kings (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 8, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|65,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ielu karaļi"''' ({{val|en|Street Kings}}) ir 2005. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir [[Deivids Eijers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Kiānu Rīvss]], [[Forests Vaitekers]], [[Hjū Lorijs]] un [[Neomija Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|3||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vīlandes aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Krustnešu, letgaļu un līvu karagājiens virzījās no Rīgas, Turaidas un Cēsīm uz Vīlandi [[Sakala]]s zemē.
|date=[[1211]]. gada marts
|place= [[Sakala]]
|result=tika ieņemta [[Vīlande]]s pils, sakalieši tika kristīti. Atbildes karagājienā sakalieši iebruka [[Imera]]s zemē.
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
 [[Tālava]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karaspēks
|commander1=Sakalas novadu vecākie [[Lembits]], Meme un citi
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]],
[[Kaupo]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vīlandes aplenkums''' notika 1211. gada martā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās [[Zobenbrāļu ordenis]] un viņu sabiedrotie līvi un leti, ko vadīja [[Cēsu Bertolds]], [[Rūsiņš]] un [[Kaupo]].
Krusta karotāji ar kaujas iekārtām aplenca un sešās dienās ieņēma [[Sakala]]s galveno [[Vīlande]]s pili un piespieda sakaliešus pieņemt kristīgo ticību. Atbildes karagājienā sakalieši iebruka [[Imera]]s zemē un nodedzināja Latviešu Indriķa baznīcu [[Rubene|Rubenē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/014_latv.htm |title=Indriķa hronika XIV. 10. |access-date={{dat|2009|08|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090630100449/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/014_latv.htm#re049 |archivedate={{dat|2009|06|30||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ziemeļkurzemes reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Ventspils|Inženieru iela 60}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2010
| closed              =
| demolished          =
| website             = www.ziemelkurzemesslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dizaineri]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc tautības]]

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Rīgas metro
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Rīga
|atklāts           =
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  = [[2002. gads|2002. gadā]]
|tika plān pabeigt = [[2021. gads|2021. gadā]] <ref group="P">Pēc oriģinālā projekta visas Rīgas metro sistēmas plānotais ekspluatācijā nodošanas gads.</ref>
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 8,3 km <ref group="P">Pirmās līnijas plānotais garums.</ref>
|līniju skaits     = 3
|staciju skaits    = 33
|depo              =
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        =
}}

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Mišna''' ({{val|he|משנה}} — 'atkārtošana') ir ievērojams rabīniskā [[jūdaisms|jūdaisma]] pamatkodekss un pirmais rakstu avots, kurā apkopota nerakstītā, mutvārdu [[Tora]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Puers''' ('''Pu-erh''') ir fermentēta [[tēja]], ko iegūst no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Juņnaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Party''
| operators =
| attēls = Party moviep.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Bleiks Edvardss]]
| producents = Bleiks Edvardss
| scenārijs = * Bleiks Edvardss
* Toms Valdmans
* Frenks Valdmans
| aktieri = * [[Pīters Selerss]]
* [[Klodīne Lonžē]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''The Party''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Party''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Bleiks Edvardss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pīters Selerss]] un [[Klodīne Lonžē]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransuā Anglērs
|     vārds_orig = ''François Englert''
|         attēls = Francois Englert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BEL}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kornela Universitāte]]
[[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
[[Telavivas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Fransuā Anglērs''' ({{val|fr|François, Baron Englert}}; dzimis {{dat|1932|11|6}}) ir beļģu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Pīters Higss|Pīteru Higsu]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]]-a [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/pasaule/nobela-premija-fizika-pieskirta-higsa-bozona-atklajejiem-14027887|title=Nobela prēmija fizikā piešķirta Higsa bozona atklājējiem|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/press.html|title=The Nobel Prize in Physics 2013|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus bergi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus bergi <small>(Obruchev, 1943)</small>
}}
'''''Psammosteus bergi''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1943. gadā kā ''Yoglinia bergi''. 1965. gadā Obručevs un [[Elga Mark-Kurika]] sugu ieskaitīja [[Psammosteji|psammosteju]] ģintī kā ''Psammosteus bergi''. Sugas [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]] no Eglinas upes ([[Želča]]s pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] ([[vidusdevons]], [[burtnieku svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus bergi'' nozīmē ''Berga'' [[Psammosteji|psammostejs]] (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam [[Ļevs Bergs|Ļevam Bergam]]). Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] ([[Igaunija|Igaunijā]] (pie [[Karksi-Nuija]]s), [[Latvija|Lavijā]] ([[Burtnieks|Burnieku ezera]] dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Varmes pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{Commons cat|Breeds|Dzīvnieku šķirnes}}
{{Commonscat|Breeds}}

sentences: Šī ir pašreiz Vikipēdijā izmantotās kategoriju hierarhijas augstākā kategorija.

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vāhdžīras pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Ķīna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 37.08722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.484167 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Pamirs]]/[[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Pasaules sistēmas pieeja''' ir [[pētniecības teorija]]s pieeja [[socioloģija|socioloģijā]] un citās zinātnēs, kuras galvenā būtība ir analizēt notiekošos procesus globālā kontekstā, apskatot vispasaules savstarpējo notikumu mijiedarbību un to radītās sekas. Pasaules sistēmas teorijas pieeja veidojusies gadsimtu ilgā laika posmā, piedaloties tās veidošanā dažādiem teorētiķiem, sākot no [[Ādams Smits|Ādama Smita]] un beidzot ar [[Makss Vēbers|Maksu Vēberu]]. Viens no spilgtākajiem pamatlicējiem ir [[Imanuels Valleršteins]]. Tieši visatpazīstamāko pasaules sistēmas pētniecības pieejas teoriju ir veidojis I. Valleršteins, kura pasaules sistēmas teorijas pieejas pamatā ir vēsturiskās socioloģijas interpretācijas analīze. Teorētiķis mūsdienu pasaules sistēmas pētniecības pieeju pirmsākumus saista ar [[16. gadsimts|16. gadsimtu]], kurš aizsākās ar [[Amerikas atklāšana|Amerikas atklāšanu]] un noslēdzās ar [[Anglija]]s revolūciju. Pasaules sistēmas teorija pieejas galvenais mērķis nav kalpot kā teorijai, bet gan kā pieejai pētīt un ietekmēt sociālo mijiedarbību un pasaulē notiekošo procesu iemeslus un sekas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Land Rover
| logo             =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1978]]<ref name="robson_">{{Grāmatas atsauce|title=The Rover company |first=Graham |last=Robson |publisher=Patrick Stephens |edition=2 |year=1981 |isbn=0850595436}}</ref>
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gejdona]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.hindu.com/thehindu/holnus/006200806021860.htm|title=Tata completes JLR buyout; appoints David Smith as CEO|accessdate=10 March 2011|newspaper=The Hindu|date=2 June 2008|archive-date={{dat|2012|02|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120224041946/http://www.hindu.com/thehindu/holnus/006200806021860.htm}}</ref>
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Ratans Tata]] (priekšsēdētājs Tata Motors)
Ralfs Spets (priekšsēdētājs Jaguar Land Rover)
Džons Edvards (globālais zīmola direktors)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.media.landrover.com/php/biographies.php?biography_id=178 |title=Global Brand Director, Land Rover: John Edwards |publisher=media.landrover.com |accessdate=10 March 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170702083624/http://media.landrover.com/php/biographies.php?biography_id=178 |archivedate={{dat|2017|07|02||bez}} }}</ref>
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automobilis|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Tata Motors]]
| num_employees    = 13,000
| parent           = [[Jaguar Land Rover]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.landrover.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Land Rover''' ir [[Lielbritānija|britu]] autobūves kompānija, kas specializējās ''premium'' klases paaugstinātas caurejamības [[Apvidus automobilis|apvidus automobiļu]] ražošanā. Kopš 2008. gada kompānija pieder [[Indija]]s kompānijai [[Tata Motors]]. Kompānija ietilpst grupas [[Jaguar Land Rover]] sastāvā.

sentences: '''Operācija ''Aderlass''''' (latviešu: Operācija "Asins nolaišana")<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-hopes-to-secure-information-on-cyclists-involved-in-blood-doping-investigation/|title=UCI hopes to secure information on cyclists involved in blood doping investigation|website=cyclingnews.com|access-date=15 May 2019|date=4 March 2019}}</ref> ir izmeklēšana [[Austrija|Austrijā]] un [[Vācija|Vācijā]] par iespējamu [[Dopings|dopinga lietošanu,]] ko organizēja vācu ārsts Marks Šmits no [[Erfurte]]s. Par iespējamiem Šmita klientiem nosaukti dažādu disciplīnu sportisti, kuri saņēma nelegālu [[Asins dopings|asins pārliešanu, lai uzlabotu sniegumu]], un vairāki no viņiem ir atzinušies.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = A_regalis.jpg
| att_nosaukums = Brūnā mušmire (''Amanita regalis'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Homobasidiomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmateņu rinda
| dzimta        = Amanitaceae
| dzimta_lv     = Mušmiru dzimta
| ģints         = Amanita
| ģints_lv      = Mušmires
| suga          = A. regalis
| suga_lv       = Brūnā mušmire
| binomial      = Amanita regalis
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Versiju pārvaldības sistēma''' (VPS) ir programmatūras rīks, kas palīdz organizēt kādas mainīgas informācijas vienības evolucionāru attīstību. Kā informācijas vienība var būt programmatūras [[pirmkods]], elektroniski dokumenti, grāmatas. VPS tiek uzglabātas dažādas dokumentu versijas. Ja ir nepieciešamība, var atgriezties pie agrākām versijām.

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krakovas Marijas bazilika
| image                 = Krakow-_Kosciol_Mariacki.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Krakovas Marijas bazilika
| map_type              = Polija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 50.061667 | latNS  = N
| longd = 19.939167 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Polija|Mazpolijas vojevodiste|Krakova}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[ķieģeļu gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1347. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Gilda
| operators =
| attēls = Gilda (1946 one-sheet poster - Style B).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Čārlzs Vidors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rita Heivorta]]
* [[Glenns Fords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gilda''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|3|14}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Gilda"''' ({{Val|en|Gilda}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Vidors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rita Heivorta]] un [[Glenns Fords]].

sentences: '''11. aprīlis''' ir gada 101. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (102. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 264 dienas.

sentences:
}}
{{legend|#a6a|[[Romas impērija]]}}
{{legend|#48a|[[Rietumromas impērija]]}}
{{legend|#bc4|[[Bizantijas impērija]]}}]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences:
]]
'''Viensliedes dzelzceļš''', arī '''monoreils''' ({{val|en|monorail}}), ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] transporta sistēma, kura balstīta tikai uz vienu [[sliede|sliedi]].<ref>[http://periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:25201|page:18 Sensacionāls transporta līdzekļa izgudrojums. Atpūta Nr. 475 (08.12.1933)]</ref><ref>[https://www.youtube.com/watch?v=WKfWkjpnbE0 Шаропоезд Н. Г. Ярмольчука, ВИДЕО.]</ref> Dažreiz par viensliedes dzelzceļu nepareizi sauc parastā dzelzceļa vienceļa līniju (viensliežu dzelzceļu), kur ir divas sliedes, bet tikai viena dzelzceļa līnija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zemesriekstu sviesta piekūns
| operators =
| attēls = The Peanut Butter Falcon poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Tailers Nilsons]]
* [[Maikls Švarcs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Zeks Gotsagens]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Brūss Derns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Peanut Butter Falcon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|9}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1309181441/|title=The Peanut Butter Falcon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zemesriekstu sviesta piekūns"''' ({{Val|en|The Peanut Butter Falcon}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisori ir [[Tailers Nilsons]] un [[Maikls Švarcs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zeks Gotsagens]], [[Šia Lebafs]], [[Dakota Džonsone]], [[Džons Hokss]] un [[Brūss Derns]].

sentences:
[[Kategorija:Virsnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Virsnieces]]
[[Kategorija:ASV virsnieki| Virsnieces]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fenantrēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Fenantrēna molekulas modelis
|citi nosaukumi=
|CAS numurs=85-01-8
|ķīmiskā formula=C14H10
|molmasa=178,23 g
|blīvums=1,18 g
|kušanas temperatūra=374 K (101 °C)
|viršanas temperatūra=605 K (332,6 °C)
|šķīdība ūdenī=1,6 mg/L
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristofs Frīdrihs Neanders
|     vārds_orig = Christoph Friedrich Neander
|         attēls = Christoph Friedrich Neander.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Iecava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]](tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1802
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Džons Voits]]
* [[Kimberlija Elisa]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Teds Levains]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Saimons Makbērnijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|7|30}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3412100609/|title=The Manchurian Candidate |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filma balstīta uz [[Ričards Kondons|Ričarda Kondona]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu un ir otrā šī romāna adaptācija pēc [[Džons Frankenheimers|Džona Frankenheimera]] [[Mandžūru kandidāts (1962. gada filma)|1962. gada filmas]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Merila Strīpa]], [[Līvs Šreibers]], [[Džons Voits]], [[Kimberlijs Elisa]], [[Džefrijs Raits]], [[Teds Levains]], [[Bruno Gancs]] un [[Saimons Makbērnijs]].

sentences: {{Commons category|Sports occupations and roles|Sporta profesijas un lomas}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lotariuss fon Malcāns
|     vārds_orig = ''Johann Lotharius von Maltzahn''
|         attēls = Johann Lotharius Friedrich von Maltzahn tot 1756.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Grūbenhāgenas pils, [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1756
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus serrata|suga_lv=Zāģzobainais ozols|binomial=Quercus serrata|attēls=Quercus serrata3.jpg|attēls2=Quercus serrata (22273500030).jpg}}
'''Zāģzobainais ozols''' ({{val-la|Quercus serrata}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna|Ķīnā]], [[Taivāna (sala)|Taivānā]], [[Japāna|Japānā]] un [[Koreja|Korejā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://oaks.of.the.world.free.fr/quercus_serrata.htm|title=Quercus serrata|website=oaks.of.the.world.free.fr|access-date=2023-09-03}}</ref>

sentences:
[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kazan''''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vakariņas idiotiem
| attēls                   = Dinner for schmucks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dinner for Schmucks''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džejs Roučs]]
| producents               =
* [[Valters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
* Džejs Roučs
| scenārija autors         =
* [[Deivids Guijons]]
* [[Maikls Hendelmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džefs Danems]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Parkes + MacDonald]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[BIG Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|7|30||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dinner-schmucks-2010-0|title=Dinner for Schmucks|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dinnerforschmucks.htm|title=Dinner for Schmucks (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vakariņas idiotiem"''' ({{val|en|Dinner for Schmucks}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Džejs Roučs]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Pols Rads]], [[Džefs Danems]], [[Brūss Grīnvuds]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|7|30||bez}}.

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Uzmanība''' ir īpašs apziņas stāvoklis, kas novirza un koncentrē cilvēka izzināšanas procesus uz pētāmajiem objektiem un parādībām realitātes pilnīgākai un precīzākai atspoguļošanai. Kaut gan uzmanība nav patstāvīgs izzināšanas process un kā atsevišķa psihiskā parādība neeksistē, tai ir būtiska loma kognitīvo procesu norisē, jo uzmanība ir saistīta ar visiem sensoriem un intelektuālajiem procesiem, īpaši tas ir attiecināms uz uztveri un sajūtām (Сорокун 2005).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .to
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Tonga Network Information Center''
|sponsors              = Tongas valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Tonga|Tongu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots dažādiem mērķiem, no kuriem tikai daži ir saistīti ar Tongu
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.tonic.to/ www.tonic.to]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Orius_insidiosus_from_USDA_2.jpg
| att_nosaukums = [[Orius insidiosus|Koku laupītājblakts]] (''Orius insidiosus'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta = Cimicoidea
| virsdzimta_lv = Asinsblakšu virsdzimta
| iedalījums    =
| binomial=Cimicoidea <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblakšu virsdzimta''' (''Cimicoidea'') ir [[blakšu kārta]]s (''Hemiptera'') virsdzimta, kas pieder pie [[asinsblakšveidīgo infrakārta]]s (''Cimicomorpha''). Šajā virsdzimtā ir apvienotas 7 mūsdienās dzīvojošas dzimtas.<ref name=ihs>[http://ihs.myspecies.info/taxonomy/term/83 The International Heteropterists' Society]</ref> Ik pa laikam sistemātiku papildina kāda jaunatklāta suga. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos jaunatklātā [[blaktis|blakšu]] suga ''[[Curalium cronini]]'' sistemātikā tika iekļauta 2007. gadā un tā ir vienīgā suga  ''[[Curaliidae]]'' dzimtā.<ref>[http://www.bioone.org/doi/abs/10.1603/0013-8746%282008%29101%5B20%3ACANFOH%5D2.0.CO%3B2?journalCode=esaa Annals of the Entomological Society of America]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Clark's Nutcracker - Nucifraga columbiana.jpg
 | att_nosaukums = [[Amerikas riekstrozis]] (''Corvus splendens'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Nucifraga
 |      ģints_lv = Riekstroži
 |      binomial = Nucifraga <small>([[Brisson]], 1760)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiaka
|attēls              = Road - Flickr - naql.jpg
|attēla paraksts     = Kodiakas ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]]
|arhipelāgs          = [[Kodiakas arhipelāgs]]
|latd=57|latm=28|lats= |latNS=N
|longd=153|longm=26|longs= |longEW=W
|platība             = 8 975
|garums              = 160
|platums             = 96
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 740
|blīvums             = 1,5
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiaka''' ({{val|en|Kodiak}}, {{val|ems|Qikertaq}}) ir sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]], [[Kodiakas arhipelāgs|Kodiakas arhipelāga]] lielākā sala un [[ASV]] otra lielākā sala. Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, ietilpst Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences: '''Jaunākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Die jüngere livländische Reimchronik'') ir trešā senākā [[Livonijas hronika]] aiz [[Vecākā atskaņu hronika|Vecākās atskaņu hronikas]] un [[Livonijas Indriķa hronika]]s par notikumiem, kas vēsta par notikumiem [[Livonijas konfederācija]]s valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Etiķskābes struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Etānskābe
Metānkarbonskābe
|      ķīmiskā formula = CH3COOH
|              molmasa = 60,05
|              blīvums = [[šķidrums]] 1049 kg/m3
[[cietviela]] 1266
|  kušanas temperatūra =289,6 K (16,5 °C)
| viršanas temperatūra =391,2 K (118,1 °C)
}}

sentences: '''Komposts''' (no {{val|la|compositus}} — ‘saliktais’) ir organisks [[augsne]]s  ielabošanas līdzeklis, kuru pievieno augsnei, lai saglabātu un uzlabotu tās fizikālās un ķīmiskās īpašības un bioloģisko aktivitāti. Kompostu iegūst, kompostējot bioloģiski sadalāmos [[atkritumi|atkritumus]]. Komposts tiek izmantots kā augsnes auglības uzlabotājs dārzkopībā, apkārtnes labiekārtošanā, pilsētu apzaļumošanā un organiskajā lauksaimniecībā, samazinot atkarību no komerciāliem, ķīmiskiem mēslojumiem.<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=US EPA |title=Composting At Home |url=https://www.epa.gov/recycle/composting-home |website=www.epa.gov |language=en |date={{dat|2013|4|17||bez}}}}</ref> Kompostēšana ir nozīmīga atkritumu pārvaldības sastāvdaļa, jo 20% atkritumu ir kompostējami materiāli.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Do Biodegradable Items Degrade in Landfills? |url=https://www.thoughtco.com/do-biodegradable-items-really-break-down-1204144 |language=en}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |last1=US EPA |title=Reducing the Impact of Wasted Food by Feeding the Soil and Composting |url=https://www.epa.gov/sustainable-management-food/reducing-impact-wasted-food-feeding-soil-and-composting |website=www.epa.gov |language=en |date={{dat|2015|8|12||bez}}}}</ref> Kompostēšana labāka par izmešanu atkritumu poligonos, jo tiek samazināta metāna izdalīšanās.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Composting to avoid methane production – Western Australia |url=https://www.agric.wa.gov.au/climate-change/composting-avoid-methane-production |website=www.agric.wa.gov.au |language=en}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=Compost |url=https://regeneration.org/nexus/compost |website=Regeneration.org |language=en}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|augstākā līmeņa domēnu|programmēšanas valodu|Python}}
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .py
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Paraguay''
|sponsors              = ''Centro Nacional de Computación''
|domātais-pielietojums = ar [[Paragvaja|Paragvaju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Paragvajā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = tikai trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.py/ www.nic.py]
}}

sentences:
{{Naudas infokaste
| currency_name_in_local = ''koruna česká''
| image_1 = Czk- coins and banknotes.JPG
| imaginea_1 = Kronas monētas un banknotes
| iso_code = CZK
| using_countries = {{flag|Čehija}}
| inflation_rate = 1,4%
| inflation_source_date = 2014. gada janvāris
| inflation_method = [[Patēriņa cenu indekss|PCI]]
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = hellers (haléř)
| symbol = Kč
| symbol_subunit_1 = h
| plural_slavic = Y
| frequently_used_coins = 1, 2, 5, 10, 20, 50 Kč
| rarely_used_coins =
| coin_article =
| frequently_used_banknotes = 100, 200, 500, 1000, 2000 Kč
| rarely_used_banknotes =  5000 Kč
| issuing_authority = [[Čehijas Nacionālā banka]]
| issuing_authority_website = {{URL|www.cnb.cz}}
}}
'''Čehijas krona''' ({{val-cs|koruna česká}}) ir [[Čehija]]s oficiālā [[valūta]]. To parasti apzīmē ar ''Kč'' vai ar [[ISO 4217|ISO kodu]] CZK. 1 krona atbilst 100 helleriem. Čehijas krona (un [[Slovākijas krona]] [[Slovākija|Slovākijā]]) nomainīja [[Čehoslovākijas krona|Čehoslovākijas kronu]] {{dat|1993|2|8||bez}}. 2014. gada aprīlī viens [[eiro]] atbilda 27,502 Čehijas kronām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/valutu-kursi|title=Eiropas Centrālās bankas publicētie eiro atsauces kursi|publisher=Bank.lv|accessdate={{dat|2014|4|21||bez}}}}</ref>

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Moltrehts
|     vārds_orig = ''Arnold Moltrecht''
|         attēls = Arnold Moltrecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1952
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Baireita]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, dabas pētnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Kārlis Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Auleja church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Aulejas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Aulejas baznīca
| position = left
| latd  = 56| latm  = 03| lats  =  21| latNS  = N
| longd =  27| longm = 16| longs =  55| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aulejas pagasts]], [[Auleja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1709]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Bečs
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/auleja.html www.catholic.lv/dagda/auleja]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1709]]
| length                = 32 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aulejas katoļu baznīca
|      numurs = 6311
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Aulejas pagasts|Aulejas pagasta]] centrā [[Auleja]]s ciemā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Kanavana slimība''' - deģeneratīva smadzeņu saslimšana, ar kuru pārsvarā slimo bērni no [[aškenazi]] [[Ebreji|ebreju]] ģimenēm, kuru priekšteči nāk no Centrāleiropas un Austrumeiropas. Simptomi parādās vecumā no 3 mēnešiem līdz 6 gadiem: slimnieki nevar paiet un patstāvīgi ēst. Lielākā daļa mirst 10-15 gadu vecumā. 1998. gadā tika fiksēts slimību izraisošais gēns, ''Amerikas ginekologu asociācija'' rekomendēja aškenazi sievietēm pirms lēmuma par grūtniecību veikt gēna testu ''Kanavana slimības fondā'' (kas apvieno slimnieku ģimenes un vāc līdzekļus slimības izpētei un ārstēšanai). 2000. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bija aptuveni 200 pacientu ar ''Kanavana slimību''.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Alcatel-Lucent S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Alcatel]]'' {{FRA}}<br />''[[Lucent]]'' {{USA}}
| successor        = ''[[Nokia]]'', {{FIN}}
| foundation       = 2006. gads
| founder          =
| defunct          = 2017. gads
| location_city    = [[Parīze]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = [[telesakari|telesakaru]] iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Alcatel-Lucent S.A.''''' bija [[Francija|Francijā]] reģistrēts [[telesakari|telesakaru]] iekārtu ražošanas uzņēmums. Dibināts 2006. gadā, ''[[Alcatel]]'' apvienojoties ar ''[[Lucent]]''. 2016. gadā tas apvienojās ar ''[[Nokia]]''. Galvenais birojs atradās [[Parīze|Parīzē]].

sentences:
Šī ir [[Latvija|latviešu]] mūziķa '''[[Lauris Reiniks|Laura Reinika]] diskogrāfija'''. [[Lauris Reiniks]] kopumā ir izdevis 4 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 1 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2003. gads|2003]]. gadā tika izdots albums kopā ar Eirovīzijas projektu "[[F.L.Y.]]" "[[Never Look Back]]".
== Studijas albumi ==
{| class="wikitable"
|-
!width="20" | Gads
!Vāks
!width="200" | Albums
!Sertifikāti
|-
|[[2002]]
|
|'''''[[Planet 4 2]]'''''
* Izdots {{dat|2002|6|5|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Lidot savādāk]]'''''
* Izdots {{dat|2003|04|23|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Tik balti]]'''''
* Izdots {{dat|2003|11|22|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2005. gads|2005]]
|
|'''''[[Debesskrāpju spīts]]'''''
* Izdots {{dat|2005|5|5|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2007. gads|2007]]
|
|'''''[[Nakts veikalā]]'''''
* Izdots {{dat|2007|5|16|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2010. gads|2010]]
|
|'''''[[Es skrienu]]'''''
* Izdots {{dat|2010|9|28|}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Haeckel Prosobranchia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Prosobranchia|Priekšžauņi}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Gastropoda
| klase_lv =Gliemeži
| apakšklase =Prosobranchia
| apakšklase_lv =Priekšžauņi
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
ar [[augstumlīkne|augstumlīknēm]]]]
'''Topogrāfija''' (no {{val|el|τόπος}}, ''topos'' — "vieta" un γράφω, ''graphō'' — "rakstīt") ir [[ģeodēzija]]s un [[kartogrāfija]]s nozare, kas veic [[Zeme]]s vai cita [[astronomisks objekts|astronomiska objekta]] virsmas uzmērīšanu, kā arī tās attēlošanu [[topogrāfiskā karte|topogrāfiskajās kartēs]] un [[plāns (kartogrāfija)|plānos]]. Atšķirībā no [[ģeogrāfiskā karte|ģeogrāfiskajām kartēm]], kas attēlo lielas Zemes virsmas un ir maza [[mērogs|mēroga]], topogrāfiskās kartes attēlo lokālu apkārtni un ir liela mēroga.<ref name="karta.3dn.ru" />

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Jokičs''' var būt:

sentences: '''Rokīča vērtību aptauja''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Rokeach Value Survey'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] sociālpsihologs [[Miltons Rokīčs]].

sentences: '''13. aprīlis''' ir gada 103. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (104. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 262 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pegazs
| abbreviation = Peg
| name_latin = Pegasus
| RA = 23
| dec = +20
| areatotal = 1121
| arearank = 7. vieta
| numbermainstars = 9, 17
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ε Peg''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ι Peg''
| stardistance = 38,3
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lapsiņa]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Bahmanis
|     vārds_orig = ''Karl von Bachmann/Карл Бахман''
|         attēls = Kotzebue_-_Einnahme_von_Berlin_(1760).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = [[Aleksandra Kocebū]] glezna "Berlīnes ieņemšana 1760. gada 28. septembrī". Kārlis fon Bahmanis attēlots gleznas centrā uz sirma zirga.
|     dz_dat_alt = pirms [[1720]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1763
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ķēču muiža]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Ķēči}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Dāvids Bahmanis, patēvs - [[Gustavs fon Patkuls]], māte - Vendula, dzimusi [[Freimaņi|fon Freimane]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīne Luīze [[Taubes|fon Taube]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences: '''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]].

sentences: '''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Mūziķes]]
[[Kategorija:ASV mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  |nosaukums=Apše
  | citvalsts         = Lietuva
  | citnosaukums      = Apše
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Apšė
  |attēls=Apsa.JPG
  |paraksts=Tilts pār Apši pie [[Narvīdži]]em
  |garums=45
  |garums_latvijā=20
  |baseins=365,8
  |baseins_latvijā=233,1
  |gada_notece=
  |izteka=
  |augštece=Vereta
  |ieteka=[[Bārta (upe)|Bārta]]
  |tek_caur={{LTU}}<br />{{LAT}}
  |pietekas=[[Ruņa]], [[Sārte]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīls fon Bērings
|     vārds_orig = ''Emil von Behring''
|         attēls = Emil von Behring sitzend.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Hansdorfa, [[Prūsijas karaliste]], (Tagad [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]], [[Polija]]).
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1917
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Vācija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Else Spinola''
|          bērni = 6 dēli
|       paraksts =
|   darba_vietas = Marburgas universitāte
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizioloģija]], [[imunoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Difterija]]s antitoksīns
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1901)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna kauls |
  Latin        = os nasale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray154.png |
  Caption      = Deguna kauls iekrāsots sarkans (pa kreisi).  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas apkaimi|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecdaugava
|attels             =
|paraksts           = Vecdaugava (skats no Skanstinieku puses).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Skanstnieki]]
|platiba            = 3,066 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 101 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecdaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Epšteins''' ir izplatīts [[Aškenazi]] [[ebreji|ebreju]] uzvārds, kas cēlies no [[Hesene]]s pilsētas Epšteinas (''Eppstein'') vārda.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A340''
|attēls               = Cathay.pacific.a340-600.b-hqb.arp.jpg
|paraksts             = ''[[Cathay Pacific]]'' ''A340-600'' 2007. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1991|10|25|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1993|3|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1991—2011
|skaits               = 377
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A350]]''
}}
'''''Airbus A340''''' ir pasažieru četru dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1991. līdz 2011. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Valdība]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skaņkalnes pagasts
| karte             = Skaņkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Mazsalaca
| platība           = 112,1
| iedzīvotāji       = 819<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 819 / 112.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Kolberg
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кольбергская
| ref_krievu        =
}}
'''Skaņkalnes pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām, [[Salaca]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Mazsalaca]]s pilsētu un [[Mazsalacas pagasts|Mazsalacas]], [[Ramatas pagasts|Ramatas]] un [[Vecates pagasts|Vecates]] pagastiem un [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Braslavas pagasts|Braslavas pagastu]], [[Alojas pagasts|Alojas]] un [[Staiceles pagasts|Staiceles]] pagastiem. Pagastam nav savas pārvaldes, administratīvās funkcijas veic Mazsalacas novada pašvaldības administrācija Mazsalacā, Pērnavas ielā 4.<ref>[http://www.mazsalaca.lv/lv/novads/skankalnes-pagasts/iestades Paziņojums par Skaņkalnes pagasta pārvaldes likvidāciju]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazās sievietes
| attēls                   = Little women poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Women''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džiliana Ārmstronga]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         = [[Robina Svikorda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Gabriels Bairns]]
* [[Trinija Alvarado]]
* [[Samanta Matisa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Ēriks Stolcs]]
* [[Mērija Viksa]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|12|21||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-women-1995|title=Little Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlewomen.htm|title=Little Women (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mazās sievietes"''' ({{val|en|Little Women}}) ir 1994. gada drāma, kas balstīta uz [[Luīza Meja Olkota|Luīzas Mejas Olkotas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Džiliana Ārmstronga]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Gabriels Bairns]], [[Trinija Alvarado]], [[Samanta Matisa]], [[Kirstena Dansta]], [[Klēra Deinsa]], [[Kristians Beils]], [[Ēriks Stolcs]], [[Mērija Viksa]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|21||bez}}.

sentences: '''Taiga''' (no {{val|mn|тайга}} — ‘mūžamežs’) ir [[dabas zona]], kurā pārsvarā sastopami [[Skujkoki|skujkoku]] meži. Taiga ir plašākā sauszemes dabas zona un klāj plašus [[Krievija]]s, it īpaši [[Sibīrija]]s reģionus. Tā aptver plašus apvidus arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somija|Somijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un citur. Raksturīgākie dzīvnieki — burunduks, lūsis, brūnais lācis, bebrs, tinis, staltbriedis, alnis, sabulis, mednis. Klimata josla ir mērenā josla. Vidējā gaisa temperatūra ir −10 °C. Nokrišņu daudzums ir 213 mm gadā. Tur ir sastopamas melnās egles, Kanādas egles, balzāma baltegles, priedes, apses, papīra bērzi, baltegles un lapegles.

sentences:
{{Citas nozīmes|baltu tautu|prūsis|prūsis}}
]]
 karogs un ģerbonis. Karogā attēlotas trīs galvenās prūšu dievības: [[Pērkons (mitoloģija)|Parkūns]], [[Potrimps]] un [[Pikols]]]]
'''Prūši''' ([[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''prūsai''; {{val|de|Pruzzen}} vai ''Prußen''; {{val|la|pruteni}}; {{val|lt|prūsai}}; {{val|pl|prusowie}}; {{val|csb|prësowié}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] tauta, kas dzīvoja senajā [[Prūsija (zeme)|Prūsijā]]. Ņemot vērā hronikās rakstīto, prūšus sīkāk iedalīja vairākās ciltīs, katra no kurām apdzīvoja savu zemi. Vēstures literatūrā prūšus arī dēvē par '''senprūšiem''', lai tos atšķirtu no vēlākās vācu [[Prūsijas Karaliste]]s iedzīvotājiem, kuru liela daļa vēl mūsdienās sevi dēvē par prūšiem. Prūšu apdzīvotās zemes tagad atrodas [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]], [[Polija]]s [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s un [[Lietuva]]s teritorijās. Vācu varai tos pakļāva [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] gaitā, un līdz 18. gadsimta sākumam viņi izmira vai pilnībā pārtautojās, atstājot ietekmi uz [[Austrumprūsija]]s paražām un [[lejasvācu valoda]]s dialektu. Prūsijas sarežģītā politiskā vēsture likusi pazust lielākai daļai prūšu vietvārdu. Sākotnēji vācieši radīja jaunus nosaukumus vai vāciskoja esošos. Vēlāk poļi ieviesa savus nosaukumus. Pēc 1945. gada Polija un Krievija sāku jaunu vietvārdu maiņas vilni. Tādējādi vienai un tai pašai vietai literatūrā var būt 2—4 nosaukumi.

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Baznīcas apustulitāte''' (''The Apostolicity of the Church'') ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s un [[Romas katoļu baznīca]]s [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] kopējas Luterāņu - Romas katoļu vienības komisijas (''Lutheran - Roman Catholic Commission on Unity'') teoloģiskās diskusijas dokuments (2006).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Dieva zīmes
 | oriģinālnos = ''Rapturepalooza''
 |      attēls = Rapture-Palooza poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = šausmu filma, komēdija
 |    režisors = [[Pols Midldičs]]
 |  producents = [[Eds Solomons]]
 |   scenārijs = [[Kriss Metsons]]
 |     aktieri =
* [[Kreigs Robinsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Kens Jongs]]
* [[Džons Frensiss Dalijs]]
* [[Robs Kodrijs]]
 |      mūzika = [[Žoakims Horslijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mosaic Media Group]]''
* ''[[Mimran Schur Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{dat|2013|6|7|bez}}
 |      ilgums = 85 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Dieva zīmes"''' ({{val|en|Rapturepalooza}}) ir 2013. gada šausmu komēdija, kuras režisors ir [[Pols Midldičs]]. Galvenās lomas atveido [[Kreigs Robinsons]], [[Anna Kendrika]], [[Kens Jongs]], [[Džons Frensiss Dalijs]] un [[Robs Kodrijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|7|bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vills Smits
 | vārds_orig              = ''Will Smith''
 | attēls                  = TechCrunch Disrupt 2019 (48834434641) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Vills Smits 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|25}}
 | dz. vieta               = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, reperis, producents
 | darbības gadi           = 1985—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Džeida Pinketa-Smita]] (prec. 1997. gadā)
 | bērni                   = 3
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Will Smith's signature.svg
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Viljards Kerols "Vills" Smits jaunākais''' ({{val|en|Willard Carroll "Will" Smith, Jr.}}; dzimis {{dat|1968|9|25}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, kino producents un popreperis. Guvis panākumus mūzikā, TV un kinojomā. Vills Smits nominēts sešām [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvām]] un četrām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], no kurām pa vienai ieguvis par [[Ričards Viljams|Ričarda Viljamsa]] lomu filmā "[[Uzvarētāju ģimene]]" (''King Richard'', 2021). Par šo lomu ieguvis arī [[BAFTA kino balva|BAFTA kino balvu]]. Smits astoņas reizes nominēts [[Grammy balva|''Grammy'' balvai]], ko ieguvis četras reizes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
'''Dukurē''' var būt:

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences: '''Leģenda par Gendži''' ({{val|ja|源氏物語}}, ''gendži monogatari'') ir 11. gadsimta [[Japāna|japāņu]] [[Heiana]]s perioda [[Murasaki Sikibu]] [[romāns]], kas vispāratzīts par Japānas [[literatūra]]s augstāko sasniegumu. Leģendas varonis ir "Spīdošais princis" Gendži, kāda imperatora un mazsvarīgas konkubīnes dēls. Tiek sacerētas prinča mīlas dēkas un politiskās intrigas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristaps Heinrihs fon Līvens
|     vārds_orig = ''Christoph Heinrich von Lieven''
|         attēls = Portrait of Christopher A von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, Šarlote Margareta (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kārlis Kristaps fon Līvens|Kārlis Kristaps]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = [[Doroteja fon Līvena|Doroteja]] (dzimusi Benkendorfa, 1797-1859)
|          bērni = Magdalēna (1804—1805), Aleksandrs (1805—1885), Pauls (1806—1866), Konstantīns (1807—1838), Georgs (1819—1835), Artūrs (1825—1835)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Kristaps Heinrihs fon Līvens''' ({{val|de|Christoph Heinrich von Lieven}}, 1774-1839) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālleitnants, sūtnis Berlīnē un Londonā (1812–1834). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Manobo
|attēls          =
|image_caption   = Manobo sievietes tradicionālos tērpos Kaamulana svētkos
|native_name = ''Manuvu''
|skaits=749 042<ref name=govph/>
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[manobo valodas]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]], [[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[moro]], [[visaji]]
}}
'''Manobo''' (''Manuvu'') ir tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; tiek pieskaitīta [[lumadi|lumadu]] tautām. Manobo kopskaits tiek lēsts ap 0,8 miljoniem un tie izklaidus veidā apdzīvo plašas teritorijas Mindanao centrālajā un ziemeļaustrumu daļā, kā arī vairākus izolētus areālus salas dienvidos un dienvidrietumos.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ |title=Peoples of the Philippines: Manobo |access-date={{dat|2024|02|24||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220724070850/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ }}</ref> Provinces ar vislielāko manobo īpatsvaru ir [[Dienvidagusana]] (33,3 %) un [[Rietumdavao]] (24,9 %), kā arī [[Dienvidsurigao]] (12 %), [[Sultankudarata]] (7,1 %), [[Ziemeļagusana]] (6,3 %) un [[Ziemeļkotabato]] (4,6 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref><ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/manobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Manobo]</ref> Manobo runā aptuveni 15 [[manobo valodas|manobo grupas]] valodās; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.

sentences: {{Commonscat|Emperors of Austria|Austrijas imperatori}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Lenz''' var būt:

sentences: atslēgas. Apliecošais uzraksts ({{val|la|SIGILLVM BVRGENCI RIGA...}}, "Rīgas pils zīmogs").]]

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas karš
| image    =
| caption  = Pulksteņrādītāja virzienā no augšas: ASV karaspēks pie [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] dēlu slēpņa; nemiernieki Ziemeļirākā; nemiernieks izšauj raķeti; ASV karavīri nogāž Sadama Huseina statuju Firdosa laukumā, [[Bagdāde|Bagdādē]].
| partof            = [[Karš pret terorismu|Kara pret terorismu]]
| date              = {{dat|2003|3|20|N|bez}}—{{dat|2011|12|18|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            =
ASV uzvara iebrukumā un jaunās Irākas valdības uzvara pār nemierniekiem.
* [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] īstenota Irākas okupācija;
* [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas partijas]] gāšana un [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] nogalināšana;
* Nemiernieku rašanās, ''[[Al-Qaeda]]'' atzara Irākā izveidošanās, pilsoņu karš;
* Pēcāk — vardarbības samazināšanās un ''Al-Qaeda'' Irākā spēku mazināšanās;
* Demokrātiskas vēlēšanas un [[šiītu islāms|šiītu]] valdības izveidošanās;
* ASV spēku izvešana no Irākas 2011. gadā;
* Lielāka [[Irāna]]s ietekme reģionā;
* Nemiernieku, tajā skaitā [[Islāma valsts]], rašanās, kas noveda pie [[Irākas pilsoņu karš|Irākas pilsoņu kara]].
| status            =
| combatant1        = '''Iebrukuma posms (2003)'''

{{vieta|ASV}}

{{vieta|Lielbritānija}}

{{vieta|Austrālija}}

{{vieta|Polija}}

''Atbalsts:''

 [[Pešmerga]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Coccosteus grossi nuchale.jpg
| att_nosaukums = '''''C. grossi''''' ''nuchale'' kauls (holotips).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Coccosteus
| ģints_lv = Kokkosteji
| suga = Coccosteus grossi
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Obrucheva, 1962</small>
}}
'''''Coccosteus grossi''''' ir [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[živeta]]s laikmetā ([[arukilas svīta]]). Sugu 1962. gadā pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]]. Sugas [[holotips]] ir ''[[nuchale]]'' kauls, kas tika atrasts [[Arukilas alas|Arukilas alās]] pie [[Tartu]] ([[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Coccosteus grossi'' nozīmē Grosa (nosaukts [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] paleontologa [[Valters Gross|Valtera Grosa]] vārdā) kokkostejs. Suga bija izplatīta [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]] [[Igaunija|Igaunijā]], Tartu apkārtnē ([[Tahtvere]]), [[Peipuss|Peipusa ezera]] krastos ([[Kallaste]]), [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Orodeža]]s (Novosiverska), [[Vruda]]s (Redjkino), Rundas ([[Pļussa]]s pieteka) krastos (arukilas svīta), kā arī pie [[Vooru]] ciema [[Viljandi pagasts|Viljandi pagastā]] ([[Burtnieku svīta]]).

sentences:
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Dienvidamerikas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Van Allens
|          vārds_orig = James Alfred Van Allen
|              attēls = James van Allen.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Mauntplīsenta|Mauntplīsentā]], [[Aiova|Aiovā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2006
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Aiovasitija|Aiovasitijā]], Aiovā, ASV
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Aiovas Universitāte]]
|          alma_mater = ''Iowa Wesleyan College'', [[Aiovas Universitāte]]
|             zinātne = kosmiskā zinātne
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Van Allena radiācijas josla]]
|         apbalvojumi = [[ASV Nacionālā zinātnes medaļa|Nacionālā zinātnes medaļa]] (1987.)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Džeimss Van Allens''' (''James Alfred Van Allen''; dzimis {{dat|1914|9|7|N}} — {{dat|2006|8|9|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmosa pētnieks no [[Aiovas Universitāte]]s. Viņa vārdā nosauktas [[Van Allena radiācijas josla|Zemes radiācijas joslas]], kuras viņa vadītā grupa atklāja [[1958]]. gadā pēc [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] [[Explorer 1]] un [[Explorer 3]] iegūtajiem datiem.

sentences:
[[Kategorija:Piltene]]
[[Kategorija:Ventspils novadā dzimušie]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dafne Shipersa
 |      vārds_orig = ''Dafne Schippers''
 |          attēls = Dafne Schippers2 London 2017 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dafne Shipersa 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1992|6|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Nīderlande|Utrehta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NED}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=179}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a = 5 ([[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]], [[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2017]], [[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,81 s (2015)
 |           PR1_d = [[100 m]]
 |             PR2 = 21,63 s (2015)
 |           PR2_d = [[200 m]]
 |             PR3 = 6,78 m (2014)
 |           PR3_d = [[tāllēkšana]]
 |             PR4 = 6545 p (2014)
 |           PR4_d = [[septiņcīņa]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates = {{Medaļu infodaļa
|[[Vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]|0|1|0
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|2|1|2
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]|4|3|1
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]|0|1|0
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]|1|1|0
|Eiropas U-23 čempionāts|1|0|1
|Pasaules čempionāts junioriem|1|0|1
}}
}}
'''Dafne Shipersa''' ({{val|nl|Dafne Schippers}}; dzimusi {{dat|1992|6|15}}) ir nīderlandiešu bijusī [[vieglatlēte]], startēja [[septiņcīņa|septiņcīņā]], [[sprints|sprintā]] un [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Burbuļvannas laika mašīna
| attēls                   = Hot tub time machine poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hot Tub Time Machine''
| žanrs                    = kinokomēdija
| režisors                 = [[Stīvs Pinks]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Robs Kurdrē]]
* [[Gregs Robinsons]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[New Crime Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|3|26|[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]|2010|4|16|[[Latvija]]}}
| ilgums                   = 99 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{USD|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hottubtimemachine.htm|title=Hot Tub Time Machine (2010)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{USD|64 572 262}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Burbuļvannas laika mašīna 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Burbuļvannas laika mašīna"''' ({{val|en|Hot Tub Time Machine}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Pinks]]. Galvenajās lomās filmējušies [[Džons Kjūsaks]], [[Robs Kurdrē]], [[Gregs Robinsons]]. Filmas darbība notiek 2010. un 1986. gadā. "Burbuļvannas laika mašīna" pirmizrāde notika {{dat|2010|3|26||bez}}. Pirmizrāde [[Latvija|Latvijā]] — {{dat|2010|4|16||bez}}.

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences: '''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Grand Theft Auto III''
|bilde            = GTA3boxcover.jpg
|developer        =
* PS2 un PC:
* ''[[Rockstar North]]''
* ''Xbox'':
* ''[[Rockstar Vienna]]''
|publisher        =
* ''[[Rockstar Games]]''
* ''[[Capcom]]''
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|''Grand Theft Auto'']]
|engine           = ''[[RenderWare]]''
|version          = 1.1
|released         = {{dat|2001|10|22}}
|genre            = ''[[action]]''
|modes            = Viena Spēlētāja
|ratings          =
* [[BBFC]]:18
* [[ESRB]]: M - Mature 16+
* [[OFLC]]: 15+
* [[Pan European Game Information|PEGI]]: 18+
* [[CERO]]:18+
* [[ELSPA]]: 18+
* [[USK]]: 16+
|platforms        = ''[[PlayStation 2]]'', [[PC]], ''[[Xbox]]''
|media            = [[DVD]], lejupielāde, [[Kompaktdisks|CD]]
|requirements     =
* '''PS2''':
* Atmiņas karte
* '''''Xbox''''':
* Brīva vieta cietajā diskā
* '''PC''':
* 450 MHz ''[[Intel Pentium III]]'' vai ''[[AMD Athlon CPU]]'', 96 [[MB]] [[RAM]], 8x [[Kompaktdisks|CD-ROM]] ''drive'', 500 MB brīvā vieta [[Cietais disks|cietajā diskā]], 16 MB ''[[DirectX]]'' 9.0-savietojama [[grafikas karte]], ''DirectX'' 9.0-savietojama [[skaņas karte]], ''Windows'' 98/ME/SE/2000/XP
|input            =
* PS2 un ''Xbox'': [[vadības pults]]
* PC: [[Datora klaviatūra|klaviatūra]], [[pele]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences:
{{Sporta izlases infokaste
 | valsts         = Jaunzēlande
 | valsts_angl    = New Zealand
 | att_izm        =
 | logo           =
 | logo_izm       =
 | dibin          =
 | federācija     = Jaunzēlandes regbija savienība
 | iest gads      =
 | iest kom       =
 | konfederācija  =
 | vieta rangā    = 2.{{steady}} (2022. gada novembris)
 | iesauka        = Black Ferns (Melnās papardes)
 | stadions       =

 | treneris       = {{flaga|Jaunzēlande}} [[Veins Smits]]
 | kapteinis      = [[Kenedija Saimona]]
 | visv spēles    = Kendra Koksedža (68)
 | visv vārtu     =
 | visv punktu    = Kendra Koksedža (371)

 | OS reizes      =
 | OS medaļas     =
 | OS lab sasn    =

 | turn nos       = [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kauss sievietēm]]
 | turn reizes    = 8
 | turn medaļas   = Čempiones: 1998, [[2002. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2002]], [[2006. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2006]], 2010, 2017, 2021
 | turn lab sasn  =

 | pirmā spēle    = {{sp|ruw|NZL}} 56:0 {{sp|ruw|NED}}
([[Kraistčērča]], [[Jaunzēlande]]; {{dat|1990|8|26|N|bez}})
 | pēdējā spēle   =
 | liel uzvara    = {{sp|ruw|Jaunzēlande}} 134:6 {{sp|ruw|GER}}
([[Amsterdama]], [[Nīderlande]]; {{dat|1998|5|2|N|bez}})
 | liel zaud      = {{sp|ruw|ENG}} 56:15 {{sp|ruw|Jaunzēlande}}
([[Norhemptona]], [[Anglija]]; {{dat|2021|11|7|N|bez}})
 | pašreizējais   =
}}
'''Jaunzēlandes sieviešu regbija izlase''' ({{val|en| New Zealand National Women's Rugby Union Team}}) ir komanda, kas pārstāv [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]] starptautiskās [[regbijs|regbija]] spēlēs. Komanda uzvarējusi sešos no astoņiem aizvadītajiem [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kausa regbijā sievietēm]] turnīriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
[[Kategorija:Bangladeša]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Bangladeša]]

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0A2343|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1997, 1998, 2015)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Netanjels Hakets|bg_color=#FC4C02|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Denver Broncos|logo=Denver Broncos logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Denveras "''Broncos''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džordžs Peitons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Empower Field at Mile High''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 125|krāsas=Oranža, tumši zila, balta<br />{{color box|#FC4C02}} {{color box|#0A2343}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pets Boulens|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Denveras "Broncos"''' ({{Val|en|Denver Broncos}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Broncos" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Empower Field at Mile High'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Meina
| official_name             = ''Maine''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Bass harbor head light 20041002 123635 1.1504x1000.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Basas bāka Akādijas Nacionālajā parkā
| image_flag              = Flag of Maine.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Maine.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Pine Tree State'' (‘Priežu štats’)
| motto                   = ''Dirigo'' (‘Vadu’)
| anthem                  =
| capital                 = [[Ogasta]]
| largest_city            = [[Portlenda (Meina)|Portlenda]]
| official_language       = nav
| spoken_language         =
| image_map               = Maine in United States.svg
| map_caption             = Meinas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = Džaneta Treftona Millsa
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 91646
| area_land_km2           = 79274
| area_water_km2          = 12372
| area_water_percent      = 13,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Katadina kalns]], 1606
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1329923
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 94,8%
melnie - 1,2%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 37%
[[katoļi]] - 21%
nereliģiozi - 31%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.maine.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hugo Legzdiņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = H.Legzdiņš kaprālis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas apriņķis|Vidrižu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = komandkapteinis
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{LAT}}
{{USSR}}
{{LAT}}
|       struktūra = [[Latvijas Jūras spēki]]
|         vienība =
|       komandēja = [[zemūdene]] "[[Ronis (zemūdene)|Ronis]]"
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (V, IV šķiras)
[[Goda Leģiona ordenis]]
Šķēpa ordenis (Zviedrijas)
|      cits_darbs = pedagogs jūrnieku mācību iestādēs
}}
}}

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=120|ipa=628|unicode=U+0274|ipa-image=Xsampa-Nslash.png|xsampa=N\|kirshenbaum=n"|sound=uvular nasal.ogg}}
'''Uvulārs nazāls līdzskanis''' sastopams nedaudzās [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɴ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>N\</tt>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zvaniņš skan
| operators =
| attēls = Jingle All the Way poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Braiens Levants]]
| producents = * [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Maikls Bārneitans]]
* Marks Redklifs
| scenārijs = Rendijs Kornfīlds
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Sinbads]]
* [[Fils Hartmans]]
* [[Rita Vilsone]]
* [[Roberts Konrāds]]
* [[Džeiks Loids]]
* [[Džims Beluši]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Jingle All the Way''
| studija = * ''1492 Pictures''
* ''[[20th Century Animation|Fox Family Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|11|16}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60–75 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|129,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl241010177/weekend/|title=
Jingle All the Way |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zvaniņš skan"''' ({{Val|en|Jingle All the Way}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Braiens Levants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Sinbads]], [[Fils Hartmans]], [[Rita Vilsone]], [[Roberts Konrāds]], [[Džeiks Loids]] un [[Džims Beluši]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Zemais dadzis
|suga=Cirsium acaule
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= Scop.
|attēls=
Cirsium acaule Ostrożeń krótkołodygowy 2020-07-28 03.jpg
}}
'''Zemais dadzis''' (''{{Val-la|Cirsium acaule}}'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama nevienmērīgi: rietumdaļā nereti, austrumdaļā ļoti reti vai nav sastopams. Atsevišķi augu eksemplāri vai nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]], ganībās un atmatās, kā arī upju krastu nogāzēs, pārsvarā granšainās vietās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cirsium-acaule-scop/|title=zemais dadzis - Cirsium acaule Scop. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-31}}</ref>

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
==Atsauces==
{{atsauces}}
{{botānika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Dadži]]
[[Kategorija:Latvijas flora]]

sentences: '''Gugols''' ir [[skaitlis]] — 1 ar 100 [[nulle|nullēm]] jeb 10100, jeb 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000. Šim skaitlim nosaukumu piešķīra matemātiķis [[Edvards Kāzners]]. Viņš lūdza padomu savam deviņus gadus vecajam krustdēlam, kas 1938. gadā ieteica to nosaukt par gugolu ({{val|en|googol}}). Par godu gugolam nosaukta interneta meklētājprogramma ''[[Google meklētājs|Google]]''.

sentences:
Mežaparkā.]]
'''Prospekts''' (no {{val|la|prospectus}} — "izskats") ir taisna, gara un plata [[iela]].<ref name="tēzaurs">[https://tezaurs.lv/prospekts tezaurs.lv]</ref>

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Parka infokaste
|name=Tirānas Botāniskais dārzs
|photo=Botanical_garden_Tirana_-_Kopshti_botanik.jpg
|photo_caption=Tirānas Botāniskais dārzs
|type=[[botāniskais dārzs]]
|location={{vieta|Albānija|Tirāna}}
| latd  = 41 | latm  = 18 | lats  = 37 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 48 | longs = 22 | longEW = E
|map=Albānija
|area=15 hektāri
|operator=[[Tirānas Universitāte]]
|status=
|website=
}}
'''Tirānas botāniskais dārzs''' ir gleznains botānisko dārzu komplekss, kas atrodas [[Tirāna|Tirānas]] dienvidos, [[Albānija|Albānijā]].

sentences: '''Novgorodas pirmā hronika''' (krievu: ''Новгородская первая летопись'') ir senākā [[Novgoroda]]s hronika, kurā pierakstīti 1016.-1471. gada notikumi. Vecākā zināmā hronikas kopija ir tā saucamais Sinodes saraksts (''Синодальный список''), kurā ir 169 lapas, domājams, ka 136 lapas ir zudušas. Tas tiek datēts ar 13. gadsimta otro pusi un pirmo reizi ticis publicēts 1841. gadā. 14. gadsimtā Novgorodas Jura klostera mūki turpināja rakstīt hroniku. Turpmākās hronikas kopijas ir Komisijas saraksts (320 lapas, 1441./1446. gads), Akadēmiskais saraksts (241 lapa, 1445. gads), Trīsvienības saraksts (76 lapas, 1563. gads), Tolstoja saraksts (208 lapas, 1720ie gadi). Novgorodas hronika satur arī vērtīgas ziņas par tā laika notikumiem Latvijas teritorijā, īpaši pirms 1186. gada, kad sākas [[Livonijas hronika]]s notikumu pieraksts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Spītnieces savaldīšana
| attēls = 10 Things I Hate About You film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''10 Things I Hate About You''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Džils Jangers]]
| producents = [[Endrū Lazārs]]
| scenārija autors = * [[Kārena Makkalla]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās = * [[Hīts Ledžers]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Larisa Oleinika]]
* [[Endrū Kīgens]]
* [[Deivids Krumholcs]]
* [[Lerijs Millers]]
* [[Sjūzena Meja Preta]]
* [[Elisona Džennija]]
| mūzika = [[Ričards Gibss]]
| operators =
| montāža =
| studija = [[Touchstone Pictures]]
| izplatītājs = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/10-things-i-hate-about-you-1999|title=10 Things I Hate About You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=10thingsihateaboutyou.htm|title=10 Things I Hate About You (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|53,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Spītnieces savaldīšana"''' ({{val|en|10 Things I Hate About You}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas veidota kā [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugas "Spītnieces savaldīšana" moderna adaptācija. Filmas režisors ir [[Džils Jangers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Džūlija Stailsa]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Larisa Oleinika]], [[Endrū Kīgens]], [[Deivids Krumholcs]], [[Lerijs Millers]], [[Sjūzena Meja Preta]] un [[Elisona Džennija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|31||bez}}.

sentences: '''Digitālais mārketings''' ir [[tirgzinība]]s forma, kas koncentrējas uz mārketinga aktivitātēm digitālajā vidē, ar to saprotot vairākas galveno aktivitāšu platformas – e-pasta mārketingu, interneta pārlūku mārketingu, sociālo tīklu mārketingu, mobilo (viedtālruņu) mārketingu.<ref>[http://www.huffingtonpost.com/johana-reyes/digital-marketing-the-bes_b_5716955.html The 5 Most Common Digital Marketing Strategies]</ref> Katrā no šīm platformām tiek izmantoti dažādi mērķa tirgus sasniegšanas kanāli un tehniskie risinājumi, bet, ņemot vērā digitālo tehnoloģiju savstarpējo saistību, laba digitālā mārketinga kampaņa parasti notiek visās platformās. Piemēram, [[viedtālrunis|viedtālruņa]] lietotājam tiek nosūtīts [[e-pasts]], kura saturā iekļauta saite uz [[tiešsaistes sociālais tīkls|sociālā tīkla]] lapu ar informāciju, kas atrodama arī [[tīmekļa pārlūkprogramma|interneta pārlūka]] meklēšanas rezultātos.

sentences: '''Seldžuki''' (arī '''turki seldžuki'''; turku valodā: ''selçuklular''; persiešu valodā: سلجوقيان ''Saldžūkijān''; arābu valodā: سلجوق ''Saldžūk'' vai السلاجقة ''al-Salādžika'') bija oguzu [[tjurki|rietumtjurku]] atzars no kiniku cilts. Apzīmējums cēlies no to pirmā vadoņa Seldžuka, kurš ap 955. gadu apvienoja daļu kiniku klanu, kuri dzīvoja [[Sirdarja]]s upes baseinā (ap Džendas - mūsd. Hodženda, - oāzi) un uzsācis apkaimes tautu pakļaušanu. Tā dēli un mazdēli (piem. Togrul-beks, Čagril-beks) turpināja iekarojumus, pakļaujot savai varai praktiski visu Centrālāziju un Tuvos Austrumus laikā no XI līdz XIV gs. Seldžuki izveidoja [[Lielā Seldžuku impērija|Lielo Seldžuku impēriju]], kura stiepās no [[Anatolija]]s līdz [[Pakistāna]]i un bija uzbrukuma mērķis [[krusta kari|pirmajam krusta karam]]. XII gs. šī lielvalsts sašķēlās atsevišķās valstīs, kurās valdīja [[Seldžukīdi|Seldžukīdu]] dinastijas (piem. [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], no kura vēlāk radās [[Osmaņu impērija]] u.c.).

sentences:
s cietoksnis.]]
'''Lihtenšteinas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Lihtenšteina]]s teritorijā.

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
[[File:Baking Bread in Bai Bazaar, Dashoguz.jpg|250px|thumb|Maizes cepšana tandirā [[Dašoguza]]s tirgū, [[Turkmenistāna|Turkmenistānā]]]]
'''Tandirs''' ({{val|tr|tandır}}, {{val|ky|тандыр}}), arī '''tendirs''' ({{val|az|təndir}}), '''tandūrs''' ({{val|ur|تندور}}, {{val|hi|तन्दूर}}), '''tendūrs''' ([[kurdu valoda|kurdu]]: ''tendûr''), '''tonirs''' ({{val|hy|թոնիր}}),

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Infobox settlement
| official_name           = Tilburga
| native_name             = ''Tilburg''
| settlement_type         = Municipalitāte
| image_skyline           = Tilburg kerk.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = Svētā Jozefa baznīca
| image_flag              = Flag of Tilburg.svg
| flag_size               = 125px
| image_shield            = Coat of arms of Tilburg.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_map             = Nīderlande
| coordinates_region      = NL
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Ziemeļbrabante]]
| established_title       = Pirmoreiz minēta
| established_date        = 709
| area_footnotes          = (2009)
| area_total_km2          = 119.15
| area_land_km2           = 117.30
| area_water_km2          = 1.85
| area_urban_km2          =
| area_metro_km2          =
| elevation_m             =
| elevation_footnotes     =
| population_as_of        = 2009. gada 31. maijs
| population_footnotes    = Avots: <br /> [[Statistics Netherlands|CBS]], [http://statline.cbs.nl/ Statline].
| population_total        = 203,492
| population_density_km2  = 1723
| population_urban        =
| population_metro        =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| latd=51 |latm=33 |lats=18 |latNS=N
| longd=5 |longm=5 |longs=26 |longEW=E
| coordinates_display     = inline,title
| postal_code_type        = [[Pasta indekss]]
| postal_code             = 5000–5049, 5056, 5070, 5071
| area_code               = 013
| website                 = [http://www.tilburg.nl/ www.tilburg.nl]
}}
{{commonscat|Tilburg|Tilburga}}

sentences: '''Lokatīvs''' ({{val|la|locativus}}) ir [[locījums]], kas apzīmē atrašanās vietu. Tas atbild uz jautājumu ''kur?''.

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Čatsvortas pils
| native_name         = ''Chatsworth House''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| relief              = jā
| status              =
| image               = Chatsworth_house.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks|angļu baroks]], ''Italianate architecture''
| structural_system   =
| owner               = [[Kavendiši|Kavendišu]] ģimene
| current_tenants     =
| location            = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dārbišīra}}
| latd  = 53.227778 | latNS  = N
| longd = 1.61 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1687. gads
| completion_date     = 1708. gads, 1820–1840
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Viljams Talmans]], [[Džozefs Pakstons]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Čatsvortas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1068289"
}
</mapframe>

sentences: '''Bezkameras riepa''' ir [[pneimatika|pneimatiskā]] [[riepa]], kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

sentences: '''Suprēms''' ir vismazākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir lielāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} suprēms ir skaitlis 6, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] suprēms ir 4 utt.

sentences:
[[Kategorija:Augstskolas]]
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Quiet Days in Hollywood''
| attēls                   = Quiet Days in Hollywood.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džozefs Rusnaks]]
| producents               = [[Jorgs Bundšuhs]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Dž. Brauns]]
* Džozefs Rusnaks
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čeds Lovs]]
* [[Nataša Gregsone Vāgnere]]
| mūzika                   = [[Haralds Klozers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Kick Film]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|7|17|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Quiet Days in Hollywood''''' (zināma arī kā '''''The Way We Are''''') ir 1997. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džozefs Rusnaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Čeds Lovs]] un [[Nataša Gregsone Vāgnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|7|17||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kriteri 3
| attēls                   = Critters 3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Critters 3''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Kristīne Pētersona]]
| producents               =
* [[Rūperts Hārvijs]]
* [[Berijs Opers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Dž. Ščovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Džons Kelvins]]
* [[Ketrīna Korteza]]
* [[Džefrijs Bleiks]]
* [[Eimija Bruksa]]
| mūzika                   = [[Deivids C. Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1991|12|11||bez}}
| ilgums                   = 81 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/critters-3-1992-0|title=Critters 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Kriteri 2]]
| nākošā                   = [[Kriteri 4]]
| imdb                     =
}}
'''"Kriteri 3"''' ({{val|en|Critters 3}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu komēdija, kuras režisors ir [[Kristīne Pētersona]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Džons Kelvins]], [[Ketrīna Korteza]], [[Džefrijs Bleiks]] un [[Eimija Bruksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|12|11||bez}}. Filma ir trešā daļa "Kriteru" filmu sērijā, kā arī turpinājums filmai "[[Kriteri 2]]". 1992. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Kriteri 4]]".

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts Štegmanis fon Pricvalds
|     vārds_orig = ''Kurt Stegmann von Pritzwald''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Bērzaine]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Cēsis]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Hesene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = lingvists, indoģermānists, augstskolas pasniedzējs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - agronoms [[Frīdrihs Štegmanis fon Pricvalds]], māte - Alise, dzimusi Neandera
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Vidagas dolomīta atsegumi
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Dolomīta atsegums Gaujas krastā, 24.10.2015.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.428203 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.354570 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts|Vidaga}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Kārlsbādes alu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Carlsbad Interior Formations.jpg
| photo_caption =
| location = [[Ņūmeksika]], ASV
| map = USA#Ņūmeksika
| relief = y
| map_label = Karlsbādes alu NP
| lat_d = 32 | lat_m = 10 | lat_s = 31| lat_NS = N
| long_d = 104 | long_m = 26 | long_s = 38| long_EW = W
| established = {{dat|1930|5|14|N|bez}}
| area = 18 926 ha
| visitation_num = 440 691
| visitation_year = 2019
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/721 721]
  | designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Ziemeļamerika
  | designation1_free3name =
  | designation1_free3value =
  }}
}}
'''Kārlsbādes alu nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņūmeksika]]s štata dienvidaustrumos [[Gvadelupas kalni|Gvadelupas kalnos]]. Apmeklētāji var doties pārgājienā nokļūstot [[ala|alās]] caur tās dabisko ieeju vai arī var izmantot [[lifts|liftu]], lai nokļūtu tieši centrā sabiedrībai pieejamajai daļai.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Baldones Svētā Miķeļa evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Baldone church.jpg
| image_size            =
| caption               = Baldones baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Baldones baznīca
| position = left
| latd  = 56.741926 | latNS  = N
| longd = 24.393395 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ķekavas novads]], [[Baldone]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1824. gads]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Baldones luterāņu baznīca
|      numurs = 8486
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Oļena Baltača
 |                       vārds_orig = ''Олена Балтача''
 |                           attēls = Elena Baltacha.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption =
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{GBR}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dat|1983|8|14}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
 |                        datedeath = {{miršanas datums un vecums|2014|5|4|1983|8|14}}
 |                       placedeath =
 |                           height = 175 [[Centimetrs|cm]]
 |                           weight = 70 [[Kilograms|kg]]
 |                        turnedpro = 1997
 |                          retired = 2013
 |                            plays = ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
 |                 careerprizemoney = {{ASV dolārs|1 190 893}}
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 324—243
 |                    singlestitles = 11 ITF
 |            highestsinglesranking = 49 ({{dat|2010|9|13|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = 3R (2005, 2010)
 |                 FrenchOpenresult = 2R (2011)
 |                  Wimbledonresult = 3R (2002)
 |                     USOpenresult = 2R (2010, 2011)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 59—59
 |                    doublestitles = 4 ITF
 |            highestdoublesranking = 211 ({{dat|2011|1|17|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = 2R (2010)
 |          FrenchOpenDoublesresult =
 |           WimbledonDoublesresult = 2R (2005, 2010)
 |              USOpenDoublesresult =
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated =
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas =
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
}}
'''Oļena Baltača''' ({{val|uk|Олена Балтача}}, {{val|en|Elena Baltacha}}; dzimusi {{dat|1983|8|14}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|5|4}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[tenisiste]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences: '''Bauskas plūdi''', kas notika 1928. gadā, bija vieni no postošakajiem plūdiem [[Bauska]]s vēsturē. Smago vasaras lietavu izraisītā [[Mēmele]]s līmeņa celšanās 20. jūnijā aizrāva sev līdzi pa upi pludinātos baļķus, appludināja upei tuvākās Bauskas vecpilsētas ielas un sagrāva daļu no Mēmeles tilta.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_pebr1928n164{{!}}article:DIVL270{{!}}issueType:P |title=Bauska pēc leelās pluhdu katastrofas |access-date={{dat|2014|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131231021955/http://www.periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_pebr1928n164{{!}}article:DIVL270{{!}}issueType:P |archivedate={{dat|2013|12|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Telesur''
|sponsors              = ''Telesur''
|domātais-pielietojums = ar [[Surinama|Surinamu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto Surinamā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telesur.sr/ www.telesur.sr]
}}

sentences:
'''Viduszeme''' ({{val|en|Middle Earth}}) ir autora [[Tolkīns|Dž. R. R. Tolkīna]] izdomāta pasaules daļa, kurā norisinās "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]", "[[Hobits (grāmata)|Hobita]]" un citu šī autora grāmatu darbība.
Viduszemes termins ir ekvivalents [[Midgarda]]i [[Skandināvija|skandināvu]] [[mitoloģija]]s aprakstos, kurš raksturo cilvēku apdzīvoto pasauli, tas ir, okeāna aptvertu [[Zeme]]s centrālo [[kontinents|kontinentu]] Tolkīna iedomātajā mitoloģiskajā pagātnē. Tolkīns apgalvoja, ka viņa grāmatu darbība notiek Zemes pagātnē "citā iztēles līmenī".<ref>[http://tolkiengateway.net/wiki/1964_BBC_Interview Tolkīna intervija BBC 1964. gadā] (angliski)</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamsīts - (Y)
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]], ūdeni saturošs karbonāts ar svešiem anjoniem
|ŠtruncaID=5/D.03-02
|ķīm_formula=NaY<nowiki>[</nowiki>CO3<nowiki>]</nowiki>2.6H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, bāli sārts, bāli violets
|svītra=Balta
|habituss=kristālu agregāti, piemēram radiāli novietotu adatveida kristālu agregāts, sfēriskas masas. Kristāli līdz 2,5 cm gari
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.480 nβ = 1.498 nγ = 1.571
|pleohroisms=
|blīvums=
}}

sentences: '''Oranžā krāsa''' jeb vienkārši '''oranžs''' ir [[krāsa]], kura [[redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] atrodas starp [[sarkanā krāsa|sarkano]] un [[dzeltenā krāsa|dzelteno]] krāsu, kura [[viļņa garums]] ir no 585 līdz 620 [[nanometrs|nanometriem]].

sentences:
[[Kategorija:Plašsaziņas līdzekļi]]
[[Kategorija:Politoloģija]]
[[Kategorija:Politika]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
{{līdzīgs|Madonna}}
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Madona (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Madona
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Skats no Saieta nama.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats no Domes ēkas
 | image_flag               = Flag of Madona.svg
 | flag_link                = Madonas karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Madona.svg
 | shield_link              = Madonas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = left
| latd = 56| latm = 51| lats = 04| latNS =N
| longd = 26| longm = 13| longs = 10| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1926. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Modohn}}
 | area_total_km2           = 10.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Madona}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4801
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.madona.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Madona''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvais centrs. Pēc iedzīvotāju skaita 24. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''20. septembris''' ir gada 263. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (264. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 102 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Luzula pilosa|autors=(L.) Willd.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula pilosa|suga_lv=Pūkainā zemzālīte|attēls=Luzula pilosa Kevätpiippo IM8637 C.JPG}}
'''Pūkainā zemzālīte''' ({{val|la|Luzula pilosa}}) ir [[doņu dzimta]]s suga. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]]. Skrajas augu grupas aug [[Skujkoku mežs|skujkoku]] un jauktos mežos mēreni mitrās un sausās vietās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/luzula-pilosa-l-willd/|title=pūkainā zemzālīte - Luzula pilosa (L.) Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-12}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name                   = ''Sailfish''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = [https://sailfishos.org// sailfishos.org]
| developer              = ''[[Jolla]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2013. gads
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods operētājsistēmai, citām komponentēm ir dažādas
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Sailfish''''' (no [[angļu valoda|angļu]] — '[[buruzivs]]') ir uz ''[[Linux]]'' bāzēta [[operētājsistēma]], kas paredzēta mobilajām ierīcēm. To izstrādā Somijas uzņēmums ''[[Jolla]]''.

sentences:
[[meteorīts|meteorīta]] [[ALH84001]] atrasti mikroskopiski veidojumi, kuri varētu būt radušies no dzīviem organismiem]]
'''Astrobioloģija''' ir starpdisciplīnu zinātne, kas pēta [[dzīvība]]s rašanos, [[evolūcija|evolūciju]], izplatību un nākotni [[Visums|Visumā]]. Tā meklē dzīvojamu vidi [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] un uz [[citplanēta|citplanētām]]. Astrobioloģija pēta veidus, kā varētu atklāt [[ārpuszemes dzīvība|dzīvību ārpus Zemes]], ja tā tagad vai pagātnē eksistējusi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Auleja
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Auleja church.jpg
| image_caption            = Aulejas katoļu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Aulejas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1599}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,811
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3586&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 258
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =3| lats =27| latNS = N
| longd =27| longm =16| longs =51| longEW = E
| elevation_m              = 170
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5681 Auleja
}}
'''Auleja''' ir ciems [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Aulejas pagasts|Aulejas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē [[Aulejas ezers|Aulejas ezera]] ziemeļu krastā {{nobr|24 km}} no novada centra [[Krāslava]]s un {{nobr|254 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pandža
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Panj River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Tadžikistāna#Afganistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Pāmīra]], [[Vāhāndarja]]
| ieteka            = [[Amudarja]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{TJK}}<br />{{AFG}}
| garums            = 921
| iztekas_augstums  = 2799
| ietekas_augstums  = 310
| kritums           = 2489
| caurtece          = 1000
| gada_notece       =
| baseins           = 114000
| pietekas          = [[Bartanga]], [[Koukče]]
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=1 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=72 | sāk_gar_m=39 | sāk_gar_s=41 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=6 | iet_plat_s=39 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=68 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
}}
'''Pandža''' ({{val-tg|Панҷ}}; {{val-fa|پنج}}) ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Amudarja]]s satekupēm.<ref>{{PZT|571|Pjandža}}</ref> Sākas [[Pamirs|Pamira]] dienvidos, satekot [[Pāmira]]s un [[Vāhāndarja]]s upēm. Tek rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa šauru ieleju starp Pamiru un [[Hindukušs|Hindukušu]]; visā garumā ir [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežupe. Upes garums ir 921 km, kopā ar Vāhāndarju — 1141 km. Lejasdaļā Pandža tek pa [[Baktrija]]s līdzenumu, kur, satekot ar [[Vahša|Vahšu]], veido Amudarjas sākumu. Lielākās pietekas ir [[Šīve]], [[Koukče]], [[Kondoza]] (kreisās), [[Gunda]], [[Bartanga]], [[Kizilsu (Pandžas pieteka)|Kizilsu]] (labās). Upei galvenokārt ledāju kušanas barošana. Lielākās pilsēta krastos ir [[Horuga]] un [[Pandža (pilsēta)|Pandža]] Tadžikistānā. Gar upes labo krastu stiepjas [[Pamira trakts]], upi šķērso tilti pie [[Iškošima]]s un Horugas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Navahi
| skaits    = aptuveni 400 tūkstoši
| vieta     = [[Arizona|Arizonā]], [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]], [[Oklahoma|Oklahomā]] (visi ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] štati)
| valoda    = [[navahu valoda]], runā arī [[angļu valoda|angļu valodā]]
| reliģija  =
| grupas    =
| radi      = [[apači]]
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ermita salas
|attēls              = Hermite.Islands.JPG
|attēla paraksts     = Ermita salu ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|alt karte = Relief Map of Chile.jpg
|mapwidth            = 180
|mark                = Orange pog.svg
|position = top
|label = Ermita salas
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dreika šaurums]]
|arhipelāgs          =
|latd=55|latm=50|lats=0|latNS=S |longd=67|longm=25|longs=0|longEW=W
|platība             =
|garums              = 58
|platums             = 19
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 516
|salu skaits         =
|valsts              = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa un Čīles Antarktika]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Ermita salas''' ({{val|es|Islas Hermite}}) ir [[Čīle]]i piederošs neliels neapdzīvots [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Dienvidamerika]]s dienvidu galā. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa un Čīles Antarktika|Magaljanesas un Čīles Antarktikas]] reģiona [[Čīles Antarktika]]s provincē. Izvietojies {{nobr|100 km}} no [[Ugunszeme]]s piekrastes. [[Franklina šaurums]] tās atdala no [[Vulastona salas|Vulastona salām]] ziemeļos. Lielākās arhipelāga salas ir [[Ermita sala]], [[Heršela sala]], [[Disēta sala]] un [[Hornas sala]]. Hornas salas dienvidu galā atrodas Dienvidamerikas galējais dienvidu punkts [[Hornas rags]] (neskaitot [[Djego Ramiresa salas]]). Ermita salas kopā ar Vulastona salām ietilpst 1945. gadā izveidotajā [[Hornas raga nacionālais parks|Hornas raga nacionālajā parkā]]. Salas nosauktas par godu holandiešu admirālim Žakam Ermitam (''Jacques L'Hermite'', 1582-1624).<ref>[http://www.capehorn-pilot.com/immagini/Charts/10.7%20Cabo%20de%20Hornos.htm Cabo de Hornos]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = White_Marlin_in_North_Carolina_1394318584.jpg
|   att_nosaukums = [[Baltais marlīns]] (''Kajikia albida'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|           kārta = Istiophoriformes
|        kārta_lv = Marlīnveidīgās
|          dzimta = Istiophoridae
|       dzimta_lv = Marlīnu dzimta
|        binomial = Istiophoridae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|     kategorijas = nē
}}

sentences: '''AirPods Pro''' ir 2019. gada bezvadu [[Bluetooth]] [[Apple]] austiņas.

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = 20070304贵阳-黄腰柳莺 (cropped and mirrored).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus proregulus
 |       suga_lv = Sibīrijas ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus proregulus
([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1811)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#0080FF|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences:
{{novec|Oracle ir nopircis Sun MS un ir būtiskas izmaiņas}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''MySQL''''' ir [[relāciju datubāzu pārvaldības sistēma]], kas ir uzstādīta uz vairāk nekā vienpadsmit miljoniem datoru visā pasaulē.{{nepieciešama atsauce}} ''MySQL'' izstrādā [[Zviedrija]]s uzņēmums ''[[MySQL AB]]'', kuru [[2008. gads|2008]]. gadā pārņēma ''[[Sun Microsystems]]''.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Izkapts''' ir [[darbarīks]] augu zaļās masas, [[labība]]s u.c. [[lauksaimniecība]]s kultūraugu [[pļaušana]]i. Garkāta un īskāta (vienrokas) izkapts sastāv no slaidi izliekta asmens, kas ar pēdu piestiprināts pie koka kāta. Izkaptis pieskaitāmas visvecākajiem lauksaimniecības darbarīkiem. [[Latvija]]s teritorijā tās tika lietotas jau kopš 10. gs. Pieaugot lauksaimniecības mehanizācijai, izkapts izmantošana ievērojami samazinājusies. Tās vēl lieto tur, kur nevar izmantot mašīnas — grāvju, meža zāļu, krūmu u. tml. izpļaušanai.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Korinta
| native_name    = {{gree|Κόρινθος}}
| image          = CorintoScaviTempioApollo.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Apollona templis Korintā|Apollona tempļa]] drupas senajā Korintā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 19| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 49| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = no 1896. gada
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Senā Korinta''' ({{val|el|Κόρινθος}}) bija [[pilsētvalsts]] (polisa) blakus [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], kas [[Peloponēsa|Peloponēsu]] savieno ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]], apmēram pusceļā starp [[Atēnas|Atēnām]] un [[Sparta|Spartu]]. Mūsdienu [[Korinta]]s pilsēta atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no senās Korintas. No [[1896. gads|1896. gada]] sistemātiskos [[Amerikāņu klasisko pētījumu skola Atēnās|Amerikāņu klasisko pētījumu skolas Atēnās]] [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] tika atsegtas lielas senās pilsētas platības, bet nesenie Grieķijas Kultūras ministrijas rīkotie izrakumi atklāja jaunus nozīmīgus atradumus šajā pilsētā. Pašlaik šajā vietā ir izveidots [[arheoloģiskais parks]] ar [[Muzejs|muzeju]]. [[Kristietība|Kristiešiem]] senā Korinta ir pazīstama ar divām [[Svētais Pāvils|apustuļa Pāvila]] [[Pāvila 1. vēstule korintiešiem|vēstulēm korintiešiem]], kā arī [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbos]] tiek aprakstīta Pāvila misijas darbība šajā pilsētā. Bez tam [[Pausanijs|Pausanija]] “Grieķijas apraksta” otrā grāmata ir veltīta Korintai.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Mārša Hanta
 |            vārds_orig = ''Marsha Hunt''
 |                attēls = Marsha Hunt 1959.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Mārša Hanta 1959. gadā
 |              dz vārds = Mārsija Virdžīnija Hanta
 |             dz datums = {{dat|1917|10|17}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2022|9|7|1917|10|17}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktrise, modele, aktīviste
 |         darbības gadi = 1935–2014
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
* [[Džerijs Hopers]]
* (pr. 1938, šķ. 1943)
* Roberts Presnels jaunākais
* (pr. 1946, miris 1986)
 |                 bērni = 1
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = S
}}
'''Mārša Hanta''' ({{val|en|Marsha Hunt}}; dzimusi kā '''Mārsija Virdžīnija Hanta''' ({{val|en|Marcia Virginia Hunt}})<ref name="auto">{{Ziņu atsauce|last=Moore|first= Solomon|url= https://articles.latimes.com/1997-06-11/local/me-2161_1_marsha-virginia-hunt |title=Move to Valley Signaled Career Upswing|work=[[Los Angeles Times]]|date= June 11, 1997|archive-date=March 7, 2016|archive-url= https://web.archive.org/web/20160307040425/http://articles.latimes.com/1997-06-11/local/me-2161_1_marsha-virginia-hunt|dead-url=no}}</ref> {{dat|1917|10|17}}, mirusi {{dat|2022|9|7}}) bija amerikāņu aktrise, modele un aktīviste ar gandrīz 80 gadus ilgu karjeru. Viņu 1950. gados [[makartisms|makartisma]] laikā vairākas Holivudas [[kinostudija]]s iekļāva melnajos sarakstos.<ref name=bbc2020>{{Ziņu atsauce |first=Vincent |last=Dowd |title=How Marsha Hunt fought Hollywood blacklisting |publisher=[[BBC News]] |url=https://www.bbc.co.uk/news/entertainment-arts-51979690 |date=March 22, 2020 |access-date=March 22, 2020}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Batāte
|           attēls = Ipomoea batatas.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Batātes zieds
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Convolvulaceae
|        dzimta_lv = Tīteņu dzimta
|            ģints = Ipomoea
|         ģints_lv = Ipomejas
|             suga = I. batatas
|          suga_lv = Batāte
|         binomial = Ipomoea batatas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Amerika]]s tropi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Zemļa Bunge
| oriģinālnosaukums    = ''Земля Бунге''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=74| latm=52| lats=48| latNS=N
| longd=142| longm=06| longs=45| longEW=E
| novietojums          = [[Koteļnija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1945
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1987
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 10<ref>[http://pogodaiklimat.ru/history/21541.htm Средние месячные и годовые температуры воздуха на Земле Бунге]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Zemļa Bunge»''' ({{val|ru|Полярная станция «Земля Бунге»}}) ir slēgta [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?uid=4058&f=3&t=6797&start=0 Полярная Почта. Земля Бунге]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, [[Koteļnija]]s salā, [[Bunges Zeme]]s dienvidos Bunges Zemes augstienē [[Saņņikova šaurums|Saņņikova šauruma]] ziemeļu krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
s ģerbonis ar [[Pjastu dinastija]]s zīmi — balto ērgli.]]
'''Lielpolija''' ({{val|pl|Wielkopolska}}, {{val|de|Großpolen}}, {{val|la|Polonia Maior}}) ir vēsturisks [[Eiropa]]s reģions [[Polija]]s rietumdaļā [[Varta]]s un [[Noteca]]s upju baseinos. Vēsturiskā galvenā pilsēta — [[Poznaņa]], garīgais centrs — [[Gņezno]]. Nosaukums jāsaprot kā ''Vecā'' Polija, pretēji ''Jaunajai'' Polijai — [[Mazpolija]]i.

sentences: '''Bretonvudsas sistēma''' jeb '''Bretonvudsas līgums''' ir starptautiska monetāro attiecību un tirdzniecības norēķinu organizācijas sistēma, kas tika izveidota [[Bretonvudsas konference|Bretonvudsas konferences]], kura notika 1944. gada 1.–22. jūlijā, rezultātā. Tā aizstāja finanšu sistēmu, kuras pamatā bija "[[zelta standarts]]". Nosaukta pēc [[Bretonvudsa|Bretonvudsas]] kūrorta [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
Par '''Ļeontjeva paradoksu''' sauc situāciju [[Ekonomika|ekonomikā]], kad ar [[Kapitāls|kapitālu]] bagāta valsts eksportē darbietilpīgas preces un importē kapitālietilpīgas preces.
Tas tika konstatēts, kad Vasīlijs Ļeontjevs 1953. gadā centās pārbaudīt [[Hekšera—Olina tirdzniecības teorija|Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju]], izmantojot 1947. gadā tirdzniecības statistiku par Amerikas Savienotajām Valstīm.<ref>{{publikācijas atsauce |last=Leontief|first=Wassily
|title=Domestic Production and Foreign Trade; The American Capital Position Re-Examined
|journal=[[Proceedings of the American Philosophical Society]] |volume=97 |issue=4 |pages=332–349 |date=1953
|jstor=3149288 |registration=yes  }}</ref>

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Tumšais liktenis
 | oriģinālnos = ''Terminator: Dark Fate''
 |      attēls =  Terminator Dark Fate poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Tims Millers]]
 |  producents =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Deivids Elisons]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Gojers]]
* [[Džastins Rodas]]
* [[Billijs Rejs]]
 |     aktieri =
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Natālija Rejesa]]
* [[Gabriels Luna]]
* [[Djego Boneta]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Skydance Media]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Tencent Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''Paramount Pictures''
* ''20th Century Fox''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2019|11|01|ASV|2019|11|01|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR: DARK FATE {{!}} Britu filmu klasifikācijas padome |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film |website=BBFC.co.uk |access-date={{dat|2020|12|04||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191231204136/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|196 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|261,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |title=''Terminator: Dark Fate'' (2019) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[IMDb]] |access-date=December 27, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112142700/https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |archive-date=November 12, 2019 |dead-url=no}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Genisys]]" (2015)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Tumšais liktenis"''' ({{val|en|Terminator: Dark Fate}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastiskas]] filma, kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Galvenās lomas atveido [[Linda Hamiltone]], [[Arnolds Švarcenegers]], [[Makenzija Deivisa]], [[Natālija Rejesa]], [[Gabriels Luna]], [[Djego Boneta]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2019. gada 1. novembris.

sentences:
{{citas nozīmes|sportistu|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alfrēds Kārlis Alslēbens
 |      vārds_orig = Alfred Carl Alsleben
 |          attēls = Alslebens Alfreds.PNG
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|7|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}<br />(tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = {{mdv|1930|11|26|1891|07|24}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība = vācbaltietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alfrēds Kārlis Alslēbens''' ({{dat|1891|07|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 1. apr., 8214. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||7|12}}<ref name="ReferenceA">Rīgas Sv. Trīsvienības ev. lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1891. - Nr.156.</ref>) — {{dat|1930|11|26|N}})<ref name="periodika" /> bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vieglatlēts]]. Piedalījās {{oss|V=1912|L=L}} Stokholmā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Marianas salas
|attēls              = Rota Island in the Commonwealth of Northern Mariana Islands.jpg
|attēla paraksts     = [[Rota (sala)|Rota]]s salas krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=16|latm=08|lats=0|latNS=N |longd=145|longm=45|longs=0|longEW=E
|platība             = 1026
|garums              = 800
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Tapočao]]
|augstums            = 965
|salu skaits         = 17
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Teritorijas
|valsts adm vienība        = {{GUM}}<br />{{MNP}}
|iedzīvotāji         = 251 023
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[čamorri]]
|valsts lielpilsēta  = [[Aganja]]
|piezīme =
}}
'''Marianas salas''' ({{val|en|Mariana Islands}}, {{val|ch|Islas Mariånas}}) ir [[vulkāns|vulkānisku]] [[sala|salu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Ietilpst divās ar [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] saistītās teritorijās — [[Ziemeļu Marianas Salas|Ziemeļu Marianas Salās]] un [[Guama|Guamā]]. Salas tradicionāli dalās divās grupās — lielākās un apdzīvotās dienvidu salas ([[Guama]], [[Rota (sala)|Rota]], [[Agihana]], [[Tiniana]] un [[Saipana]]) un neapdzīvotās ziemeļu grupas salas. Salu pamatiedzīvotāji ir [[čamorri]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gdaņskas rātsnams
| native_name         = ''Ratusz Głównego Miasta w Gdańsku''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ayuntamiento Principal, Gdansk, Polonia, 2013-05-20, DD 05.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[Gotika (arhitektūra)|Gotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Polija|Gdaņska}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1346
| completion_date     = 15. gs.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 83,45 m
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Gdaņskas rātsnams''' ({{val|pl|Ratusz Głównego Miasta w Gdańsku}}) ir vēsturiska rātsnama ēka, kas atrodas [[Gdaņska|Gdaņskā]], [[Polija|Polijā]]. Rātsnams atrodas Gdaņskas vecpilsētā uz ''Karaļu ceļa''. Blakus rātsnamam atrodas Neptūna strūklaka, kas ir viena no pazīstamākajiem pilsētas simboliem. Mūsdienās ēka vairs netiek izmantota rātsnama vajadzībām un tajā atrodas Gdaņskas vēstures muzejs. Rātsnama celtniecība tika uzsākta 1346. gadā, bet pēdējās pārbūves beidzās ap 15. gadsimtu.

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''Klimatogramma''' ir grafiks, kurā [[Attēls|attēlo]] kādas noteiktas vietas [[Gaisa temperatūra|gaisa temperatūras]] un [[Nokrišņi|nokrišņu]] sadalījumu noteiktā laika periodā, piemēram, nedēļā, mēnesī, gadā.<ref>Izzini pasauli! Dabaszinības 6. klasei. Zvaigzne ABC, 2007. 160. lpp.</ref> Parasti klimatogramma parāda vidējā gaisa temperatūru un nokrišņu daudzumu.

sentences:
{{līdzīgs|Cilvēks uz mēness}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks uz Mēness
| attēls                   = manonthemoonposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on the Moon''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Steisija Šēra]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Aleksands]]
* [[Lerijs Karazevskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* Denijs DeVito
* [[Kortnija Lava]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika                   = [[R.E.M.]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Cinehaus]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Marubeni]]''
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Shapiro/West Productions]]''
* ''[[Tele München Fernseh Produktionsgesellschaft]]''
* ''[[Toho-Towa]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|22||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999|title=Man on the Moon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814173856/https://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonthemoon.htm|title=Man on the Moon (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks uz Mēness"''' ({{val|en|Man on the Moon}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska komēdija, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Denijs DeVito]], [[Kortnija Lava]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|22||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Nišimura''' var būt:
* [[Jūiči Nišimura]];
* [[Akihiro Nišimura]];
* [[Šoiči Nišimura]].

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Marvel Comics
| logo             = Marvel Logo.svg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1939. gadā
| founder          = Martins Gudmens
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          = {{Palielinājās}} 125 miljoni ASV dolāru
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://marvel.com/comics}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Marvel Comics''''' ir viens no lielākajiem un veiksmīgākajiem ASV uzņēmumiem, kas darbojas komiksu izdošanas un ar to saistītu mediju izdošanu. Tas tika dibināts 1939. gadā kā ''Timely Comics''. Uzņēmums ir daļa no ''Marvel Entertainment'', kas pieder ''[[The Walt Disney Company]]''. ''Marvel Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēku]], [[Halks|Halku]], [[X-cilvēki|X-cilvēkus]], [[Pārgalvis|Pārgalvi]], [[Dzelzs vīrs|Dzelzs vīru]], [[Elektra Natčjosa|Elektru Natčjosu]], [[Kapteinis Amerika|Kapteini Ameriku]], [[Niks Furijs|Niku Furiju]], [[Sudraba sērfotājs|Sudraba sērfotāju]], [[Zaļais Goblins|Zaļo Goblinu]], [[Gvena Steisija|Gvenu Steisiju]], [[Mērija Džeina Votsone|Mēriju Džeinu Votsoni]] un citus. Uzņēmuma vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Mēnijs
|          vārds_orig = ''Fridericus Menius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 1593
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Voldegka]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           m_dat_alt = ap 1659
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{SWE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Rostokas Universitāte|Rostokas]] un [[Greifsvaldes Universitāte]]s
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Latviešu tautasdziesmas pieraksts (1632)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Odefransa
 | official_name           = ''Hauts-de-France''
 | settlement_type         = [[Francijas reģioni|Francijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =
 | image_shield            =
 | shield_size             =
 | capital                 = [[Lille]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Hauts-de-France in France 2016.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Odefransas atrašanās vieta Francijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Departamenti
| parts = 5
| p1 = [[Ēna (Pikardija)|Ēna]]
| p2 = [[Nora (departaments)|Nora]]
| p3 = [[Padekalē (departaments)|Padekalē]]
| p4 = [[Somma (departaments)|Somma]]
| p5 = [[Uāza]]
 | established_title       = Izveidots
 | established_date        = 2016. gadā
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 31813
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 6003815
 | population_as_of        = 2017. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.hautsdefrance.fr/}}
 | blank_name              = ISO 3166 kods
 | blank_info              = FR-HDF
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Tuberkuloze
| image         = Tuberculosis-x-ray-1.jpg
| caption       = Tuberkulozes slimības rezultātā plaušās rodas caurumi, kā šajā rentgenstaru fotogrāfijā redzamais dobums pacienta augšējā labajā daivā
| field         = [[Infekcijas slimība]], [[pulmonoloģija]]
| synonyms      = Phthisis, phthisis pulmonalis, "lielais baltais mēris"
| symptoms      = [[Hronisks klepus]], [[drudzis]], [[klepus ar asiņainām gļotām]], svara zaudēšana
| onset         =
| duration      =
| causes        = ''[[Mycobacterium tuberculosis]]''
| risks         = Smēķēšana, [[HIV/AIDS]]
| diagnosis     = [[Krūškurvja rentgens]], [[mikrobu kultūra]], [[tuberkulīna ādas tests]], [[kvanteferons]]
| differential  = [[Pneimonija]], [[histoplazmoze]], [[sarkodioze]], [[kokcidioidomikoze]]<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Ferri FF |title=Ferri's differential diagnosis : a practical guide to the differential diagnosis of symptoms, signs, and clinical disorders|date=2010|publisher=Elsevier/Mosby|location=Philadelphia, PA|isbn=978-0-323-07699-9|page=Chapter T|edition=2nd}}</ref>
| prevention    = Riska grupu skrīnings, inficēto ārstēšana, [[vakcinācija]] ar [[Kalmē-Gerīna vīrusu]]
| treatment     = [[Antibiotikas]]
| medication    =
| frequency     = 25% no populācijas (latentā tuberkuloze)
| deaths        = 1.5 miljoni (2020)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tuberculosis deaths rise for the first time in more than a decade due to the COVID-19 pandemic |url=https://www.who.int/news/item/14-10-2021-tuberculosis-deaths-rise-for-the-first-time-in-more-than-a-decade-due-to-the-covid-19-pandemic |website=www.who.int |access-date=16 October 2021 |language=en |archive-date=16 October 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211016003119/https://www.who.int/news/item/14-10-2021-tuberculosis-deaths-rise-for-the-first-time-in-more-than-a-decade-due-to-the-covid-19-pandemic |dead-url=no }}</ref>
}}
{{Medicīniskais brīdinājums}}

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Cyperaceae|att_nosaukums=[[Meža meldrs]] (''S. sylvaticus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=ScirpusSylvaticus.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus}}
'''Meldri''' ({{val|la|Scirpus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s (''Cyperaceae'') [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuras pārstāvji ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] vai retāk [[Viengadīgi augi|viengadīgi]] piekrastes [[ūdensaugi]] ar cilindrisku vai trīsšķautnainu [[stumbrs|stublāju]], kas var sasniegt 2—3 m garumu. Sastopamas arī miniatūras sugas ap 20—30 cm garumā. Stublāji klāti ar lineārām [[lapas|lapām]], līdzīgi kā [[grīšļi|grīslim]]. Cilindriskie stublāji var būt gludi un resni, kā arī lapām, bet tikai ar lapu makstīm. Dažām sugām lapas ir pavedienveidīgas, veidojot pie [[sakne]]s rozeti. [[Zieds|Ziedkopa]] stublāja galā, parasti ļoti zarota, čemurveidīga vai skarveidīga, sastāv no daudzām vārpiņām. [[Skaras]] var sasniegt 10 cm. garumu. Ziedi ir divdzimuma. Ziedam ir 1—3 [[putekšņlapa]]s un 2—3 [[drīksna]]s. [[Apziednis|Apziedni]] parasti veido sariņi. [[Auglis]] ir plakani uzpūsts divšķautnains vai trīsšķautnains [[riekstiņš (auglis)|riekstiņš]]. Zemūdens daļu veido ložņājošs vai saīsināts [[saknenis]].

sentences: '''Rīga dimd''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mēnessgaisma
 | oriģinālnos = ''Moonlight''
 |      attēls = Moonlight (2016 film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Berijs Dženkinss (scenārijs)
* [[Tarels Elvins Makreinijs]] (sižets)
* pēc Tarela Elvina Makreinija lugas ''In Moonlight Black Boys Look Blue''
 |     aktieri =
* [[Trevante Rodss]]
* [[Andrē Holends]]
* [[Džanella Monē]]
* [[Eštons Sanderss]]
* Džarels Džeroms
* [[Neomija Herisa]]
* [[Maheršala Ali]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[A24 (company)|A24]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''A24''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|9|2|''Telluride'' kinofestivāls|2016|10|21|ASV}}
 |      ilgums = 111 minūtes<!--Theatrical runtime: 111:09--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film | title=''Moonlight'' | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | accessdate=January 20, 2017 | archive-date={{dat|2018|04|11||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180411115521/http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="LATimesTelluride">{{Tīmekļa atsauce|last1=Keegan|first1=Rebecca|title=Telluride Film Festival audiences take a shine to Barry Jenkins' 'Moonlight'|url=http://www.latimes.com/entertainment/movies/la-et-mn-telluride-moonlight-feature-20160901-snap-story.html|website=Los Angeles Times|accessdate=October 24, 2016}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|title=Moonlight (2016)|website=[[Box Office Mojo]]|accessdate=February 12, 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170128230545/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|archivedate={{dat|2017|01|28||bez}}}}</ref><!--INCLUDES FOREIGN B.O-->
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mēnessgaisma"''' ({{val|en|Moonlight}}) ir 2016. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]].

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce
|attēls            = Post-and-Grant-Avenue-Look.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Kalifornija
|kartes_paraksts   =
| plat_d =  37 | plat_m  = 45 | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 122 | gar_m   = 33 | gar_s  =  | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  = 40
|datums            = {{dat|1906|4|18|N|bez}}
|laiks             =
|ilgums            = 48 sekundes
|stiprums          = 7,8 [[magnitūda]]s<ref name=BSL>[http://seismo.berkeley.edu/faq/1906_0.html Where can I learn more about the 1906 Earthquake?], Berkeley Seismological Laboratory.</ref>
|dziļums           = 8 km<ref name=lomax>[http://alomax.free.fr/posters/1906-focus/ Location of the Focal Region and Hypocenter of the California Earthquake of April 18, 1906]</ref>
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = {{USA}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 3000+
|cietušie aptuveni =
}}
'''1906. gada Sanfrancisko [[zemestrīce]]''' notika {{dat|1906|4|18||bez}}, tā skāra [[Sanfrancisko]] pilsētu un Ziemeļkalifornijas krastu. Pilsētā pēc tam izcēlās postošs ugunsgrēks, kas ilga vairākas dienas. Zemestrīces un ugunsgrēka rezultātā mira apmēram 3000 cilvēku un vairāk nekā 80% Sanfrancisko tika iznīcināta.

sentences: '''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref>

sentences:
provincē [[Ekvadora|Ekvadorā]]]]
'''Ajavaska''' ({{val-es|ayahuasca}}; {{val-qu|ayawaska}}) ir [[psihotropā viela|psihotrops]] dzēriens ([[dekokts]]), ko parasti izgatavo no [[koku liāna]]s (''Banisteriopsis caapi'') vīteņaugiem, sajaucot tos ar dažāda veida sugu augiem, kas satur paaugstinātu [[dimetiltriptamīns|dimetiltriptamīna]] (DMT) daudzumu. Dzērienu reliģiskiem nolūkiem izmanto vairākas [[Amazone]]s lietus mežu iezemiešu ciltis. Tas tiek lietots kā reliģisks [[sakraments]] un ir viena no pasaulē visvairāk [[šamanisms|šamanismā]] izmantotajām psihotropajām substancēm.

sentences: '''Gella-Manna matricas''' ir [[Pauli matricas|Pauli matricu]] vispārinājums 3 × 3 matricām. Tās ir nosauktas par godu amerikāņu fiziķim [[Marijs Gells-Manns|Marijam Gellam-Mannam]], kurš tās izmantoja, lai aprakstītu [[stiprā mijiedarbība|stiprajai mijiedarbībai]] piemītošo [[simetrija|simetriju]].<ref>{{Atsauce | first=Gell-Mann | last=Murray | title=The Eightfold Way: A Theory of Strong Interaction Symmetry | url=http://www.osti.gov/bridge/servlets/purl/4008239-jRljez/native/4008239.pdf | date=March 15, 1961 | doi=10.2172/4008239}}.</ref> Tās tiek izmantotas, lai aprakstītu [[kvarku modelis|kvarku modeli]].<ref>Greiner et al., 8. Quarks and SU(3), [http://books.google.com/books?id=gCfvWx6vuzUC&pg=PA231 231. lpp.]</ref> Mazāk tās tiek izmantotas [[kvantu hromodinamika|kvantu hromodinamikā]]. [[Kvantu skaitļošana|Kvantu skaitļošanā]] tās tiek lietotas, lai aprakstītu [[kutrits|kutritu]] jeb trīs līmeņu [[kvantu sistēma|kvantu sistēmu]].

sentences: '''Scientoloģija''' jeb '''saentoloģija''' (no {{val|la|scientia}} — ‘zināšanas’ un {{val|el|λόγος}} — ‘mācība’) ir 20. gadsimta otrajā pusē izveidota eklektiska reliģiski filozofiska mācība (t.s. ''reliģiskā filozofija''), cieši saistīta ar īpašu [[psihoterapija]]s paveidu — [[dianētika|dianētiku]].<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 689. lpp.</ref> To [[1954]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] izveidoja [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] rakstnieks  [[Rons Habards|Lafaiets Ronalds Habards]] (''Lafayette Ronald Hubbard''), un 20 gadus vēlāk tā tika oficiāli atzīta par [[Reliģija|reliģiju]].<ref name="autogenerated2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |title=Tiesa liek Spānijai oficiāli atzīt Saientoloģijas baznīcu. - BBI 07.11.2007. |access-date=05.02.2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071201085352/http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |archivedate=01.12.2007 }}</ref> Publiskajā sfērā bieži<ref>Tā kā sekta ir no lielākas denominācijas atšķēlusies kustība, bet scientoloģija ir pilnīgi no jauna izveidota eklektiska mācība, tad tā neatbilst jēdziena "sekta" definīcijai, bet ir kults.</ref> tiek dēvēta par [[sekta|sektu]].<ref>[http://www.lv.lv/?menu=lvplus&type=doc&id=144031 Sektas ar mārketinga stratēģiju]{{Novecojusi saite}}</ref> Kopš izveidošanas scientoloģija ir bijusi viena no pretrunīgāk vērtētajām reliģiskajām kustībām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ignācijs no Lojolas
|     vārds_orig = ''Ignatius de Loyola''
|         attēls = Ignatius Loyola.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1491]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Lojola
([[Aspeitija]], [[Gipuskoja]], [[Basku Zeme]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1556
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]
([[Lacio]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, vēlāk garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences: {{Operteātra infokaste|adrese={{vieta|Latvija|Jelgava|Krišjāņa Barona iela 6|3s=Krišjāņa Barona iela}}, LV-3001|dibināšanas gads={{dat|1959|11|11|}}|režisors=Dace Vilne|mājas lapa=https://alunanateatris.lv/}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Teurnija
| native_name    =  Teurnia
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Reste_einer_spätrömischen_Stadtvilla_in_Teurnia.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Austrija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 46.823308 | latNS  = N
| longd = 13.443747 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Austrija|Karintija}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 1. gadsimts
| abandoned      = 610. gads
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1908. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Lietuvas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Žemaitija
| karte              = Lietuvos_regionai.PNG
| ģerboņa_attēls     = Grand Coat of Arms of Samogitia.png
| ģerboņa_nosaukums  = Žemaitijas ģerbonis
| karoga_attēls      = Flag of Žemaitija.svg
| karoga_nosaukums   = Žemaitijas karogs
| rpilsētas          = [[Telši]], [[Šauļi]]
| platība            =
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        =
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = [[Telšu apriņķis]], [[Tauraģes apriņķis]] (daļēji), [[Šauļu apriņķis]] (daļēji), [[Kauņas apriņķis]] (daļēji)
| mājaslapa          =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Oklahoma
| native_name             = ''Oklahoma''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = AntelopeHills.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Antilopes pauguri Oklahomas rietumu daļā
| image_flag              = Flag of Oklahoma.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Oklahoma.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Sooner State''
| motto                   = ''Labor omnia vincit''
| anthem                  =
| capital                 = [[Oklahomasitija]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Oklahoma in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Oklahomas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Kevins Stits
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 181195
| area_land_km2           = 177934
| area_water_km2          = 3261
| area_water_percent      = 1.8
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 4019800
| population_as_of        = 2022. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 82.2%
melnie — 8.55%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 4.89%
nereliģiozi — 39%
| elevation_max_m         = [[Blekmesas kalns]], 1515
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{url|http://www.ok.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences:
[[ziemeļbriedis|ziemeļbrieža]] maskā]]
'''Ziemassvētku vecītis''' ir [[folklora]]s tēls, kurš, pēc vairāku Rietumu kultūru tradīcijām, [[Ziemassvētki|Ziemassvētku vakarā]] ({{dat||12|24||bez}}) nes dāvanas bērniem, kuri iepriekšējā gadā labi uzvedušies. Iespējamais Ziemassvētku vecīša prototips ir nīderlandiešu [[Sinterklāss]], kurš savukārt varētu būt cēlies no vācu pasakas par dāvanas nesošo [[Svētais Nikolajs|Svēto Nikolaju]].

sentences:
{| class="infobox" style="width: 23em; background: #FFFFFF; text-align: left; line-height:1.5em; font-size: 88%" cellspacing="2"
! class="summary" style="font-size: 120%; background:#808080;; line-height:2em; text-align: center;" colspan="2" | {{{nosaukums}}}
|-
{{#if:{{{logo|<noinclude>x</noinclude>}}}|
{{!}}colspan="2" style="text-align:center;"{{!}}
}}
{{!}}-
{{#if:{{{attēls|<noinclude>x</noinclude>}}}|
{{!}}colspan="2" style="text-align:center;"{{!}} <br>
{{#if:{{{attēla paraksts}}} |<!--then:-->{{{attēla paraksts}}}}}
}}
{{!}}-

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nezvērs
| operators =
| attēls = Sexy beast ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Džonatans Gleizers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rejs Vainstons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sexy Beast''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|9|13|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2001|1|12|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sexy-Beast#tab=summary|title=Sexy Beast (2001) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|6|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Nezvērs"''' ({{Val|en|Sexy Beast}}) ir 2000. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Spānija]]s kriminālfilma. Filmas režisors ir [[Džonatans Gleizers]], kuram tā ir debija. Filmā galvenās lomas atveido [[Rejs Vainstons]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ians Makšeins]].

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
[[Kategorija:Softbols]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences: '''Karbīns''' ir viena no [[ogleklis|oglekļa]] [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā [[Heksagonālā singonija|heksagonālo kristālrežģi]] veido taisnas, lineāras oglekļa [[atoms|atomu]] ķēdes:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| att_nosaukums=''[[Viscum album]]''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Santalales
| rinda_lv =Santalu rinda
| dzimta =Santalaceae
| dzimta_lv =Santalkoku dzimta
| ģints =Viscum L.
| ģints_lv =Āmuļi

| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}
'''Amuļi''' (''Viscum L''.) ir daudzgadīgi pusparazītiski ziemzaļi [[krūmi]] ar neīsti dihotomisku zarojumu. Āmuļu ģintī ir aptuveni 65 sugas, kas izplatītas galvenokārt tropu un subtropu apgabalos. Eiropā sastopamas divas sugas, Latvijā - viena suga: [[Baltais āmulis]] ''Viscum album L.'' Tā ir ļoti reta un īpaši aizsargājama suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: glezna "[[Alķīmiķis atklāj fosforu]]" (1771. gads), kurā attēlots alķīmiķis [[Henigs Brands]] atklājam [[fosfors|fosforu]]]]

sentences:
[[File:Leviathan by Thomas Hobbes.jpg|thumb|200px|Titullapa no Hobsa darba "[[Leviatāns (darbs)|Leviatāns]]" (1651. gadā)]]
'''Sabiedriskais līgums''' ({{val-en|social contract}}; {{val-fr|contract social}}) ir jēdziens politiskā filozofijā. Sabiedriskā līguma teorijā ir valdītāja un valdīto nolīgums, ar ko sākotnēji rodas valdīšanas pilnvaras; valdītājs apņemas valdīt, un valdāmie — paklausīt.
==Raksturojums==
Sabiedriskā līguma ideja ir diezgan sena, zināmas iezīmes var saskatīt jau [[Platons|Platona]] [[filozofija|filozofijā]]. Šo norādi, piemēram, darba "Valsts" kontekstā var skatīt kā norādi uz [[koplīgums|koplīgumu]], sabiedriskais līgums ir viens no svarīgākajiem konceptiem [[17. gadsimts|17.]]—[[18. gadsimts|18. gs.]] filozofijā (piemēram, [[Tomass Hobss]]), pievēršanos šim jautājumam noteica nepieciešamība pēc jauniem leģitīmas kārtības kritērijiem.

sentences: '''Ebots''' ({{val|en|Abbot}}; sieviešu dzimtē '''Ebota''') ir uzvārds, kas nozīmē "[[abats]]" (klostera vadītājs). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Debess ekvators''' ir [[debess sfēra]]s lielais riņķis, kura [[plakne]] ir perpendikulāra [[pasaules ass|pasaules asij]] un sakrīt ar [[Zeme]]s [[ekvators|ekvatora]] plakni. To var definēt arī kā [[ekvators|ekvatora]] projekciju debesīs<ref>[http://scienceworld.wolfram.com/astronomy/CelestialEquator.html Celestial Equator]</ref>. Debess ekvators sadala debess sfēru ziemeļu un dienvidu puslodē. Zemes rotācijas [[ass slīpums|ass slīpuma]] dēļ debess ekvators atrodas apmēram 23,439° leņķī pret [[ekliptika]]s plakni.

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|rw|''Repubulika y'u Rwanda''}}
{{lang|fr|''République du Rwanda''}}
{{lang|en|''Republic of Rwanda''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ruandas Republika
|           valsts_nosaukums = Rwanda
|           karoga_nosaukums = Ruandas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Rwanda.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ruandas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Rwanda.svg
|                valsts_moto = ''Ubumwe, Umurimo, Gukunda Igihugu''
"Vienotība, darbs, patriotisms"
|              kartes_attēls = Location_Rwanda_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = "{{lang|rw|''[[Rwanda nziza]]''}}"
|             valsts_valodas = [[kiņaruanda]]
[[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Kigali]]
|latd=1 |latm=57 |latNS=S |longd=30 |longm=4 |longEW=E
|             valsts_iekārta =  [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Ruandas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ruandas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Pols Kagame]]
|              valsts_galva2 = [[Édouard Ngirente]]
|            lielākā_pilsēta = Kigali
|                platība_km2 = 26,338
|              platība_rangs = 149.
|             procenti_ūdens = 5,3
|         iedzīvotāju_skaits = 12 352 232<ref name="worldofmeters">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.worldometers.info/world-population/rwanda-population/|title=Rwanda Population|publisher=worldofmeters |accessdate={{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 77.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 495
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $24 612 miljardi<ref name="imf2">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2017/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=37&pr.y=9&sy=2015&ey=2022&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=714&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a=|title=Rwanda Overview|publisher=IMF |accessdate= {{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $2 081<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,498
|                  HDI_rangs = 159.
|             HDI_kategorija = zems
|                       Gini = 45,1
|                  Gini_gads = 2003
|            Gini_kategorija = vidējs
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no [[Beļģija]]s
|       neatkarības_notikums = Datums
|         neatkarības_datums = {{Dat|1962|7|1}}
|                     valūta = [[Ruandas franks]]
|               valūtas_kods = RWF
|                 laika_zona = [[Centrālāfrikas laiks|CAT]]
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST = ''neievēro''
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.rw]]
|               iso_kods_num = 646
|             iso_kods_alfa2 = RW
|             iso_kods_alfa3 = RWA
|             tālsarunu_kods = 250
|                   piezīmes = 1 Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
}}

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences: '''Gucuļi''' vai '''huculi''' ({{val|uk|Гуцули}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] etniska grupa,<ref>{{PZT|240|Guculi}}</ref> kas apdzīvo [[Ukraina]]s un [[Rumānija]]s pierobežu reģionus, uzskatāma par [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas īpašu apakšgrupu. Nosaukums pirmo reizi minēts 1816. gadā, kā apkārtējo iedzīvotāju izmantots vārds. Iespējamo gucuļu izcelsmi saista ar baltajiem horvātiem vai uličiem.

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Mus musculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        attēls = House mouse.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Muridae
|     dzimta_lv = Peļu dzimta
|         ģints = Mus
|      ģints_lv = Peles
|          suga = M. musculus
|       suga_lv = Mājas pele
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Toksikoloģija]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Olehs Siņehubovs
 |       vārds_orģ = ''Олег Васильович Синєгубов''
 |          attēls = Sinegubov_(political).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|12|24}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Oleksandrs Skakuns]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2019|11|11}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2021|12|24}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 = [[Oleksijs Hončaruks]]<br />[[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis2 = [[Olehs Pruhlo]] (''p.i.'')
 |        pēctecis2 = [[Dmitro Luņins]] (''p.i.'')
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|10}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Anna Žuravļova
 |           bērni = 1
 |       profesija = [[jurists]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Harkivas Nacionālā iekšlietu universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Olehs Siņehubovs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Олег Васильович Синєгубов''; dzimis [[1983. gads|1983.]] gada [[10. augusts|10. augustā]] [[Harkiva|Harkivā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[jurists]], [[advokāts]] un [[Tieslietas|tieslietu]] [[zinātņu doktors]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://poltava.depo.ua/ukr/poltava/shcho-vidomo-pro-kandidata-na-posadu-golovi-poltavskoi-oda-201910291053073|title=Що відомо про голову Полтавської ОДА Олега Синєгубова – новини Полтави|website=www.depo.ua|access-date=2022-06-26|language=uk}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://poltava.to/news/53095/|title=Уряд погодив призначення харківського юриста головою Полтавської ОДА|website=Інтернет-видання «Полтавщина»|access-date=2022-06-26|language=uk}}</ref> kurš kopš [[2021. gads|2021.]] gada [[24. decembris|24. decembra]] ir pašreizējais [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[gubernators]]. Kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada 24. februārī notikušā iebrukuma]] [[Ukraina|Ukrainā]] Siņehubovs vada [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] civilmilitāro pārvaldi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://suspilne.media/210671-persa-komendantska-nic-golova-harkivskoi-vca-oleg-sinegubov-pro-situaciu-v-regioni/|title=Перша "комендантська" ніч" — голова Харківської ВЦА про ситуацію в регіоні.}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Vere''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aptieku kovbojs
| operators =
| attēls = Drugstore Cowboy.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mets Dilons]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Džeimss Remars]]
* [[Džeimss Legross]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Viljams Barouzs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Drugstore Cowboy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2286847489/weekend/|title=
Drugstore Cowboy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aptieku kovbojs"''' ({{Val|en|Drugstore Cowboy}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Dilons]], [[Kellija Linča]], [[Džeimss Remars]], [[Džeimss Legross]], [[Hetere Greiema]] un [[Viljams Barouzs]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Fougls|Džeimsa Fougla]] autobiogrāfisko romānu.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
. Mikaels Topeliuss, 18. gadsimta beigas]]
'''Trīsvienība''' ir doktrīna [[kristietība|kristietībā]] par [[Dievs|Dievu]] kā vienotu būtni, kuru veido trīs personas – [[Dievs Tēvs]], [[Dievs Dēls]] un Dievs [[Svētais Gars]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Verkora masīvs
|attēls                 = Vercors_topographic_map-fr.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.966667 | latNS  = N
| longd = 5.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Franču Priekšalpi]], [[Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Granvemons]]
|augstums               = 2 341
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Elektriskais vadītājs''' ir materiāls, kurā ir kustīgi elektriskie lādiņi. [[metāls|Metālos]] šie lādiņi ir brīvie [[elektrons|elektroni]], šķidrumos ([[elektrolīts|elektrolītos]]) un [[plazma|plazmā]] tie ir [[jons|joni]]. Atšķirībā no elektroniem, joni var būt negatīvi lādēti (anjoni) vai pozitīvi lādēti (katjoni). Bieži vārdu "vadītājs" lieto elektriskā vada dzīslas nozīmē. Vielas spēju vadīt elektrisko strāvu sauc par [[elektrovadītspēja|elektrovadītspēju]].

sentences:
pie [[Kalifornija]]s krastiem.]]
'''Sedimentācija''' (no {{val|la|sedimentum}} — 'nogulsnes') jeb '''nogulsnēšanās''' ir visu veidu [[Nogulumieži|nogulumu]] veidošanās dabiskos apstākļos nogulumu materiālam pārejot no kustīga vai suspendēta stāvokļa ūdens vai gaisa vidē nekustīgos nogulumos. Nogulumu veidošanās notiek uz [[sauszeme]]s, [[Upe|upēs]], [[Ezers|ezeros]], [[Jūra|jūrās]], [[Okeāns|okeānos]] daļēji no [[terigēnais materiāls|terigēnā materiāla]], kas atnests gatavā veidā, daļēji pateicoties dažādu nešķīstošu savienojumu biogēnai vai hemogēnai nogulsnēšanai ūdens vidē. [[Ledājs|Ledāju]] [[litoģenēze]]s gadījumā nogulumi veidojas no drupu materiāla ledājos tiem kūstot. [[Efuzīvie ieži|Vulkāniskie nogulumi]] veidojas no [[lava]]s, [[piroklastiskais materiāls|piroklastiskā]], [[hidrotermālie procesi|hidrotermālā]], [[eksgalatīvais materiāls|eksgalatīvā materiāla]], kas tiek izmests [[Vulkaniskais izvirdums|izvirdumu]] vai citas [[vulkāni]]skās darbības rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Седиментация. Москва, Недра. 1978; 205. lpp</ref>

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Antverpenes Centrālā stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Antwerpen_Centraal_station_12-07-2010_14-04-17.JPG
| attēla_apraksts     = Antverpenes Centrālās dzelzceļa stacijas ieeja
| karte               = Beļģija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1905
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 8 (24)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 14
| adrese              = ''Koningin Astridplein 27, Antwerpen''
| latd  = 51.217222 | latNS  = N
| longd = 4.421111 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences: '''Ģeofizika''' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Zeme]]s fizikālos parametrus un procesus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Friedrich David Lenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Dzērbene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Cēsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1809
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, literāts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristiāns Dāvids Lencs]], māte - Doroteja, dzimusi Neoknapa
|          brāļi = [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kristīne, dzimusi Kelnere
|          bērni = [[Gotlībs Eduards Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis|Semes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadeujīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/B.25-80
|ķīm_formula=(Ca,Mn2+)(Mg,Fe2+,Mn3+)3(PO4)2(OH,F)2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Dzelteni oranža, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, rupjgraudains materiāls
|skaldnība=Laba, vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.568 nβ = 1.597 nγ = 1.600
|pleohroisms=
|blīvums=3,21
}}
__NOTOC__

sentences: 17. gadsimtā, sagrauta 1944. gadā, nav atjaunota.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Valentīns Judaškins
| image = Valentin Yudashkin (2016-01-30).jpg
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1963|10|24}}
| location = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincova|td=Krievija}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2023|5|3|1963|10|24}}
| deathplace = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| places =
| nationality =
| field = modes dizainers, skroderis
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| dzimums = V
| influenced =
| awards =
}}
'''Valentīns Judaškins''' ({{val|ru|Валентин Абрамович Юдашкин}}; dzimis {{dat|1963|10|24}}, miris {{dat|2023|5|2}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s modes dizainers.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         =
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vladimirs Toporovs
|     vārds_orig = Владимир Николаевич Топоров
|         attēls = Владимир Николаевич Топоров.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[filoloģija|filologs]], [[valodniecība|valodnieks]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[semiotika|semiotiķis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīgas komtureja]], 7. [[Alūksnes komtureja]], 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtreja, 15. Karksi fogteja, 16. [[Bauskas fogteja]], 17. [[Rēzeknes fogteja]], 18. [[Daugavpils komtureja]], 19. [[Sēlpils fogteja]], 20. [[Dobeles komtureja]], 21. [[Kandavas fogteja]], 22. [[Grobiņas fogteja]], 23. [[Ventspils komtureja]].]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2472''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2472''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|6|27|SK}} 16:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2011
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~120 dienas
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|10|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2011" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 81,39°
| Periods                = 90,07 min
| Apoapsīda              = 339 km
| Periapsīda             = 217 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2462]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2480]]
}}
'''Kosmos-2472''' (''Космос-2472'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada jūnijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Tumšais Fēnikss
| attēls                   =  Dark Phoenix (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dark Phoenix''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Saimons Kinbergs]]
| producents               =
* [[Hačs Pārkers]]
* Saimons Kinbergs
* [[Lorēna Šulere Donnera]]
| scenārija autors         = Saimons Kinbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Sofija Tērnere]]
* [[Džesika Česteina]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios <br/> Motion Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|6|4|Holivuda|2019|6|7|ASV|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url= https://bbfc.co.uk/releases/x-men-dark-phoenix-2019|title= Dark Phoenix|publisher= [[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= June 7, 2019|archive-date= {{dat|2019|05|28||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190528232538/https://bbfc.co.uk/releases/x-men-dark-phoenix-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Tumšais Fēnikss"''' ({{val|en|Dark Phoenix}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Saimons Kinbergs]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences: '''Ventspils draudzes novads''' ({{val-de|Kirchspiel Windau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]], pēc 1818. gada [[Kurzemes guberņa]]s [[Ventspils pilskunga iecirknis|Ventspils pilskunga iecirknī]], vēlāk [[Ventspils apriņķis|Ventspils apriņķī]].<ref name="Bienenstamm1841" >{{cite book|author1=H. von BIENENSTAMM|author2=Ernst August PFINGSTEN|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland, oder der ehemaligen Herzogthümer Kurland und Semgallen, mit dem Stifte Pilten ... Durchgesehen von E. A. Pfingsten, etc. [With maps.]|url=http://books.google.com/books?id=ixZbAAAAcAAJ&pg=PA142|year=1841|page=131}}</ref>

sentences:
{| width="35%"
| bgcolor="#EEEEFF" align="center" |
Pašīstenošanās
|}
{| width="50%"
| bgcolor="#DDDDFF" align="center" |
Sociālā atzinība
|}
{| width="65%"
| bgcolor="#CCCCFF" align="center" |
Sociālās vajadzības
|}
{| width="80%"
| bgcolor="#BBBBFF" align="center" |
Drošība
|}
{| width="95%"
| bgcolor="#AAAAFF" align="center" |
Fizioloģiskās vajadzības
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
, lai iedegtu sarkano gaismu izstarojošo diodi ([[LED]]) augšpusē. Katrā citronā ir ievietots cinka elektrods un vara elektrods; diagrammā cinks ir pelēks. Līnijas, kas novilktas starp elektrodiem un LED, attēlo vadus.]]
'''Citrona baterija''' ir vienkārša [[baterija]], kas bieži tiek izgatavota izglītības nolūkos. Parasti [[Cinks|cinka]] metāla gabals (piemēram, cinkota [[nagla]]) un [[Varš|vara]] gabals (piemēram, [[monēta]]) tiek ievietoti [[Citrons|citronā]] un savienoti ar vadu. Metālu reakcijas rezultātā iegūto enerģiju izmanto, lai darbinātu nelielu ierīci, piemēram, [[Gaismas diode|gaismas diodi]] (LED).

sentences: '''Klasteru analīzes''' galvenais mērķis ir sagrupēt novērojumus, balstoties uz to īpašībām, lai beigu objektu klasteri būtu ļoti homogēni klastera ietvaros, bet starp klasteriem heterogēni.<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985</ref> Nosaukums klasteru analīzei cēlies no angļu vārda cluster — sakopojums, [[grupa]]. Termins klasteru analīze pirmo reizi lietots [[1939]]. gadā, taču, ņemot vērā veiksmīga rezultāta iegūšanai veicamo loģisko un aritmētisko operāciju skaitu, tās plaša pielietošana kļuva iespējama tikai [[1980]]. gados, attīstoties datortehnikai. No pārējām [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju]] klasifikācijas metodēm tā atšķiras ar faktu, ka iepriekš nepastāv informācija par ģenerālās kopas sadalījumu, t.i., nav tā saucamo apmācības izlašu. Klasteru analīzi var uzskatīt kā aprakstošu un neteorētisku [[daudzdimensiju analīze]]s metodi, kas pārsvarā tiek izmantota kā palīglīdzeklis.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pulapa
|attēls              = Pulap Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Pulapas atola spektrālā satelītaina
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulap''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 35 |lats=  |latNS= N
|longd=149 |longm= 25 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0,992
|garums              = 13
|platums             = 6
|lagūna              = 32,3
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 3
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1661 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 1674
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Pulapa''' (''Pulap'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Pulapa ir viens no [[Pativa]]s grupas atoliem. Veido divas municipalitātes — Pulapa (1168 iedzīvotāji) ziemeļos un Tamatama (493 iedzīvotāji) dienvidos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[puluvatiešu valoda|puluvatiešu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{Zinātnes portāli}}
{{Portāla veidne
| portāla logo     = RocketSunIcon.svg        <!-- šeit jāuzraksta logo bildes nosaukums -->
| kādā portālā     = [[kosmonautika]]s       <!-- šeit jānorāda kādā portālā cilvēks ir iegājis -->
| par ko informācija = kosmonautiku          <!-- šeit norāda par ko būs atrodama informācija šajā portālā -->
| title            = Kosmonautikas portāls   <!-- Portāla nosaukums -->
| border           = #009ACD                <!-- Ramja malu krāsa -->
| titlebackground  = #009ACD                <!-- Portāla fona krāsa -->
| titleforeground  = white                  <!-- Portāla teksta krāsa -->
| background       = #fafafa                <!-- Fona krāsa rakstītajam tekstam -->
| foreground       = black                  <!-- Burtu krāsa rakstītajam tekstam -->
| editpage         = {{FULLPAGENAME}}/Ievads     <!-- Nosaukums titulveidnei -->
| titulveidne      = {{{{FULLPAGENAME}}/Ievads}} <!-- Šeit jāieraksta Titulveidnes nosaukums ar visām iekāvām -->
| title1 = Izmeklēts raksts
| editpage1 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts
| 1. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts}}
| title2 = Izmeklēts attēls
| editpage2 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls
| 2. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls}}
<!--
| title3 = Saistītie portāli
| editpage3 = Veidne:Saistītie portāli
| 3. šūnas veidne = {{Saistītie portāli}}
-->
| title3 = Izmeklēta biogrāfija
| editpage3 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija
| 3. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija}}
| title4 = Saites
| editpage4 = {{FULLPAGENAME}}/Saites
| 4. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Saites}}
| title5 = Jaunumi
| editpage5 = {{FULLPAGENAME}}/Jaunumi
| 5. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Jaunumi}}
| title6 = Tuvākie starti
| editpage6 = {{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti
| 6. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti}}
| title7 = Kategorijas
| editpage7 = {{FULLPAGENAME}}/Kategorijas
| 7. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Kategorijas}}
}}
__NOTOC__ __NOEDITSECTION__
[[Kategorija:Portāli]]
[[Kategorija:{{PAGENAME}}| {{FULLPAGENAME}}]]<noinclude>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences: '''Habitoloģija''' (no latīņu vārda ''habitus'' nozīme izskats, veidols un ''loģij'' — mācība) [[kriminālistika]]s nozare, kas pēta likumsakarības, pēc kuram rodas [[informācija]] par cilvēka ārējo veidolu un uz to izzināšanas pamata izstrāda šī veidola pazīmju klasifikāciju, kā arī metožu sistēmu šo pazīmju fiksācijai un izmantošanai [[noziegums|noziegumu]] atklāšanā un meklējamo personu atrašanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Rallus aquaticus 4 (Marek Szczepanek).jpg
 | att_nosaukums = [[Dumbrcālis]] (''Rallus aquaticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |     virskārta = Neognathae
 |  virskārta_lv = Neognati
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |        dzimta = Rallidae
 |     dzimta_lv = Dumbrvistiņu dzimta
 |         ģints = Rallus
 |      ģints_lv = Dumbrcāļi
 |      binomial = Rallus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dumbrcāļi''' (''Rallus'') ir [[dumbrvistiņu dzimta]]s (''Rallidae'') ģints, kas apvieno 14 putnu [[suga]]s.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/flufftails/ World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2020]</ref> Šajā [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ir vairākas aizvēsturiskas sugas, par ko liecina atrastās [[fosilija]]s.

sentences:
{{Cita nozīme|mācītāju|ārstu|Gustavs fon Bergmanis (ārsts)}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs fon Bergmanis
|              attēls = bergmanis_gustavs.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1749
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]<br />([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Rūjiena]]
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Sašķidrinātā gāze automobiļiem''' jeb '''autogāze''', arī '''gāzes degviela''' ir [[degviela]]s veids, kas ir paredzēts [[iekšdedzes dzinēji]]em. Guvis plašu atzinību pateicoties zemākām izmaksām<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lpg.lv/lv/autogaze/kas-ir-autogaze/ |title="Ekonomija" |access-date={{dat|2016|04|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160321093421/http://www.lpg.lv/lv/autogaze/kas-ir-autogaze/ |archivedate={{dat|2016|03|21||bez}} }}</ref> (salīdzinot ar [[benzīns|benzīnu]] un [[dīzeļdegviela|dīzeļdegvielu]]). Pastāv divi gāzes degvielas pamattipi: [[propāns]]-[[butāns]] un [[metāns]]. Par visizplatītāko autogāzes veidu [[Eiropas Savienība]]s valstīs ir kļuvis propāna un butāna [[maisījums]]. Šim degvielas tipam ir raksturīgi sekojošie rādītāji:
* [[oktānskaitlis]] ir vienāds ar intervālu no 102 līdz 105 vienībām,
* kaitīgo vielu saturs [[izplūdes gāzes|izplūdes gāzēs]] (salīdzinot ar dzinēja darbu ar benzīnu) ir zemāks par 69%, darbojoties ar karburatordzinēju, un par 53%, darbojoties ar inžektordzinēju,
* auto gāzespatēriņš ir augstāks (salīdzinot ar dzinēja darbu ar benzīnu) par 15% pilsētas apstākļos un par 10% ārpilsētas posmos.

sentences:
[[Kategorija:Teātra aktieri|Lomu saraksti]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences:
[[Kategorija:Valstis pēc kontinenta]]
[[Kategorija:Monarhijas]]

sentences:
izdotajā ''Boxer Codex'']]
'''Datu''' (''datu'') ir [[aristokrātija|aristokrātu]] tituls [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], galvenokārt [[Filipīnas|Filipīnās]], ko lieto dažādu rangu monarhi, suverēni prinči un virsaiši, kas pārvalda noteiktu teritoriju un lielākoties ir pakļauti [[sultāns|sultānam]] vai [[radža]]m.<ref>[https://www.trussel2.com/ACD/acd-s_d.htm#6857 Austronesian Comparative Dictionary]</ref> Atkarībā no pārvaldītās teritorijas un pilnvarām pielīdzināms [[Eiropa]]s [[hercogs|hercogam]], [[grāfs|grāfam]] vai [[marķīzs|marķīzam]]. Tiek lietots arī mūsdienās, galvenokārt [[Mindanao]], [[Sulu arhipelāgs|Sulu arhipelāgā]] un [[Palavana|Palavanā]], bet agrākos laikos lietots arī [[Lusona|Lusonā]] un [[Visajas|Visajās]].

sentences: '''Džemperis''' (no {{val|en|jumper}} — ‘lēcējs’) ir [[Adīšana|adīts]] vai [[trikotāža]]s izstrādājuma [[Apģērbs|apģērba]] gabals ķermeņa augšdaļai bez [[Poga|pogām]] un [[apkakle]]s, kas uzvelkams pāri galvai. Principā džemperis ir tas pats [[svīteris]], tikai bez augstās apkakles, un valodā šie apģērba gabali tiek bieži jaukti.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Semjons Šustins
| attēls              =Simons Šustins.jpg
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja|Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta]] priekšnieks
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| dzim_dati           ={{dat|1908||}}
| dzim_vieta          =[[Tveras guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| mir_dati            ={{dat|1978|8|3}}
| mir_vieta           =[[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[VK(b)P]] (vēlāk [[PSKP]])
| dzīvesb             =
| profesija           =[[čeka]]s virsnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Semjons Šustins''' ({{val-ru|Шустин Семён Матвеевич}}) arī '''Simons Šustins''' (''Симон Шустин'', 1908—1978) bija [[Krievija]]s [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes padomju [[čekists]]. [[Latvijas PSR]] Iekšlietu Tautas komisariāta ([[NKVD]]) Valsts drošības pārvaldes priekšnieks (1940), vēlāk Valsts drošības tautas komisariāta priekšnieks (1941).

sentences: '''Cēsu komturi''' ({{val|de|Komtur von Wenden}}, {{val|et|Võnnu komtuur}}) un '''Cēsu fogti''' ({{val|de|Vogt von Wenden}}, {{val|et|Võnnu foogt}}) bija ordeņa [[Cēsu viduslaiku pils|Cēsu pils]] un tai pakļauto teritoriju pārvaldnieki un karavadoņi (komturs - "komandieris") no 1207. līdz 1562. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainības laikmets
| attēls                   =  The Age Of Innocence.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Age of Innocence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               = [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
| mūzika                   = [[Elmars Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|17|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/age-innocence-1993|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ageofinnocence.htm|title=The Age of Innocence|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainības laikmets"''' ({{val|en|The Age of Innocence}}) ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Mišela Feifere]] un [[Denjels Dejs-Lūiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|17||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu komponistu|britu filozofu|Jesaja Berlins}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ērvings Berlins
|     vārds_orig = ''Irving Berlin''
|         attēls = Irving Berlin NYWTS.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Berlins 1948. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Mogiļeva]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1989
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Wacław Sierpiński
| attēls =Sierpinski.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1969
| m_mēnesis=10
| m_diena=21
| m_vieta =[[Varšava]], {{POL}}
| pilsonība ={{POL}}
| tautība =[[Poļi|polis]]
| darba_vietas =[[Ļvivas universitāte]],
[[Varšavas universitāte]]
| alma_mater =[[Varšavas universitāte]],
[[Jagellona universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[kopu teorija]]
| pasniedzēji =[[Georgijs Voronojs]]
| studenti =[[Alfrēds Tarskis]], [[Kazimežs Kuratovskis]]
| sasniegumi =[[Serpinska fraktāļi]], [[Serpinska skaitļi]], [[Serpinska konstante]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Jamada''' var būt:
* [[Čiaki Jamada]];
* [[Hiroki Jamada]];
* [[Naoki Jamada]];
* [[Nobuhisa Jamada]];
* [[Takahiro Jamada]];
* [[Takuja Jamada]].

sentences:
[[File:Samuel e david.jpg|thumb|Samuēls svaida [[Karalis Dāvids|Dāvidu]] ]]
'''Mesija''' (no [[senebreju valoda|senebreju]] — ‘svaidītais’) ir [[cilvēks]], kuru [[Dievs]] ir izraudzījies par valdnieku.<ref name="tez">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=mesija|title=Skaidrojošā vārdnīca|publisher=Tezaurs.lv|accessdate={{dat|2014|1|6||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[jūdaisms|Jūdaismā]] tas ir Dieva apsolītais glābējs, [[Kristietība|kristietībā]] tas ir [[Jēzus Kristus]], savukārt [[islāms|islāmā]] — [[mahdī]].<ref name="tez" />

sentences: {{Minerāla infokaste|minerāls=Pirīts|attēls=Pyrite - Huanzala mine, Huallanca, Bolognesi, Ancash, Peru.jpg|klase=sulfīdu minerāls|ķīm_formula=FeS2|ŠtruncaID=2.EB.05a|krāsa=zeltaini pelēka vai pelēcīgi zeltaina, nereti gaiša misiņa vai dažādas nokrāsas salmu krāsā|svītra=tumšpelēka, brūngani melna, ar zaļganu līdz sūnu zaļu nokrāsu|spīdums=metālisks|blīvums=4,9-5,2|cietība=6-6,5|skaldnība=ļoti nepilnīga|lūzums=gliemežnīcas|caurspīdīgums=necaurspīdīgs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Robins Huds
| attēls                   = Robinhood 1973 poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Oriģinālais plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Robin Hood''
| žanrs                    = animācijas filma, fantāzija, piedzīvojumu filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 = [[Volfgangs Rītermans]]
| producents               = Volfgangs Rītermans
| scenārija autors         =
* Lerijs Klemonss
* [[Kens Andersons]]
* Venss Gerijs
* [[Frenks Tomass]]
* Ēriks Klivorts
* Džūliuss Svendsens
* Deivids Mičeners
| galvenajās lomās         =
* [[Fils Heriss]]
* [[Endijs Devains]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Terijs-Tomass]]
* [[Braiens Bedfords]]
* [[Monika Evansa]]
* [[Kerola Šellija]]
* [[Pets Batrems]]
* [[Rodžers Millers]]
| mūzika                   = [[Džordžs Brunss]]
| operators                =
| montāža                  =
* Toms Akosta
* Džims Meltons
| studija                  = ''[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1973|11|8}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/robin-hood-1973|title=Robin Hood|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|access-date=April 6, 2019|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406123648/http://www.bbfc.co.uk/releases/robin-hood-1973}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce|last=Huddy|first=John|title=Disney Coming Out with "Robin Hood"|newspaper=[[The Blade (Toledo, Ohio)|Toledo Blade]]|date=November 7, 1973|accessdate=August 11, 2016|url=https://news.google.com/newspapers?nid=1350&dat=19731107&id=EClPAAAAIBAJ&sjid=EgIEAAAAIBAJ&pg=7067,2963977&hl=en}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movies/1973/00246.php|publisher=The Numbers|title=Robin Hood, Box Office Information|accessdate=January 17, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Robins Huds"''' ({{val|en|Robin Hood}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kompānijas ''[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]'' uzņemta muzikāla [[animācijas filma|animācijas]] piedzīvojumu komēdija, kas balstīta uz leģendu par Robinu Hudu. Filmas režisors un producents ir [[Volfgangs Rītermans]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Fils Heriss]], [[Endijs Devains]], [[Pīters Ustinovs]], [[Terijs-Tomass]], [[Braiens Bedfords]], [[Monika Evansa]], [[Kerola Šellija]], [[Pets Batrems]] un [[Rodžers Millers]]. Filmas pirmizrāde norisinājās {{dat|1973|11|8||bez}}. Šī ir Volta Disneja animācija studijas 21. pilnmetrāžas animācijas filma.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}

'''Līderis''' ir cilvēks, kurš apzinās savas un citu vērtības. ASV profesors Roberts Dilts uzskata, ka līderisma iemaņas nepieciešamas ikvienam cilvēkam, lai pasauli darītu labāku. Tā ir jauna izpratne par līderi – cilvēku, kas pulcē ap sevi pozitīvi domājošus cilvēkus, kas vēlas izmainīt pasauli un ir pārliecināti par pozitīva pasaules redzējuma efektivitāti.

sentences:
{{Kanāla infokaste
|        name = Korintas kanāls
|      o_name =
|      m_name =
|       image = Canal of korinth greece.jpg
|  image_size =
|     caption = Korintas kanāls
|     company =
|    engineer =
|  a_engineer =
|    date_act =
|  date_const = 1881
|   date_comp = 1893
|    date_use =
|    date_ext =
| date_closed =
|   date_rest =
|         len =
|        beam =
|       locks = 0
|       start = [[Saronikas līcis]]
|         end = [[Korintas līcis]]
|      branch =
|   branch_of =
|        join =
|      length = 6,4
|        elev =
|      status = Slēgts (kopš 2021. gada janvāra)
|         nav =
| vietaskarte = Grieķija
| reljefs     = jā
| sāk_plat_d= 37| sāk_plat_m= 55| sāk_plat_s= 00| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 23| sāk_gar_m= 00| sāk_gar_s= 33| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= 37| iet_plat_m= 57| iet_plat_s= 07| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 22| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 36| iet_gar_EW=E
}}
'''Korintas kanāls''' ({{val|gr|Διώρυγα Κορίνθου}} jeb ''Διώρυξ Κορίνθου'') ir kuģojams bezslūžu [[kanāls]] [[Grieķija|Grieķijā]], kas savieno [[Egejas jūra]]s [[Saroniks|Saronikas līci]] ar [[Jonijas jūra]]s [[Korintas līcis|Korintas līci]].<ref>{{PZT|378}}</ref> Kanāls ir izrakts cauri [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], nodalot [[Peloponēsa|Peloponēsu]] no kontinentālās Grieķijas. Tas nosaukts [[Korinta]]s pilsētas vārdā, kas atrodas kanāla dienvidrietumos. Kanāls ir 6 km garš un 8 m dziļš. Kanāla sienas veidotas galvenokārt no [[kaļķakmens]] un sasniedz 76 metru augstumu. Platums jūras līmenī sastāda 25 m, bet dibenā 21 m. Pāri kanālam ir uzcelti trīs autotransporta [[Tilts|tilti]] un viens dzelzceļa tilts. Bez tam vēl kanāla galos ir divi iegremdējamie tilti. Kanāla celtniecība ilga vairāk kā desmit gadus (1881—1893), tajā tika iesaistīti ap divarpus tūkstoši strādnieku. Svinīgā atklāšana notika [[1893. gads|1893. gada]] [[7. augusts|7. augustā]]. Gadā caur kanālu iziet līdz 15 000 [[Kuģis|kuģu]]. Lai neizskalotu kanāla sienas, lieltonnāžas kuģi tiek vilkti ar [[velkonis|velkoņu]] palīdzību.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{iw+}}
'''Divdobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = -1</math>.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Harold Urey''
| attēls =Harold Urey.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1893
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =29
| dz_vieta =Volkertona (''Walkerton''), [[Indiāna]], {{USA}}
| m_gads =1981
| m_mēnesis=1
| m_diena=5
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas = [[Kopenhāgenas Universitāte]],
[[Džonsa Hopkinsa Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Enriko Fermi institūts]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
| alma_mater =[[Montānas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Gilberts Lūiss]]
| studenti =[[Stenlijs Millers]]
| sasniegumi =[[deitērijs]],
[[Millera-Jūrija eksperiments]]
| apbalvojumi =1934. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{jāuzlabo|rakstā esošajā formulā nav saprotams koeficients pie R kvadrāta}}

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lukinajama
| photo = Lukina_Jama_-_Trojama_cave.jpg
| photo_width = 200px
| photo_caption = Lukinajamas un Trojamas alu shēma
| map = Horvātija
| relief = jā
| location = {{vieta|Horvātija|Velebits}}
| lat_d = 44| lat_m = 46 |lat_s = 01 | lat_NS = N
| long_d = 15| long_m = 01 | long_s = 35 | long_EW = E
| depth = 1431 m
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1992
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list = Lukinajama, Trojama
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website =
}}
'''Velebita alas''' ir [[Karsta process|karsta]] alu sistēma [[Horvātija|Horvātijā,]] [[Velebits|Velebita]] kalnu grēdā. Lielākā no tām ir Lukinajama (burtiski "Lukiča bedre", ''Lukina jama).

sentences:
{{Citas nozīmes|folkloras žanru|Teika (nozīmju atdalīšana)|teika}}
'''Teika''' ir [[pasaka]]i, [[leģenda]]i vai [[nostāsts|nostāstam]] līdzīgs folkloras žanrs, kas biežāk balstās uz vēsturiskiem notikumiem, atainojot dažādu priekšmetu un parādību izcelsmi. Teikas mēdz būt pirmsākums [[mitoloģija|mitoloģiskiem]] sižetiem. Teikas ir viens no saturā visdaudzveidīgākajiem latviešu vēstītājas folkloras žanriem, kam raksturīga iezīme ir to izziņas raksturs. Liela daļa teiku saistās ar noteiktu laiku un tajās tiek pieminētas reāli dzīvojušas personas un patiesi notikumi, kas tiek attēloti atbilstoši tā laika cilvēku zināšanām un dzīves izpratnei. Notikumu un uzskatu attēlojums teikās arvien savijies ar tautas iztēli, fantastiku. Liela daļa teiku ietver sevī lokālus elementus, ir saistītas ar noteiktu laiku, vēstī par kādu konkrētu personu, piemin patiesus notikumus. Teikās atainojas dzimtās zemes daba, sava laika tradīcijas, dzīves veids un ar to saistītie ticējumi. Tas viss piešķir teikām spilgtu nacionālu raksturu. Daļā teiku pats stāstītājs apliecina, ka vēstījums vai nu atspoguļo paša pieredzēto, vai arī balstās uz citu apgalvojumiem, tā cenšoties radīt īstenības iespaidu. Teikas slēpj sevī daudzu paaudžu iepludināto informāciju. Te iemiesota tautas pagātne, tās pieredze, zināšanas. Teikās atainotie fantastiskie notikumi daudzkārt nav bez zināma pamata, un teiku, kuru izcelšanās avots ir senas, kādreiz bijušas realitātes, var atrast daudz, ja vien prot lasīt teiku valodu. Pierādījumus kādreizējai realitātei, ko slēpj zeme un ūdens, palīdz atklāt dažādas mūsdienu zinātnes nozares:piemēram, balstoties uz teikās atrodamajām norādēm par ezeros nogrimušajām mājām vai pilīm, hidroarheologi ir atklājuši klāstu mītnes vairākos Latvijas ezeros. Vēsturē rodam pamatojumu daudzām teikām par mūsu zemes vēsturiskajām vietām un notikumiem, vēsturiskām personām. <ref>Latviešu tautas teikas. Vēsturiskās teikas. R., "Zinātne", 1989.</ref>

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Evalds fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Ewald von der Osten-Sacken''
|         attēls = Osten gen. Sackeni suguvõsa parunivapp.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1682]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1718
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Ulrihs fon Ostenzakens]]
Sofija Hedviga, dzimusi fon Reke no [[Blīdene]]s
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Sibilla fon Bīlova no [[Abavas muiža]]s
2. Julianna fon Bēra no [[Ēdole]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|antivielu fizikā|imunoloģiskajām antivielām|antivielas}}
'''Antiviela''' jeb '''antimatērija''' ir [[viela]] ([[matērija]]), kas sastāv no [[antidaļiņa|antidaļiņām]]. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto [[nuklons|nuklonu]] un [[elektrons|elektronu]] vietā sastāv no antinukloniem ([[antiprotons|antiprotoniem]] un [[antineitrons|antineitroniem]]) un [[pozitrons|pozitroniem]], kam [[masa]] un [[spins]] ir tādi paši kā atbilstošajām [[elementārdaļiņa|daļiņām]], bet [[elektriskais lādiņš]] - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, [[mions|mioniem]], [[pions|pioniem]], [[kaons|kaoniem]] eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu [[vidējais dzīves laiks|vidējo dzīves laiku]], bet pretēju lādiņu un citiem parametriem ([[barionu lādiņš|barionu lādiņu]], [[leptonu lādiņš|leptonu lādiņu]], [[dīvainība (fizika)|dīvainību]], [[šarms (fizika)|šarmu]], [[magnētiskais moments|magnētisko momentu]]<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 45. lpp.</ref>. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, [[fotons|fotoni]] un neitrālie pioni.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
{{cita nozīme|aukstu ziemeļu, ziemeļrietumu vēju|Francijas dzejnieku|Frederiks Mistrāls}}
s]]
'''Mistrāls''' ir auksts ziemeļu, ziemeļrietumu [[vējš]], kas pūš no [[Sevenni|Sevennu]] kalniem [[Rona]]s ielejā, [[Francija|Francijā]]. Tas pūš uz [[Vidusjūra|Vidusjūru]] galvenokārt pavasarī. Mistrāls nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības ražu, bieži vien tas ir tik stiprs, ka var izraut kokus ar visām saknēm. Jebkurā gadījumā mistrāla darbības sekas ir redzamas pēc atsevišķi augošiem kokiem, kuri ir noliekti dienvidu virzienā. Azūra krasta austrumdaļā mistrāla ietekme ir daudz vājāka.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''A. ornata'' fosilijas ([[Latvijas Dabas muzejs|LDM]])
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis ornata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis ornata''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā [[Frānas stāvs|frāna]] [[Gaujas svīta|Gaujas svītā]] un skaitās ''[[Asterolepis]]'' ģints tipveida suga. Sugai nosaukumu 1840. gadā deva E. Eihvalds. Šī ir vienīgā asterolepidīdu suga, kurai ir atrastas veselu eksemplāru [[fosilijas]] un pirmā bruņuzivju suga, kurai ir atrasti un aprakstīti mazuļi dažādās vecuma stadijās. Šai sugai ir arī stratigrāfiska nozīme, jo pēc tās atradumiem ir izdalīta ''Asterolepis ornata'' ihtiozona, kas atbilst Gaujas svītai.

sentences:
arheoloģiskās kultūras ([[Milohradas kultūra]] — oranžā krāsā, Dņepras-Daugavas kultūra — tumši oranžā krāsā)]]
'''Dņepras balti''' bija [[balti|baltu]] grupa, kas līdz 13. gadsimtam apdzīvoja [[Dņepra]]s [[sateces baseins|sateces baseinu]] līdz tos pakāpeniski iznīcināja un [[pārtautošana|pārtautoja]] no dienvidrietumiem iebrūkošie [[slāvi]]. Dņepras baltiem uz ziemeļiem un ziemeļaustrumiem dzīvoja [[Volgas somi]], bet uz dienvidaustrumiem un dienvidiem — [[skiti]].{{Sfn|Zinkevičius|2022}}

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences: '''Asinhronā mašīna''' ir [[elektriskā mašīna]], kuras [[rotors]] griežas ar citādu frekvenci jeb ātrumu nekā [[Stators|statora]] [[Elektriskā strāva|strāvas]] radītais [[rotējošais magnētiskais lauks]] (rotors un statora [[magnētiskais lauks]] rotē vienā virzienā).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piliens
| attēls                   = The Drop Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Drop''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Mišels R. Roskams]]
| producents               =
* [[Pīters Černins]]
* [[Dilans Klārks]]
* [[Maiks Laroka]]
| scenārija autors         = [[Deniss Leheins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
* [[Matiass Šoenerts]]
| mūzika                   = [[Marko Beltrami]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Chernin Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              =  ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|9|12||bez}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drop-2014|title=The Drop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drop.htm|title=The Drop (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piliens"''' ({{val|en|The Drop}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Mišels R. Roskams]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džeimss Gandolfīni]] un [[Matiass Šoenerts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}}.

sentences: '''21. februāris''' ir gada 52. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 313 (314 garajā gadā) dienas.

sentences: {{cita nozīme|eikariotisku vienšūnas organismu grupu|visiem vienšūnas organismiem|vienšūnas organisms}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{Zinātnieka infokaste
| alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]] (1976)
| att_nosaukums = Valodniece Astra Skrābane
| attēls = Astra Skrābane.jpg
| darba_vietas = [[Ventspils Augstskola]], [[Latvijas Universitāte]]
| dz_diena = 11
| dz_gads = 1953
| dz_mēnesis = 03
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Durbe}} (tagad {{LAT}})
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| vārds = Astra Skrābane
| zinātne = [[valodniecība]]
| dzimums = S
}}
'''Astra Skrābane''' (dzimusi [[1953. gads|1953]]. gada 11. martā [[Durbe|Durbē]]) ir [[latviešu valoda|latviešu]] valodniece, atdzejotāja, filoloģijas zinātņu doktore, franču valodas un literatūras, kā arī starpkultūru komunikācijas eksperte, [[tulkotāja]] un pasniedzēja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739|title=Astra Skrābane|last=|first=|website=literatura.lv|access-date=2020-12-17|date=|language=en|archive-date=2021-06-20|archive-url=https://web.archive.org/web/20210620214431/https://www.literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Broccoli and cross section edit.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' italica
|        pasuga_lv = Brokoļi
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' italica
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{līdzīgs|Gaigalova}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Gaigalava
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Gaigalavas skola.jpg
| image_caption = Gaigalavas pamatskola
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Gaigalavas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
 nosaukumi
| seat = {{val-ru|Быково}}
 {{val-ltg|Bykova}}
 {{val-lv|Bikava}}
| area_total_km2 =
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62433&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 210
| population_density_km2 =
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 02
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 04
| longs = 01
| longEW = E
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website =
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4618 Gaigalava
| footnotes =
}}

sentences: {{citas nozīmes|hidrogrāfisku objektu|Vecupe (nozīmju atdalīšana)|Vecupe}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Zemgalē|Ozolnieki (nozīmju atdalīšana)|Ozolnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ozolnieki
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Mika iela Ozolniekos.JPG
| image_caption = Iela Ozolniekos
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jelgavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Ozolnieku pagasts]]
| established_title = Pilsētciemats no
| established_date = 1979
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 7,36
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2536&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 4345
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 41
| lats = 26.99
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 47
| longs = 16.55
| longEW = E
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 2-4
| website = [http://www.ozolnieki.lv www.ozolnieki.lv]
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
== Lietošana ==
<pre>
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        =
| logo             =
| logo_izm         =
| logo_par         =
| attēls           =
| attēls_izm       =
| virsraksts       =
| vieta            =
| koordinātas      =
| dibināta         =
| filiāles         =
| kolekcija        =
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          =
| direktors        =
| darbinieki       =
| website          =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Czech Republic|Čehijas riteņbraucēji}}

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: '''"Ciānas gudro protokoli"''' ({{val-ru|Протоколы сионских мудрецов}}) ir ar [[antisemītisms|antisemītiskiem]] mērķiem viltots dokuments, kas it kā atspoguļo kādu pasaules [[ebreji|ebreju]] līderu sanāksmi 19. gs. beigās, kurā tie it kā apspriež plānus par varas pārņemšanu pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Antisemitism: a reference handbook |last=Chanes |first=Jerome |authorlink= |coauthors= |year=2004 |publisher=ABC-CLIO |location= |isbn=9781576072097 |page=58 |url=http://books.google.com/books?id=ju7U83nRDt8C&printsec=frontcover&dq=Chanes,+Jerome+A.,+Antisemitism:+a+reference+handbook&hl=en&ei=p9OOTsu7Haik4ATFytixAQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCwQ6AEwAA#v=snippet&q=elders%20of%20zion&f=false |accessdate=2011. gada 7. oktobris|quote=The ''Protocols'' purports to reveal the minutes of a secret meeting held by world Jewish leaders, the "Elders of Zion," who are conspiring to take over the world.}}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis dokuments ir [[Moriss Žolī|Morisa Žolī]] (''Maurice Joly'') darba ''Dialogs ellē starp [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]] un [[Šarls Monteskjē|Monteskjē]]'' ({{Val-fr|Dialogue aux Enfers entre Machiavel et Montesquieu}}) [[plaģiāts]],<ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzProtocolsMain.htm "The protocols plagiarized the work of Maurice Joly's "Dialogues in Hell.""]</ref> literārs [[viltojums]]<ref>[http://skepdic.com/protocols.html Protocols of the Elders of Zion]</ref><ref>[http://www.h-net.org/~antis/doc/graves/graves.a.html The Truth about the Protocols: 1 of 6]</ref><ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzLinksBib.htm The Protocols of the Learned Elders of Zion Reviews]</ref><ref>[http://news.nationalgeographic.com/news/2006/09/060911-zion.html Anti-Semitic "Protocols of Zion" Endure, Despite Debunking]</ref><ref>[http://www.ushmm.org/wlc/article.php?lang=en&ModuleId=10007058 Protocols of the Elders of Zion]</ref> vai vienkārši [[joks]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ddickerson.igc.org/protocols.html |title=The Protocols of the Elders of Zion |access-date={{dat|2006|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060424122316/http://ddickerson.igc.org/protocols.html |archivedate={{dat|2006|04|24||bez}} }}</ref><ref>[http://www.straightdope.com/columns/read/1797/whats-the-story-with-the-protocols-of-the-elders-of-zion The Straight Dope: What's the story with the "Protocols of the Elders of Zion"?]</ref><ref>[http://www.publiceye.org/tooclose/protocol.html PublicEye.org - Apocalyptic Dualism & Conspiracism]</ref> Tas pirmo reizi tika publicēts 1903. gadā krievu melnsimtnieka Pavela Kruševana avīzē ''Знамя''. Šie teksti nav izturējuši autentiskuma pārbaudes, kas tika veiktas, lai norādītu uz to kā vēsturisku dokumentu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Kauja pie Omuļiem
Battle of Hummelshof
| image             = [[File:Battle of Hummelshof 1702.png|300px|Battle of Hummelhof, 1702]]
| caption           = nezināma autora kaujas attelojums vara gravīrā (1733)
| partof            = [[Lielais Ziemeļu karš]]
| date              = 1702. gada 18. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1702. gada 19. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1702. gada 29. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])
| place             = [[Hummelshofa]], [[Zviedru Livonija]]
(tagad [[Hummuli]], [[Igaunija]])
| result            = Krievu uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas impērija]]
| combatant2        = {{flaga|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Volmārs fon Šlipenbahs]]
| commander2        = {{flaga|Russia}} [[Boriss Šeremetjevs]]
| strength1         = 6 000 vīru<ref name="Sveriges krig 1630-1814">Sundberg (2010). ''Sveriges krig 1630-1814''. p. 222.</ref>
17 lielgabali<ref name="NorthernWars">[http://northernwars.com/Battle%20of%20Hummelhof.pdf Northern Wars, Oskar Sjöström]{{dead link|date=April 2017|bot=medic}}{{cbignore|bot=medic}}</ref>
| strength2         = 20 000<ref name="Gordon">Gordon A. The History of Peter the Great, Emperor of Russia: To which is Prefixed a Short General History of the Country from the Rise of that Monarchy: and an Account of the Author's Life, Volume 1. Aberdeen. 1755. pp. 165–168</ref>–23 969 vīru<ref name="NorthernWars"/>
24 lielgabali<ref name="NorthernWars"/>
| casualties1       = 2 000 nogalināti un vairāk kā 1 000 ievainoti un sagūstīti<ref name="Gordon"/>
| casualties2       = 1 000<ref name="Boris">Boris Grigorjev & Aleksandr Bespalov (2012). Kampen mot övermakten. Baltikums fall 1700–1710. p. 111.</ref>–4 000 nogalināti un ievainoti<ref name="Gordon"/>|
}}
'''Kauja pie Omuļiem''' bija viena no lielajām kaujām starp zviedru un [[Krievijas cariste|krievu]] karaspēku [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] pirmajā periodā. Tā notika [[1702]]. gada [[18. jūlijs|18. jūlijā]] pie Omuļu muižas (vācu: ''Hummelshof''), tagadējā Igaunijā netālu no Latvijas robežas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agata Lovīsa de la Mīle
|     vārds_orig = Agatha Lovisa de la Myle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1724
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Mānpes muiža pie [[Turku]], [[Zviedrija]]
({{FIN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]], [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Sniega graudi''' ir cieti [[nokrišņi]] mazu, necaurspīdīgu balto daļiņu veidā (kociņi, graudiņi u.c.) ar diametru, kurš mazāks par 2 mm. Tie izkrīt pie negatīvas gaisa [[temperatūra]]s. Pārsvarā sniega graudi izkrīt no [[slāņmākoņi]]em.

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''Vikiekspedīcijas''' ir pasākumi, kuros tiekas [[latviešu valodas Vikipēdija]]s dalībnieki, lai iegūtu jaunu informāciju vai trūkstošos fotoattēlus. Šajā lapā atrodama informācija par jau notikušajām un vēl plānotajām vikiekspedīcijām. Citu valodu un valstu Vikipēdijas kopienās notikušās vikiekspedīcijas ir apskatāmas, izmantojot starpviki saites.

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Kur vēži dzied
|    oriģinālnos = ''Where the Crawdads Sing''
|         attēls = Where the Crawdads Sing (film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Olīvija Ņūmena]]
|     producents =
* [[Rīza Viterspūna]]
* Lorēna Noištatere
|      scenārijs = [[Lūsija Alibara]]
|        aktieri =
* [[Deizija Edgara Džounsa]]
* [[Teilors Džons Smits]]
* [[Hariss Dikinsons]]
* [[Maikla Haiata]]
* Sterlings Meisers jaunākais
* [[Deivids Stratērns]]
|         mūzika = [[Maikls Danna]]
|      operators = [[Pollija Morgana]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/a-quiet-place-2-cinematography-polly-morgan-interview/|title=How 'A Quiet Place Part II' Cinematographer Polly Morgan Channeled Spielberg to Craft an Intimate Spectacle|website=[[Collider]]|first=Adam|last=Chitwood|date=June 8, 2021|access-date=June 18, 2021}}</ref>
|        montāža = [[Alans Edvards Bels]]
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[3000 Pictures]]''
* ''[[Hello Sunshine]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|15|ASV|2022|8|19|Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name=DeadlineProj>{{Tīmekļa atsauce |first=Anthony |last=D'Alessandro |date=July 13, 2022 |title=‘Thor: Love And Thunder’ Heading To $200M+ As Counter-Programming ‘Paws Of Fury’, ‘Crawdads Sing’ Open – Box Office Preview |url=https://deadline.com/2022/07/box-office-thor-love-and-thunder-paws-of-fury-where-the-crawdads-sing-1235063365/ |access-date=July 13, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]] }}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|140,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Where the Crawdads Sing (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9411972/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|21||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 9411972
}}
'''"Kur vēži dzied"''' ({{val|en|Where the Crawdads Sing}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas drāmas filma, kas balstīta uz [[Dēlija Ouensa|Dēlijas Ouensas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisore ir [[Olīvija Ņūmena]], scenārija autore [[Lūsija Alibara]], producente [[Rīza Viterspūna]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Deizija Edgara Džounsa]], [[Teilors Džons Smits]], [[Hariss Dikinsons]], [[Maikla Haiata]], [[Sterlings Meisers jaunākais]] un [[Deivids Stratērns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2022-02-25 |title=What to Expect From 'Where the Crawdads Sing,' Daisy Edgar-Jones's Poignant Next Film |url=https://www.vogue.com/article/where-the-crawdads-sing-daisy-edgar-joness-what-to-expect |access-date=2022-02-27 |website=Vogue |language=en-US}}</ref> Filmas sižets norisinās 1950. gados, un vēsta par atstumtu meiteni, kas dzīvo [[Ziemeļkarolīna]]s purvā un kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavības prāvā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Reinhards Vitrams''' ({{val|de|Reinhard Wittram}}, [[1902]]—[[1973]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks.
[[Rīgas Herdera institūts|Rīgas Herdera institūta]] (1935—1939), [[Pozenes Universitāte]]s (1941—1945) un [[Getingenes Universitāte]]s (1946—1970)  profesors. Žurnāla ''Baltische Monatshefte'' galvenais redaktors (1928—1939).

sentences: '''Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna''' ir slēgta līnija, kas atklāta 1935. gadā. Tā bija 35 km gara un būvēta kā platsliežu līnija ar 1524 mm sliežu platumu. Slēgta 1990. gadā. Dzelzceļa līnija savienoja [[Madona|Madonu]] ar [[Lubāna|Lubānu]], gāja cauri [[Praulienas pagasts|Praulienas pagastam]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu pagastam]], nedaudz arī pa [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu pagasta]] robežu. Līnijā bija 6 stacijas — [[Madonas dzelzceļa stacija|Madona]] (darbojas arī mūsdienās līnijā [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]), [[Prauliena (stacija)|Prauliena]], [[Visagals (stacija)|Visagals]], [[Meirāni (stacija)|Meirāni]], [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] un [[Lubāna (stacija)|Lubāna]].<ref>1940.g. vasaras vilcienu, autobusu, tramvaju un kuģu līniju saraksts no 1940. g. 19. maija. Rīga: LETA.</ref> Dzelzceļa izbūve ļāva izvest kokmateriālus no Lubānas mežiem un vietējiem sākt nodarboties ar cukurbiešu audzēšanu<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa|issue:/p_001_sedr1937n11|article:DIVL92|query:Praulienas%20Praulienas%20stacija|issueType:P|title=Mani piedzīvojumi cukurbiešu audzēšanā|publisher=Sētā un Druvā|work=|access-date=|date=01.07.1937.|last=Lauksaimnieks B.|first=|archive-date=16.09.2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200916163325/http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa{{!}}issue:/p_001_sedr1937n11{{!}}article:DIVL92{{!}}query:Praulienas%20Praulienas%20stacija{{!}}issueType:P}}</ref>.

sentences: '''Gravitons''' ir [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņa]], kas pārnes gravitācijas spēku starp visām Visuma daļiņām, arī starp pašiem gravitoniem. Gravitons eksperimentāli vēl nav novērots.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lemesis (kauls) |
  Latin        = Vomer |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray854.png |
  Caption      = Lemesis (kreisajā pusē) un citi deguna starpsienu veidojošie kauli. |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Tabu''' ir kādas rīcības aizliegums, uzskatot, ka tā ir pārāk [[svētums|svēta]] vai grēcīga, lai cilvēks to atļautos darīt, un par šīs rīcības veikšanu cilvēks ir nolemts pārdabiskam sodam.<ref name="EB">''Encyclopædia Britannica Online''. "[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/579821/taboo Taboo]." Encyclopædia Britannica Inc., 2012. Atjaunināts: {{dat|2012|05|21}}. {{en ikona}}</ref><ref>Merriam-Webster's Online Dictionary, 11th Edition. "[http://www.merriam-webster.com/dictionary/taboo Taboo]." {{en ikona}}</ref> Šādi aizliegumi eksistē visās sabiedrībās.<ref name="EB" /> Neskatoties, ka vārds sākotnēji ir attiecināts uz [[reliģija|reliģiju]] balstītiem aizliegumiem, mūsdienās, kad reliģijas loma atsevišķās sabiedrībās mazinās, tas tiek lietots [[sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], lai raksturotu jebkādus cilvēku aktivitāšu aizliegumus.

sentences: {{cita nozīme|Latvijas armijas ģenerāli|ezeru Valkas novadā|Kurēlis}}

sentences:
[[Kategorija:Jelgava]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Jelgava]]

sentences:
.]]
Vārds '''Miķelis''' ir radies no vārda '''Mihaēls''' jeb '''Mihaels''' (ebreju מִיכָאֵל / מיכאל, ''Mikha'el''), kas nozīmē 'Kas līdzinās Dievam?'. Miķeļi pēc katoļu baznīcas kalendāra svinēti 29. septembrī par godu virseņģelim Miķelim.

sentences: {{Commonscat|Generals of the United States}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fēlikss Kerstens
|     vārds_orig = ''Felix Kersten''
|         attēls = Felix Kersten (1948).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Fēlikss Kerstens 1948. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1960
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Hamma]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = masieris
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Frīdrihs Kerstens, māte - Olga, dzimusi Štībinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irmgarde, dzimusi Neišefere
|          bērni = 3 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Artrīts
| pronounce       =
| image           = Rheumatoid Arthritis.JPG
| caption         = Roka, ko skāris [[reimatoīdais artrīts]], [[autoimūna]] artrīta forma
| alt             = vecāka gadagājuma cilvēka fotogrāfija ar progresējošu reimatoīdo artrītu
| field           = [[Reimatoloģija]]
| symptoms        = Locītavu sāpes, stīvums, apsārtums, locītavu pietūkums, samazināta kustību amplitūda
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           = > 100, visbiežākais ([[osteoartrīts]], [[Reimatoīdais artrīts]])
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       = Atpūta, ledus vai karstuma kompreses, svara zaudēšana, vingrinājumi, [[locītavas nomaiņa]]
| medication      = [[Ibuprofēns]], [[Paracetamols]] (acetaminofēns)
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Cacopsylla-pulchella-03.jpg
| att_nosaukums = ''[[Cacopsylla pulchella]]''
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blaktis
| apakškārta    = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta    = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| kategorijas = nē
| iedalījums    =
* {{TaksoSaite|Aphalaridae}}
* {{TaksoSaite|Calophyidae}}
* {{TaksoSaite|Carsidaridae}}
* {{TaksoSaite|Homotomidae}}
* {{TaksoSaite|Phacopteronidae}}
* {{TaksoSaite|Psyllidae|lapblusiņas}}
* {{TaksoSaite|Triozidae}}
}}
'''Lapblusiņas (''Psylloidea'')''' ir viena no [[augutis|augutu]] apakškārtas virsdzimtām.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Valkas novadpētniecības muzejs
| native_name         =
| image               = Valkas_muzejs.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Latvija
| map_caption         = Atrašanās vieta kartē
| map_size            =
| latd  = 57 | latm  = 47 | lats  = 41.945 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 42 | longs = 7.067  | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1970. gadā
| dissolved           =
| location            = Rīgas iela 64, [[Valka]], [[Latvija]]
| type                =
| collection          = vairāk nekā 48 000 vienību
| visitors            =
| director            = Meldra Cimdiņa
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://muzejs.valka.lv/}}
}}
'''Valkas novadpētniecības muzejs''' ir [[muzejs]] [[Valka|Valkā]], Rīgas ielā 64. Tas dibināts 1970. gadā. Ēkā, kurā atrodas muzejs, no 1853. līdz 1890. gadam darbojās [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] vadītais [[Vidzemes skolotāju seminārs|Vidzemes draudžu skolotāju seminārs]]. Ēka ir valsts nozīmes [[vēstures piemineklis]], tā celta 1850.-1853. gadā speciāli Vidzemes draudžu skolotāju semināram,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://visit.valka.lv/lv/iepazisti-mus/apskates-vietas-valka/valkas-novadpetniecibas-muzejs-1|title=VISIT.VALKA.LV - Valkas novadpētniecības muzejs|website=VISIT.VALKA.LV|access-date=2018-12-12|language=en}}</ref> ēkas skici veidojis Vidzemes laukskolu padomnieks K. K. Ulmanis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/valkas-novadpetniecibas-muzejs|title=Valkas Novadpētniecības muzejs {{!}} Latvia Travel|website=www.latvia.travel|access-date=2018-12-21|archive-date=2017-04-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20170423131453/http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/valkas-novadpetniecibas-muzejs}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skolenuekskursijas.lv/apskates-vieta/valkas-novadpetniecibas-muzejs/|title=Valkas novadpētniecības muzejs|website=Skolēnu ekskursijas|access-date=2018-12-21|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Sarkanais štats"
 | oriģinālnos = ''Red State''
 |      attēls = Red State Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[trilleris]], [[šausmu filma]], [[neatkarīgā filma]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Džonatans Gordons
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kerija Bišē]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Kails Gālners]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Maikls Pārkss]]
* [[Kevins Pollaks]]
* [[Stīvens Rūts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža = Kevins Smits
 |     studija = ''[[The Harvey Boys]]''<ref>{{ziņu atsauce |last1=Utichi |first1=Joe |title=Red State's Kevin Smith marches on with his loyal legion of fans behind him |url=https://www.theguardian.com/film/filmblog/2011/jan/25/red-state-kevin-smith-fans |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Guardian]] |date={{dat|2011|1|26||bez}}}}</ref>
 | izplatītājs =
* ''[[SModcast Pictures]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State |url=https://www.bbfc.co.uk/release/red-state-film-qxnzzxq6vlgtodqyode1 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce |last1=Sneider |first1=Jeff |title=Kevin Smith Fools Hollywood — SModcast Pictures to Release ‘Red State’ |url=https://www.thewrap.com/kevin-smith-fools-hollywood-smodcast-pictures-release-red-state-24164/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Wrap]] |date={{dat|2011|1|24||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State (2011) - International Box Office Results |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr256135685/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sarkanais štats"''' ({{val|en|Red State}}) ir 2011. gada [[neatkarīgā filma|neatkarīgā]] šausmu trillera filma,<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Kevin Smith Answers Red State Questions |url=https://www.slashfilm.com/497033/kevin-smith-answers-red-state-questions/ |website=slashfilm.com |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |date={{dat|2007|9|3||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |last1=Harrison |first1=Mark |title=Celebrating the performances of Kevin Smith’s Red State |url=https://www.denofgeek.com/movies/celebrating-the-performances-of-kevin-smiths-red-state/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=denofgeek.com |date={{dat|2011|9|26||bez}}}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un montāžists ir [[Kevins Smits]]. Galvenās lomas tajā atveido [[Maikls Pārkss]] (mācītājs Kūpers), [[Džons Gudmens]] (Džo Kīnans), [[Maikls Angarano]] (Treiviss), [[Melisa Leo]] (Sāra Kūpera) un [[Stīvens Rūts]] (šerifs).

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Prysmian S.p.A.''
| logo             = Prysmian Logo.svg
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Milāna]]
| location_country = {{ITA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektromateriālu ražošana
| products         = elektrības un sakaru kabeļi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://prysmian.com prysmian.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Prysmian S.p.A.''''' ir [[Itālija|Itālijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo un izplata elektrības un sakaru kabeļus. Galvenais birojs atrodas [[Milāna|Milānā]]. Uzņēmums ir dibināts 2005. gadā.

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences: '''Asteroīdu diena''' (zināma arī kā '''Starptautiskā Asteroīdu diena''') ir ikgadēja globālā sabiedrības informēšanas kustība, kas apvieno cilvēkus visā pasaulē, lai mācītos par asteroīdiem un izstrādātu iespējamos Zemes kosmiskās aizsardzības scenārijus, lai aizsargātu mūsu planētu, mūsu ģimenes, sabiedrību un nākamās paaudzes. Par Asteroīdu dienas datumu tika izraudzīts 30. jūnijs, kas ir 1908. gadā Sibīrijā notikušās [[Tunguskas fenomens|Tunguskas kosmiskās katastrofas]] gadadiena, tā jaunākajā civilizācijas vēsturē uzskatāma par graujošāko asteroīdveida objekta sadursmi ar Zemi.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Aspergera sindroms''' (saīsināti '''AS''') ir viens no [[autisms|autisma]] paveidiem, kas parasti attiecināms uz vieglu autisma formu. Šo terminu [[1981]]. gadā ieviesa [[Lorna Vinga]]. Viņa šo [[slimība|slimību]] nosauca [[Austrija|austriešu]] [[psihiatrs|psihiatra]] un [[pediatrs|pediatra]] [[Hanss Aspergers|Hansa Aspergera]] vārdā, kura darbs netika novērtēts līdz pat 1990. gadiem. Ar Aspergera sindromu slimiem cilvēkiem parasti ir grūti iekļauties [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Toties viņi daudz vieglāk saskata dažādas [[likumsakarība]]s, kuras citiem paliek nepamanītas. Daži uzskata, ka ar šo slimību slimoja [[Sokrats]], [[Čārlzs Darvins]],<ref name="DarvinAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://bookclubs.barnesandnoble.com/t5/Unabashedly-Bookish-The-BN/Did-Charles-Darwin-Have-Asperger-s-Syndrome/ba-p/379141|title=Did Charles Darwin Have Asperger's Syndrome? 08-12-2009 by Ilana Simons.|publisher=Barnes&Noble.com|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[Īzaks Ņūtons]] un [[Alberts Einšteins]],<ref name="EinstNewAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newscientist.com/article/dn3676-einstein-and-newton-showed-signs-of-autism.html#.U9a6F2PixlM|title=Einstein and Newton showed signs of autism. 30 April 2003 by Hazel Muir.|publisher=New Scientist|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}</ref> kaut arī nevienam no viņiem dzīves laikā diagnoze netika uzstādīta.

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Kauņas ūdenskrātuve
| attēls       = Kauno_marios_2006-06-30.jpg
| paraksts     = [[Pažaisles klosteris]] pie [[Kauņa]]s
| vieta        = {{LTU}}
| vieta2       = <!--  -->
| vieta3       =
| map = Lietuva
| map_label =
| plat_d=54 | plat_m=51 | plat_s=10 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=10 | gar_s=02 | gar_EW=E
| platība      = 63,5
| garums       = 80
| platums      = 3,3
| Vid_dziļums  = 10—12
| Max_dziļums  = 24,6
| tilpums      = 0,46
| augstums_vjl =
| izteka       = [[Nemuna]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Nemuna]]s
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 5
| pilsētas     = [[Kauņa]]
}}

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''You're Not You''
| attēls                   = You're Not You (2014) Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs S. Volfs]]
| producents               =
* [[Elisona Grīnspana]]
* [[Denīze di Novi]]
* [[Azims Bolkija]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Mollija Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Šana Feste]]
* [[Džordans Robertss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Emmija Rosama]]
* [[Džošua Diamels]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Ali Lārtere]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   = [[Žanīna Tesori]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Daryl Prince Productions]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Entertainment One]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|10|10|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/youre-not-you-2014|title=You're Not You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 1, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|11 486}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yourenotyou.htm|title=You're Not You|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=May 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190812175115/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yourenotyou.htm|archivedate={{dat|2019|08|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]
[[Kategorija:Režisori]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Misbuorhaja
| oriģinālnosaukums    = ''Мыс Буор-Хая''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=56| lats=43| latNS=N
| longd=132| longm=47| longs=15| longEW=E
| novietojums          = [[Buorhajas rags]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1942
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1993
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 24
| vid_t                = -12,0
| vas_t                = 36,0
| ziem_t               = -51,0
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Misbuorhaja»''' ({{val|ru|Полярная станция «Мыс Буор-Хая»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://climatebase.ru/station/21823 Climatebase.ru Мыс Буор-Хая, Саха (Якутия) респ., Российская федерация #21823]</ref> Izvietojusies [[Buorhajas rags|Buorhajas ragā]] [[Laptevu jūra]]s dienvidu krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ustjanas uluss|Ustjanas ulusā]]. Stacija izveidota 1942. gadā, slēgta 1965. gadā,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm |title=ОПИСАНИЕ МОРСКИХ ГИДРОМЕТСТАНЦИЙ И ПОСТОВ |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210204004406/http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm }}</ref> pēc citiem datiem — 1993. gadā.<ref>[http://www.aari.ru/dept/science/mathlab/report_04_4.pdf Исследование текущих проявлений изменений климата в природной среде арктических морей]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
'''Piziks''' var būt:
* [[Arvis Piziks]] — Latvijas riteņbraucējs (dzimis 1969. gadā);
* [[Rojs Piziks]] — Latvijas vieglatlēts (dzimis 1971. gadā).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences: {{Commonscat|Cemeteries in Latvia|Kapsētas Latvijā}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Alfrēds fon Šlīfens
| vārds_orģ           = ''Alfred von Schlieffen''
| attēls              = Alfred von Schlieffen 1906.jpg
| att_izmērs          = 200px
| amats               =[[Vācijas armijas ģenerālštāba priekšnieks]]
| term_sākums         =1891.
| term_beigas         =1906.
| priekštecis         =[[Alfrēds fon Valderzē]]
| pēctecis            =[[Helmuts fon Moltke (jaunākais)|Helmuts fon Moltke]]
| dzim_dati           ={{dat|1833|02|28|N}}
| dzim_vieta          = [[Berlīne]],  [[Vācijas Impērija]]
| mir_dati            ={{dat|1913|01|04|N}}
| mir_vieta           =[[Berlīne]],  [[Vācijas Impērija]]
| tautība             =[[vācieši|vācietis]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =[[karavīrs]]
| alma_mater          =
}}
'''Alfrēds fon Šlīfens''' ({{val|de|Alfred von Schlieffen}}; dzimis {{dat|1833|02|28|N}}, miris {{dat|1913|01|04|N}}) bija [[Vācijas Impērija]]s [[feldmaršals]] un militārais [[stratēģis]], kurš vadīja Vācijas Impērijas [[ģenerālštābs|ģenerālštābu]] no [[1891]]. līdz [[1905]]. gadam. Viņa vārdā tika nosaukts [[Šlīfena plāns]], kuru viņš izstrādāja no [[1904]]. līdz [[1905]]. gadam.

sentences: '''Ukrainofobija''' ({{val|uk|Українофобія}}, no "Ukraina" + {{val|grc|φόβος}} (''fobos'') — 'bailes') ir pret [[ukraiņi]]em, [[ukraiņu kultūra|ukraiņu kultūru]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un [[Ukraina|Ukrainu]] vērsta negatīva [[attieksme]].<ref name="Okara">Андрій Окара (1998). "[http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm “Українські тумани” та “русское солнце”: Українофобія як ґностична проблема] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181023180932/http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm |date={{dat|2018|10|23||bez}} }}". Український Вибір (№ 5-6).</ref> Kā [[ksenofobija]]s paveids, tā īpaši izpaužas aizskarošu [[etnonīms|etnonīmu]] lietošanā un [[Stereotips|stereotipiskā]] noteiktu negatīvu iezīmju piedēvēšanā ukraiņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.unian.ua/politics/475385-scho-take-ukrajinofobiya-i-yak-jiji-rozpiznati.html |title=Що таке українофобія і як її розпізнати |website=www.unian.ua |access-date=2022-03-23 |language=uk}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Strenči (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Strenči
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Strenči, slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni.jpg
| imagesize =
| image_caption = Strenču slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni
| image_flag =
| flag_link = Strenču karogs
| image_shield = Strenci COA.svg
| shield_link = Strenču ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 37
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 41
| longs = 06
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Stackeln}}
| area_total_km2 = 5.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Strenči}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4730
| website =
| footnotes =
}}
'''Strenči''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]], [[Gauja]]s krastā. Nozīmīgs [[mežrūpniecība]]s, transporta un medicīnisko pakalpojumu centrs. Tā kā Strenču veidošanos un attīstību sekmējusi mežrūpniecība un koku pludināšana pa Gauju, tautā Strenčus agrāk mēdza saukt par "Gaujas plostnieku galvaspilsētu". Katru gadu maijā Strenčos tiek svinēti plostnieku svētki.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/|title=Gaujas plostnieku bijušajā galvaspilsētā - Latvijas Vēstnesis|last=vestnesis.lv|website=www.vestnesis.lv|access-date=2020-03-04|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Squalius_cephalus_Prague_Vltava_2.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Squalius
|       ģints_lv = Eiropas sapali
|           suga = Squalius cephalus
|        suga_lv = Sapals
|       binomial = Squalius cephalus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Leuciscus cephalus''
}}
'''Sapals''' (''Squalius cephalus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish/><ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/61205/0 IUCN: Squalius cephalus]</ref> Nesenā pagātnē sapals tika klasificēts [[Eirāzijas sapali|Eirāzijas sapalu ģintī]] (''Leuciscus'').<ref name=iuc/> Iecienīts makšķernieku loms.

sentences:
'''Bolbočans''' var būt:
* [[Hakobo Bolbočans]] (''Jacobo Bolbochán''; 1906—1984) — Argentīnas šahists;
* [[Hulio Bolbočans]] (''Julio Bolbochán''; 1920—1996) — Argentīnas šahists.

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Jaunogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jaunogre
|attels             =
|paraksts           = Tirdzniecības centrs "Dauga", Jaunogrē, 2011. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Jaunogre''' ir [[Ogre]]s pilsētas rietumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] labajā krastā starp [[Mālkalnes prospekts|Mālkalnes prospektu]], [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļu A6]] un pilsētas robežu.

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Zudusī Z pilsēta
| attēls = The Lost City of Z (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lost City of Z''
| žanrs = biogrāfiska filma, piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents = * [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Entonijs Karagass]]
* [[Deils Ārmins Džonsons]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Džeimss Grejs
| scenārija autors = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās = * [[Roberts Patinsons]]
* [[Čārlijs Hanems]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Toms Holands]]
* [[Anguss Makfeidens]]
* [[Īens MakDaiermids]]
* [[Franko Nero]]
| mūzika = [[Kristofers Spēlmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Keep Your Head Productions]]''
* ''[[MadRiver Pictures]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
* ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|10|15|Ņujorkas filmu festivāls|2017|4|14|ASV|}}
| ilgums = 138 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/queen-desert-2015|title=The Lost City of Z|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljomi}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelostcityofz.htm|title=The Lost City of Z|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zudusī Z pilsēta"''' ({{val|en|The Lost City of Z}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska piedzīvojumu drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Čārlijs Hanems]], [[Sjenna Millere]], [[Toms Holands]], [[Anguss Makfeidens]], [[Īens MakDaiermids]] un [[Franko Nero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|15||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Londona
 | oriģinālnos = ''London''
 |      attēls = London (2005 film) Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Hanters Ričardss]]
 |  producents = [[Pols Deiviss-Millers]]
 |   scenārijs = [[Braiens Ričardss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Džeisons Steitems]]
* [[Džoja Braienta]]
* [[Aila Fišere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|9|3|Monreālas filmu festivāls|2006|2|10|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/london-2005-0|title=London|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,361}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=london.htm|title=London (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Londona"''' ({{val|en|London}}) ir 2005. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors ir [[Hanters Ričardss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Džesika Bīla]], [[Džeisons Steitems]], [[Džoja Braienta]] un [[Aila Fišere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|3||bez}} Monreālas filmu festivālā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #000099
| bg_color = #FFFF00
| nos = Erevānas "Alashkert"
| logo_links = FC Alashkert logo.png
| logo_izm = 220px
| pilns = ''Football Club Alashkert''
| iesauka =
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 4. vieta
| dib = 1990
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = ''Alashkert'' stadions
| ietilp = 6850
| krāsas =
| īpašn =
| prez = {{flaga|Armēnija}} Bagrats Navojans
| menedžeris =
| tren = {{flaga|Armēnija}} Jegiše Melikjans
| kapteinis =
| mediji = {{URL|http://fcalashkert.am/}}
| sadarbojas =
| current =
| pattern_la1 = _alashkert17h
| pattern_b1 = _alashkert17h
| pattern_ra1 = _alashkert17h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _alashkert17h
| leftarm1 = FFFF4A
| body1 = FFFF4A
| rightarm1 = FFFF4A
| shorts1 = 000000
| socks1 = FFFF4A
| pattern_la2 =
| pattern_b2 =
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}

sentences: '''Jesaja''' ir [[Bībele]]s [[pravietis]] 8. gadsimtā p.m.ē. un tradicionāli tiek uzskatīs par [[Jesajas grāmata]]s autoru. [[Jūdaisms|Jūdaismā]] Jesaja tiek uzskatīts par pirmo no lielajiem praviešiem.

sentences: '''Druīds''' bija priesteris [[ķelti|ķeltu]] apdzīvotājās teritorijās (mūsdienās — Īrija, Lielbritānija, daļa Francijas) [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] Eiropā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus_augustus_2011_G1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. augustus
| suga_lv =Cildenā atmatene
| binomial = Agaricus augustus
| kategorijas =nē
}}

sentences: Par [[riņķa līnija]]s '''rādiusu''' sauc jebkuru [[nogrieznis|nogriezni]], kas savieno riņķa līnijas centru ar kādu no tās [[punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Par rādiusu mēdz saukt arī šī nogriežņa [[garums|garumu]]. Riņķa līnijas un sfēras rādiuss ir vienāds ar pusi no tās [[diametrs|diametra]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| caption   = 1. rinda: [[Injigo Arista|Arista]] - [[Sančo III]] - [[Huans Sebastjans Elkano|Elkano]] - [[Ignācijs no Lojolas|Lojola]] - [[Andress de Urdaneta|Urdaneta]] - [[Huans de Onjate|Onjate]] - [[Francisks Ksaverijs|Ksaverijs]]

2. rinda:[[Simons Bolivars|Bolivars]] - [[Tomass de Zumalakaregi|Zumalakaregi]] - [[Dons Diego de Gardokvui|Gardokvui]]- [[Dominiks Džosefs Garats|Garats]] - [[Biktoriano Iraola|Iraola]] - [[Sabino Arana|Arana]] - [[Federiko Erazurizs Ečaurens|Erazurizs]]

3. rinda:[[Emīlio Garastazu Mediči|Garastazu]] - [[Moriss Ravels|Ravels]] - [[Eva Perona|Perona]] - [[Atano VII]] - [[Nestors Basteretkseja|Basteretkseja]] - [[Če Gevara]] -[[Luiss Mariāno|Mariāno]]

4. rinda:[[Pedro Migels Etksenike|Etksenike]] - [[Džons Garamendi|Garamendi]] - [[Huans Hosē Ibareče|Ibareče]] - [[Leopolds Eijārs|Eijārs]] - [[Manu Čao|Čao]] - [[Estiču Fernandess|Fernandess]] - [[Mikels Arteta|Arteta]]

| tauta     = Baski
''Euskaldunak''
| skaits    = Aptuveni 18 miljoni visā pasaulē
| vieta     = [[Spānija]]; [[Francija]]
| valoda    = [[basku valoda|basku]]; [[spāņu valoda|spāņu]]; [[franču valoda|franču]]
| reliģija  = [[katoļticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{Infobox settlement
|name = Batumi
|official_name = ბათუმი
|settlement_type = pilsēta
|image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = 0873 - Kaukasus 2014 - Georgien - Batumi (17349857412).jpg
| photo2a = 1071 - Kaukasus 2014 - Georgien - Batumi (16728246174).jpg
| photo3a = Batumi (3001).jpg
   | size = 250
   | spacing = 2
   | color =
   | border = 0
   | foot_montage =
}}
|imagesize =
| image_flag              = Flag of Batumi.svg
| flag_alt                =
| image_seal              =
| seal_alt                =
| image_shield            = Batumi COA.JPG
| shield_alt              =
|pushpin_map = Gruzija
|pushpin_map_caption = Batumi atrašanās vieta Gruzijā
|coordinates_region = GE
|subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name = {{flag|Gruzija}}
|subdivision_type1 = Autonomija
|subdivision_name1 = [[Adžārija]]
|area_magnitude = 1 E9
|area_total_km2 = 64.9
|area_land_km2 =
|area_water_km2 =
|population_as_of = 2020
|population_footnotes =<ref name="geostat" />
|population_total = 169095
|population_metro =
|population_density_km2 = auto
|timezone = Gruzijas laiks
|utc_offset = +4
|timezone_DST = <!-- No DST in Georgia since 2005 -->
|utc_offset_DST =
|latd=41 |latm=39 |lats=0 |latNS=N
|longd=41 |longm=39 |longs=0 |longEW=E
|elevation_m = 3
|website = {{url|http://www.batumi.ge/}}
|footnotes =
}}
'''Batumi''' ({{val|ka|ბათუმი}}) ir kūrortpilsēta [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā un [[Adžārija]]s galvaspilsēta. Tās iedzīvotāju skaits 2020. gada janvārī bija {{sk|169100}}.<ref name="geostat" />

sentences: '''Gāzizlāde''' ir procesu kopums, kas norisinās [[Gāze|gāzē]], kurā plūst [[elektriskā strāva]].

sentences: '''Bioloģiskās daudzveidības karstie punkti''' ir apdraudēti bioģeogrāfiski reģioni ar ievērojamu [[Bioloģiskā daudzveidība|biodaudzveidību]]. [[Bioloģiskā daudzveidība|Biodaudzveidības]] karsto punktu idejas aizsācēji ir britu ekologs [[Normans Meijerss]] ''(Norman Myers)'' un [[Rasels Mitermeijers]] ''(Russell Mittermeier)''. Tā radīta [[1988]]. gadā, lai izdalītu apdraudētas teritorijas, kuru lielās biodaudzveidības aizsardzībai būtu jābūt primārai.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-30
|ķīm_formula=(Ca0,5,Na,K)4[Al4Si8O24]·12H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zaļš, dzeltens, balts, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
{{cita nozīme|valsti|Romas Katoļu baznīcas jurisdikciju|Svētais Krēsls}}
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vatikāna Pilsētvalsts
|        vietējais_nosaukums = ''Stato della Città del Vaticano''
|           valsts_nosaukums = Vatikāns
|           karoga_nosaukums = Vatikāna karogs
|              karoga_attēls = Flag of the Vatican City - 2001 version.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Vatikāna ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Vatican City.svg
|symbol_type              = Ģerbonis

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Turki (nozīmju atdalīšana)|turki}}
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Turki
''Türkler''
|skaits=~75 miljoni
 (40% no visiem [[tjurki]]em)
|vieta={{TUR}} 62.000.000
{{DEU}} 2.700.000
{{IRQ}} 300.000
{{IRN}} 1.500.000
{{BUL}} 800.000
{{FRA}} 550.000
{{USA}} 500.000
{{NED}} 420.000
{{BEL}} 300.000
{{GBR}} 300.000
{{ZKTR}} 250.000
{{AUT}} 250.000
 [[Grieķija]] 250.000
{{UZB}} 228.000
{{AUS}} 200.000
{{MKD}} 200.000
{{TJK}} 200.000
{{SAU}} 150.000
{{ROM}} 120.000
{{AZE}} 100.000
{{CHE}} 100.000
{{RUS}} 100.000
{{SRB}} 75.000
{{SWE}} 60.000
{{CAN}} 50.000
{{DEN}} 50.000
{{ISR}} 50.000
{{EGY}} 40.000
{{VEN}} 30.000
{{MDA}} 15.000
{{NOR}} 15.000
{{ITA}} 11.077
{{JPN}} 10.000
{{CYP}} 2.200
{{LIE}} 884
|valoda=[[turku valoda]]
|reliģija=Vairums [[musulmaņi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People |title=Turkey - The Factbook |access-date={{dat|2008|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072149/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People }}</ref>
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2471''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2471''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|2|26|SK}} 03:07 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-009A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 935 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64.8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 19 715 km
| Periapsīda             = 19 279 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2466]]''<br />[[2010. gada Blok DM-03 avārija]]
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2474]]''
}}
'''''Kosmos-2471''''' (''Космос-2471'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists {{dat|2011|2|26||bez}}. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 701. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 20.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Dasana
| oriģinālnosaukums    = 다산
| attēls               = 2015-06 Spitzberg.575.jpg
| paraksts             = Ieeja Dasanas stacijā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{KOR}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=55| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2002
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Korejas Polāro pētījumu institūts|KOPRI]]
| pers_vasara          = 18
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                = -6.3
| vas_t                =
| ziem_t               = -37.0
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Dasana''' ({{val|ko|다산}}) ir [[Korejas Republika]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polar.re.kr/eng/html/infra/020201.html Arctic Dasan station]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Korejas Polāro pētījumu institūts|Korejas Polāro pētījumu institūtam]], nosaukta par godu korejiešu 19. gadsimta filozofam Dasanam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Celulozes struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9004-34-6
|      ķīmiskā formula = ([[ogleklis|C]]6[[ūdeņradis|H]]10[[skābeklis|O]]5)n
|              molmasa = [[celobioze]]s struktūrvienībai 342,3
|              blīvums = ~1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =Ardea cinerea 7 (Marek Szczepanek).jpg
| binomial = Ardea cinerea
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Pelecaniformes
| kārta_lv = Pelikānveidīgie
| dzimta = Ardeidae
| dzimta_lv = Gārņu dzimta
| apakšdzimta = Ardeinae
| apakšdzimta_lv = Gārņu apakšdzimta
| ģints = Ardea
| ģints_lv = Gārņi
| suga = Ardea cinerea
| suga_lv = Zivju gārnis
| izplatība =
<br />
{{legend|#00FF00|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#007FFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
| kategorijas = nē
}}
'''Zivju gārnis''' jeb '''dzēse'''<ref name=vid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |title=Stārķa radinieks ar ērgļa atvēzienu |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235313/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (''Ardea cinerea'') ir liela auguma [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') putns, kas pieder [[gārņi|gārņu ģintij]] (''Ardea''). Sugai ir 4 [[pasuga]]s. Zivju gārnim ir plašs izplatības areāls, tas mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]] no [[Rietumeiropa]]s līdz [[Mandžūrija]]i un [[Indija]]i, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Ziemeļu daļā ligzdojošie putni ir [[gājputni]], kas ziemo Āfrikā uz dienvidiem no [[Sahāra]]s tuksneša un [[Āzija]]s dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 |title=Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110921090751/http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 }}</ref> Daļa putnu pārziemo ligzdošanas apgabalos.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |title=Zivju gārnis Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110811230526/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |archivedate={{dat|2011|08|11||bez}} }}</ref> Vasarā [[Norvēģija|Norvēģijā]] to var novērot pat aiz [[polārais loks|polārā loka]] gar [[jūra]]s krastu. [[Latvija|Latvijā]] zivju gārnis ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs, tas sastopams izkliedēti visā teritorijā. Tā tuvākais radinieks ir [[lielais zilais gārnis]] (''Ardea herodias''), kas dzīvo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: {{commonscat|Airports in Romania|Lidostas Rumānijā}}

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Adobe Flash''' (iepriekš '''Macromedia Flash''' un '''FutureSplash''') ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, [[Lietojumprogrammatūra|galddatoru lietojumprogrammu]], [[Mobilā lietotne|mobilo lietotņu]], mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Durbe]]
{{catmore|Durbe}}

sentences: '''Pedosfēra''' ir [[Zemes garoza]]s auglīgā virskārta, tās [[augsne]]s sega. Tā ir ģeogrāfiskā apvalka daļa, kas veidojas, mijiedarbojoties [[litosfēra]]i, [[hidrosfēra]]i, [[atmosfēra]]i un [[biosfēra]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009. gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=40}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Teodors Fontāne
|     vārds_orig    = ''Theodor Fontane''
|         attēls    = Dr. Theodor Fontane.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1819
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 30
|       dz_vieta    = [[Neirupīne]], [[Prūsijas karaliste]]
([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1898
|      m_mēnesis    = 9
|        m_diena    = 20
|        m_vieta    = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = SignaturFontane.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]]
|slavenākie darbi   = romāns "[[Efija Brīsta]]" (''Effi Briest'', 1894-95)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
'''HCoV-OC43''' jeb '''cilvēka koronavīruss OC43''' ({{val|en|Human coronavirus OC43}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[bētakoronavīrusi|bētakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref name="DoiJVIMissing">{{cite journal |doi=10.1128/JVI.05512-11 |title=Molecular Epidemiology of Human Coronavirus OC43 Reveals Evolution of Different Genotypes over Time and Recent Emergence of a Novel Genotype due to Natural Recombination |year=2011 |last1=Lau |first1=Susanna K. P. |last2=Lee |first2=Paul |last3=Tsang |first3=Alan K. L. |last4=Yip |first4=Cyril C. Y. |last5=Tse |first5=Herman |last6=Lee |first6=Rodney A. |last7=So |first7=Lok-Yee |last8=Lau |first8=Y.-L. |last9=Chan |first9=Kwok-Hung |last10=Woo |first10=Patrick C. Y. |last11=Yuen |first11=Kwok-Yung |journal=Journal of Virology |volume=85 |issue=21 |pages=11325–37 |pmid=21849456 |pmc=3194943}}</ref>
Vīruss atklāts [[1960. gadi|1960. gados]] kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan [[vistas|vistām]].<ref>{{Cite journal |author=Geller C, Varbanov M, Duval RE |date=2012-11 |title=Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies |journal=Viruses |volume=4 |issue=11 |pages=3044–3068 |doi=10.3390/v4113044 |pmc=3509683 |pmid=23202515}}</ref>

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences:
{{Commonscat|Columbus Blue Jackets|Kolumbusas "Blue Jackets"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Carl Baron Manteuffel-Szoege''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Gaiķu muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gaiķu pagasts]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1948
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Traunšteina]], ASV okupācijas zona
([[Bavārija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kārlis Georgs fon Manteifels]], māte - Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences:
'''Zaharova''' var būt:
* [[Kristīna Zaharova]] — Latvijas dziedātāja
* [[Zaharova (ciems)|Zaharova]] — apdzīvota vieta Robežnieku pagastā

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Belvedere
| native_name         = ''Schloss Belvedere''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Wien - Schloss Belvedere, oberes (2).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Augšbelvedere
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Landštrāse]], [[Vīne]], {{AUT}}
| latd  = 48.191439 | latNS  = N
| longd = 16.380787 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1714. gads
| completion_date     = 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.belvedere.at/
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Belvedere" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q211818"
}
</mapframe>
'''Belvedere''' ({{val|de|Belvedere}}) ir vēsturisku ēku komplekss [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies
| attēls                   = Spy Kids 3-D movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 3-D: Game Over''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika                   = Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|7|25}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids3.htm|title=Spy Kids 3-D: Game Over (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni 2]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies"''' ({{val|en|Spy Kids 3-D: Game Over}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, mūzikas autors, kā arī viens no producentiem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Džordžs Klūnijs]] un [[Holanda Teilore]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}. Filma ir trešā filma "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Ložmetējs IMI Negev
|valsts             = {{ISR}}
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = Israel Military Industries
|ražotājs           = Israel Military Industries
|ražošanā           = no [[1997]]. gada
|bruņojumā          = no [[1997]]. gada
|patronu_tips       = [[5,56×45 mm]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 750-850 vai 850-1000 šāv./min (pārslēdzami režīmi)
|sākuma_ātrums      = 915 m/s
|attālums           = 300-1000 m (iedaļas tēmēklī standarta versijā)
300-800 m (iedaļas tēmēklī Commando versijā)
|masa              = 7,4 kg (standarta versija)
7 kg (Commando versija)
|garums             = 1020 mm ar izlaistu laidi, 890 mm ar salaistu (standarta versija)
780 mm ar izlaistu laidi, 680 mm ar salaistu (Commando versija)
|stobrs             = 460 mm (standarta versija), 330 mm (Commando versija)
|pārlādes_sistēma   = patronu lente vai kārbveida magazīna
|patronas_aptverē   = 150 patronas lentē vai 35 patronas magazīnā
|tēmēklis           =
|versijas           = Negev Commando
|daudzums           =
}}

sentences: '''Osmaņu kalifāts''' bija [[Osmaņu dinastija]]s [[kalifāts]]. Osmaņu dinastija valdīja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] un tās valdnieku sauca gan par [[sultāns|sultānu]], gan [[kalifs|kalifu]] ([[islāms|islāmā]]: visu ticīgo valdnieks).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dedzināšana
| operators =
| attēls = Burning.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[I Čandons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Jū Ains]]
* [[Stīvens Juns]]
* [[Jona Jonso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''버닝''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|5|17|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 148 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Beoning-(South-Korea)#tab=summary|title=Beoning (2018) |publisher=[[Thu Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dedzināšana"''' ({{Val|ko|버닝}}; ''Beoning'') ir 2018. gada [[Dienvidkoreja]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[I Čandons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jū Ains]], [[Stīvens Juns]] un [[Jona Jonso]]. Filma ir balstīta uz [[Haruki Murakami]] īsā stāsta ''Barn Burning'', ar elementiem, kurus iedvesmojis [[Viljams Folkners|Viljama Folknera]] stāsts ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/oscars-interview-lee-chang-dong-burning-1167869/|title=HKIFF Interview: South Korea’s Lee Chang-dong on the Many Mysteries of ‘Burning’|last=Brzeski|first=Patrick|last2=Brzeski|first2=Patrick|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-09-02|date=2018-12-10|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Monēras''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μόνος'' — 'viens' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.finedictionary.com/Monera.html|title=Monera Definitions|website=finedictionary.com|access-date=14.05.2021}}</ref>) ir viena no piecām [[Valsts (bioloģija)|dzīvo organismu valstīm]] un vienīgā, kurā ietilpstošie [[Organisms|organismi]] ir [[prokarioti]]. Tātad tie ir organismi, kas katrs sastāv no vienas [[Šūna|šūnas]], kurai nav [[Šūnas kodols|kodola]]. Daļa monēru absorbē barību, bet citas ir [[fotosintēze|fotosintezējošas]]. Pie monērām pieder [[Arheji|arhebaktērijas]], [[baktērija]]s un [[Zilaļģes|ciānbaktērijas]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/bio/IT/B_10/default.aspx@tabid=9&id=114.html|title=Vitakera klasifikācija|website=siic.lu.lv|access-date=14.05.2021}}</ref> Taču, pēc dažiem avotiem, dalījums piecās dzīvo organismu valstīs tiek uzskatīts par novecojušu, un monēras vairs nav valsts, jo ciānbaktērijas pieskaitītas [[Augi|augu]] valstij to [[Fotosintēze|fotosintēzes]] spēju dēļ un izveidotas divas atsevišķas valstis — baktēriju un arhebaktēriju —, tādējādi šādā [[Taksonomija|taksonomijā]] ir sešas, nevis piecas [[Bioloģija|bioloģiskās]] valstis. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thoughtco.com/six-kingdoms-of-life-373414|title=Guide to the Six Kingdoms of Life|website=ThoughtCo.|access-date=14.05.2021}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šauļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Šv._Petro_ir_Povilo_katedros.jpg
| image_size            =
| caption               = Šauļu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šauļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.9325
| longd                 = 23.319722
| location              = {{vieta|Lietuva|Šauļu apriņķis|Šauļi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[manierisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 1617
| year_completed        = 1626
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 70 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Šauļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736144"
}
</mapframe>
'''Šauļu svēto apustuļu Pētera un Pāvila katedrāle''' ({{val|lt|Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Šauļi|Šauļos]]. [[Šauļu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 23671).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Porvenira
 | official_name            = ''Porvenir''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Porvenir-View.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | image_shield             = Escudo de Porvenir.svg
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Čīle
 | latd  = 53| latm  = 17| lats  =  | latNS  = S
 | longd = 70| longm = 22| longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Čīle}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Magaljanesa un Čīles Antarktika]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Tjerra del Fuego (Čīle)|Tjerra del Fuego]]
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             = Alkalds
 | leader_name              = Marisols Andrade Kardenass
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1883}}
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 9707.4
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6801
 | population_as_of         = 2017
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 17
 | timezone                 = [[Magaljanesas laiks|MGT]]
 | utc_offset               = -3
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{URL|http://www.muniporvenir.cl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Porvenira''' ({{val|es|Porvenir}} — ‘nākotnē’; {{val|ona|Karukinka}}) ir pilsētas [[Čīle]]s dienvidos, [[Magaljanesa]]s reģionā. [[Tjerra del Fuego (Čīle)|Tjerras del Fuego]] provinces un Porveniras komūnas centrs. Pilsēta izvietojusies [[Ugunszemes Lielā sala|Ugunszemes Lielās salas]] rietumos pie [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] nelielā Porveniras līča krastā.

sentences: '''UUCP''' ({{val|en|'''U'''nix to '''U'''nix '''C'''o'''P'''y}} - "kopēšana no [[UNIX]] uz UNIX", sastopams arī skaidrojums '''''U'''nix to '''U'''nix '''C'''opy '''P'''rotocol'') ir [[datorprogramma|datorprogrammu]] un [[tīkla protokols|protokolu]] kopums, kas ļauj izpildīt komandas attālināti un pārvietot [[datne]]s, [[e-pasts|e-pastu]] un jaunumus starp [[dators|datoriem]]. Tas pirmoreiz parādījās [[1979]]. gadā, kad UUCP tika iekļauts [[UNIX]] 7. versijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpaskābes struktūrformula

Hlorpaskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīts, ūdeņraža dioksohlorāts(III)
|           CAS numurs = 13898-47-0
|      ķīmiskā formula = HClO2
|              molmasa = 68,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorpaskābe''' (HClO2) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp.</ref> Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par [[hlorīti (sāļi)|hlorītiem]]. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammosteus bergi}} branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv = Psammosteīdas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteidae <small>Traquair, 1896</small>
}}
'''Psammosteīdas''' ({{val|la|Psammosteidae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''οστεος'' — 'kauls', ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus)) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[Psammosteīdu apakškārta|Psammosteīdu apakškārtā]]. Dzimtu 1896. gadā aprakstīja skotu paleontologs [[Remzi Trakvairs]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar divām ģintīm ''Psammosteus'' un ''Karelosteus''. Dzimtas pārstāvji dzīvoja gan [[Saldūdens|saldūdeņos]], gan [[Jūra|jūrās]].

sentences: {{Commonscat|Organists by country|Ērģelnieki pēc valsts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
, [[Ukraina|Ukrainā]].]]
s kioskam atrodami visā [[Grieķija|Grieķijā]].]]
.]]
.]]
, [[Somija|Somijā]].]]

sentences: '''Slimība''' ir [[organisms|organisma]] funkciju traucējumi. Veselā organismā stabilu stāvokli nodrošina [[homeostāze]]. Ja organisma funkciju regulācijas sistēma pārstāj normāli darboties, homeostāze tiek izjaukta. Šādus organisma funkciju traucējumus sauc par slimībām. Dažas slimības ir īslaicīgas, un organisms tās ātri uzveic. Citas ir smagākas, tāpēc ir nepieciešama palīdzība, lai tās uzveiktu vai novērstu šo slimību izraisītos traucējumus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bangeda
 | official_name            = ''Bangued''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bangued Municipal Hall.JPG
| image2                   = San Lorenzo Ruiz Shrine.JPG
| image3                   = Bangued West Elementary School.JPG
| image4                   = Abra Valley.jpg
| image5                   = Bangued Cathedral.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator abra bangued.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Abra (province)|Abra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1598
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 105.7
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 50382
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 36 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 2800
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.bangued.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Ruiss''' var būt:

sentences:
, kas tradicionāli tiek uzskatīta par Golgātas atrašanās vietu]]
'''Golgāta''' ({{val|de|Golgatha}}, cēlies no {{val|el|Γολγοθάς}}, {{val|arc|Gûlgaltâ}} — ‘galvaskauss; pakalns, kas apaļš kā galvaskauss’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=253}}</ref> saskaņā ar [[evaņģēlijs|evaņģēlijiem]] ir pakalns [[Jeruzaleme]]s tuvumā, vieta, kur [[Jēzus Kristus]] tika [[Jēzus krustā sišana|sists krustā]]. Bībelē Golgāta tiek tulkota kā ‘pieres vieta’. Tikusi uzskatīta par pasaules sakrālo centru.

sentences: '''21. aprīlis''' ir gada 111. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (112. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Barkavas pagasts
| karte             = Barkava Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Barkavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Barkavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Barkavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Barkava
| platība           = 187,91
| iedzīvotāji       = 1382<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1382 / 187.91 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Le Monde}}
'''Laikraksta ''Le Monde'' 100 gadsimta grāmatas''' ir pēc [[Francija]]s [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāja]] ''[[Fnac]]'' un [[Parīze]]s laikraksta ''[[Le Monde]]'' 1999. gada pavasarī rīkotās aptaujas veidots [[20. gadsimts|20. gadsimta]] simts labāko grāmatu saraksts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Teofils Mejers
|     vārds_orig = ''Theophil Meyer''
|         attēls = Alexander_Theophil_Meyer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Aloja|td=Latvija|Limbažu novads}}
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Mejers; Matilde, dzimusi Frāsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Latvijas Pareizticīgo baznīca
| name           = Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris
| image          = Riga monastery1.jpg
| alt            =
| caption        =
| full           = Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris
| other_names    =
| order          =
| established    = 1892
| disestablished =
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
* [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]]
* [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]]
| founder        = Mansurovu dzimta
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = {{vieta|Latvija|Rīga|Krišjāņa Barona iela 126|3s=Krišjāņa Barona iela (Rīga)}}
| map_type       = Rīga
| lat_d           = 56
| lat_m           = 57
| lat_s           = 50.23
| lat_NS          = N
| long_d          = 24
| long_m          = 8
| long_s          = 52.77
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris <!-- ar Svētā Radoņežas Sergiju baznīcu un Svētās Trīsvienības katedrāli -->''' atrodas [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielā]] 126, [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Klostera teritorijā vēl atrodas [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]] un [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]].<ref name="lat">{{LAT e|4}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eastern Gray Squirrel 800.jpg
| att_nosaukums = [[Pelēkā vāvere]] (''Sciurus carolinensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Sciuromorpha
| apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|   apakšdzimta = Sciurinae
|apakšdzimta_lv = Parastās koku vāveres
|         cilts = Sciurini
|      cilts_lv = Koku vāveres
|      binomial = Sciurini <small>([[Johann Fischer von Waldheim|G. Fischer]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Koku vāveres''', '''koku vāveru cilts''' (''Sciurini'') pieder [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[parastās koku vāveres|parastās koku vāveres apakšdzimtai]] (''Sciurinae''). Šajā apakšdzimtā ir vēl viena cilts — [[lidvāveres]] (''Pteromyini''). Koku vāveru cilts apvieno lielāko daļu plaši pazīstamās [[vāveres]], ciltī ir 37 [[suga]]s, kas iedalās 5 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>Nowak, Ronald M. 1999. Walker's Mammals of the World, 6th edition. Johns Hopkins University Press, 1936 pp. {{ISBN|0-8018-5789-9}} </ref> Tās dzīvo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s mērenajā joslā un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopamas divas koku vāveru cilts sugas: [[parastā vāvere]] (''Sciurus vulgaris'') un [[lidvāvere]] (''Pteromys volans'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/ziditaji/sistematiskais-raditajs/sciuridae/ Latvijas Daba: Vāveru dzimta]</ref>

sentences: '''Bruņotais automobilis, bruņu automobilis''' (saīsināti '''bruņuautomobilis''') ir militārā automobiļa veids, kas klāts ar plānām bruņām (parasti līdz 10-12 mm) un bruņots ar [[ložmetējs|ložmetēju]] vai neliela kalibra lielgabalu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā bruņuautomobiļi netika izmantoti kā [[bruņutransportieris|bruņutransportieri]], lai pārvestu ievainotos vai desantu, bet, galvenokārt, pildīja komandieru apsardzes pienākumus. Bruņuautomobiļi daudz neatšķīrās no tā laika vieglajiem [[tanks|tankiem]], tāpēc bieži tika izmantoti arī kaujās. Liela daļa bruņuautomobiļu tika būvēti uz pārveidotas kravas mašīnu ritošās daļas.

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Lielo pērtiķu projekts
| native_name   =
| image         = Great ape project Logo.png
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = GAP
| formation     =
| focus         = [[Dzīvnieku tiesības]]
| type          =
| status        = Aktīva
| membership    =
| headquarters  = {{vieta|Brazīlija}}
| leader_title  =
| leader_name   =
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.greatapeproject.org|www.greatapeproject.org}}
| footnotes     =
}}
'''Lielo pērtiķu projekts''' ({{val|en|Great Ape Project}}, GAP) ir starptautisks projekts, kura mērķis ir aizstāvēt lielo primātu — [[gorillas|gorillu]], [[šimpanzes|šimpanžu]], [[orangutani|orangutanu]] un [[bonobo]] — tiesības. Šie primāti ir cilvēkiem radniecīgākās sugas dzīvnieku pasaulē. Organizācijā apvienojušies primatologi, antropologi, ētikas speciālisti un visi tie, kas aizstāv [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s Pasaules deklarāciju par lielo pērtiķu pamattiesībām un aizsardzību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kendra Harisone
 |      vārds_orig = ''Kendra Harrison''
 |          attēls = Kendra Harrison Jenaragon94.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1990|9|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Tenesī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=163}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metru barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|100 m/b]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|100 m/b}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Birmingema 2018|60 m/b}}
}}
'''Kendra Harisone''' ({{val|en|Kendra Harrison}}; dzimusi {{dat|1992|9|18}}) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē [[100 metru barjerskrējiens|100 metru barjerskrējiena]] distancē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
.]]
'''''E pluribus unum''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'no daudziem viens') ir [[devīze]], kas atrodas uz [[ASV ģerbonis|Savienoto Valstu ģerboņa]]. Šie vārdi piederot [[Cicerons|Ciceronam]].{{fact}} Devīzē ir trīspadsmit [[burts|burti]], tas ir tieši tikpat daudz, cik bija sākotnējais [[ASV štats|štatu]] skaits, kad tika izveidotas [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienotās Valstis]]. Mūsdienīgā traktējumā devīze nozīmē nācijas vienotību, kura sastāv no daudzām tautām, kas savulaik ieradās Savienotajās Valstīs. Līdz [[1956]]. gadam šī devīze bija atrodama arī uz [[ASV dolārs|ASV dolāru]] banknotēm.

sentences:
[[File:Usmas ezers.JPG|thumb|250px|Usmas ezers]]
'''Ūdenstilpe''' ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies [[ūdens]]. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstlpes veidojas, ja [[ezerdobe|ezerdobē]] ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā.<ref>{{LPE|10|88}}</ref> Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita [[ezers|ezerus]], [[dīķis|dīķus]] un [[ūdenskrātuve]]s,<ref>[https://likumi.lv/ta/id/292166-noteikumi-par-udenstilpju-klasifikatoru Ministru kabineta noteikumi Nr. 403 «Noteikumi par ūdenstilpju klasifikatoru»]</ref> bet plašākā nozīmē pieskaita arī [[jūra]]s un [[okeāns|okeānus]].

sentences:
(1817–1906), kas 1851. gadā ieviesa terminu "sekulārisms"]]
'''Sekulārisms''' ({{val|la|saeculum}} — ‘laikmets’) ir principu un uzskatu kopums, kas ir brīvs no [[reliģija]]s un [[Dievs|Dieva]]. Sekulārismu nereti saista ar to, ka valsts [[valdība]]i un citām institūcijām jāpastāv atsevišķi no reliģijas, un savos lēmumos nedrīkst ietekmēties reliģisku apsvērumu dēļ. Par sekulārisma idejām pirmie aizdomājās grieķu un romiešu filozofi kā [[Epikūrs]] vai [[Marks Aurēlijs]] un [[apgaismības laikmets|apgaismības laikmeta]] domātāji kā [[Denī Didro]], [[Voltērs]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Medisons]] un citi.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Bendrupe
| vārds_orig =
| attēls = Bendrupe_Mirdza.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mirdza Bendrupe 30. gadu beigās.
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 23
| dz_vieta = Čūkšļi, [[Līvbērzes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| dzimums = S
}}
'''Mirdza Bendrupe''' (dzimusi {{dat|1910|10|23}}, mirusi {{dat|1995|7|30}}) bija latviešu [[rakstnieks|rakstniece]].

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Televīzijas dvēsele 2
| attēls                   = Anchorman 2 Teaser Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anchorman 2: The Legend Continues''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Vills Ferels]]
* Ādams Makejs
| scenārija autors         =
* Vills Ferels
* Ādams Makejs
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Deivids Kečners]]
| mūzika                   =
* [[Džons Nau]]
* [[Endrjū Feltenšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|11|24|Austrālija|2013|12|18|ASV|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anchorman-2-legend-continues-2013-0 |title=Anchorman 2: The Legend Continues |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=March 15, 2019 |archive-date={{dat|2015|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150709084403/http://www.bbfc.co.uk/releases/anchorman-2-legend-continues-2013-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anchorman2.htm|title=Anchorman 2: The Legend Continues (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= March 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|173,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Televīzijas dvēsele]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Televīzijas dvēsele 2"''' ({{val|en|Anchorman 2: The Legend Continues}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Pols Rads]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Deivids Kečners]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|6|28||bez}} Austrālijā. Filma ir turpinājums 2004. gada filmai "[[Televīzijas dvēsele]]".

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Pļaviņu rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Klintaines pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Lūsēns
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1959
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = Liepāja
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = Latvietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (IV un V šķiras)
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Lūsēns''' (dzimis {{dat|1959|4|7}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[komponists]].

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Barisons
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Barisons.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1904
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Sēlpils pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1947
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 13
|             m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jēkabpils apriņķis|Sēlpils pagasts|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = vīrietis
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = romantisms
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = Vīgneru Ernesta Fonoloģijas institūts<br>[[Latvijas Konservatorija|Latvijas Konservatorija]]
|           skolotāji = [[Jāzeps Vītols]], [[Jānis Mediņš]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Pēteris Barisons''' (1904—1947) bija [[latvieši|latviešu]] [[komponists]], diriģents un pedagogs.

sentences: '''''Whiskas''''' ir starptautisks [[kaķu barība]]s zīmols, kas ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas un lolojumdzīvnieku barības ražotāja ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' uzņēmējdarbības struktūrvienība. Uzņēmuma produktu klāstā ietilpst dažādas sausās un mitrās kaķu barības.

sentences:
{{Pamatraksts|Austrumprūsija}}
{{Vikikrātuves kategorija|East Prussia|Austrumprūsija}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ksenija Balta
 |          attēls = Ksenija_Balta_Doha_2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ksenija Balta 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|1}}
 |         dz_viet = [[Minska]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]], [[septiņcīņa]], [[sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Andrejs Nazarovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,87 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 11,47
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 23,05
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 = 6180
 |           PR4_d = Septiņcīņa
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportiste]] (2009, 2016)
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ksenija Balta''' ({{val|et|Ksenija Balta}}; dzimusi {{dat|1986|11|1}} [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]) ir [[Igaunija]]s [[vieglatlēte]], startē daudzcīņas, tāllēkšanas un 100 m sprinta disciplīnās.

sentences: '''Joda skaitlis''' jeb '''jodskaitlis''' rāda, cik gramu [[jods (elements)|joda]] iespējams pievienot 100 g nepiesātināta organiskā savienojuma, kas satur [[dubultsaite]]s (piemēram, [[tauki|tauku]]). Jodu taukos var pievienot tie [[karbonskābe|karbonskābju]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atlikumi, kuros ir divkāršā saite. Jo vairāk divkāršo saišu ir karbonskābju ogļūdeņraža atlikumā, jo vairāk joda tas var pievienot. Nepiesātinātākiem savienojumiem jodskaitlis ir augstāks. Aromātisko ogļūdeņražu benzola gredzens ar jodu nereaģē, tādēļ ar jodskaitli var novērtēt nepiesātināto ogļūdeņražu piemaisījumus aromātiskajos ogļūdeņražos. Visbiežāk jodskaitli lieto tauku un taukskābju analīzēs.

sentences:
{{Kaujas infokaste
|kauja=Kauja pie Smoļinas
|attēls=Kauja pie Smoļinas no Terra Mariana (1903).jpg
|paraksts=Svētās Dievmātes parādīšanās mestram Pletenbergam (zem arkas pa kreisi), līdzās sabrucis [[Maskavas lielkņazs]] [[Ivans III]]. Attēls no Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".
|konfl=[[Krievijas-Livonijas-Lietuvas karš]]
|laiks={{dat|1502|9|13|n}}
|vieta=Pie [[Smoļinas ezers|Smoļinas ezera]], netālu no [[Palkina]]s (tagad [[Pleskavas apgabals]], {{RUS}}).
|iznāk=Livonijas spēku uzvara.
|puse1= [[Livonijas Konfederācija]]
|puse2= [[Maskavas lielkņaziste]]
[[Pleskavas Republika]]
[[Astrahaņas hanāts]]
[[Kazaņas hanāts]]
|karavad1=[[Valters fon Pletenbergs]]
[[Mihaels Hildebrands]]
 Johans fon der Brēle
|karavad2=[[Daniils Ščenja]]
[[Vasilijs Šuiskis (karavadonis)|Vasilijs Šuiskis]]
|spēki1=5000
|spēki2=90 000
|zaud1=nenozīmīgi
|zaud2=2500 līdz 8000
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs, bet tiek aizstāts ar [[.tl]]
|reģistrācija          = ''Timor-Leste NIC''
|sponsors              = ''Laleia''
|domātais-pielietojums = Lieto ar [[Austrumtimora|Austrumtimoru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Lieto Austrumtimorā
|ierobežojumi          = Netiek apstiprinātas jaunas mājaslapas ar šo domēnu
|struktūra             = otrā un trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Par bitēm
| attēls                   =Bee movie ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bee Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Saimons Dž. Smits]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               =
* [[Džerijs Seinfīlds]]
* [[Kristīne Steinberga]]
* [[Kamerons Stevnings]]
| scenārija autors         =
* [[Endijs Robins]]
* [[Berijs Marders]]
* [[Spaiks Ferestens]]
* Džerijs Seinfīlds
| galvenajās lomās         =
* Džerijs Seinfīlds
* [[Renē Zelvēgere]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbus 81 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|11|2}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007|title=Bee Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 17, 2019|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417202033/http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beemovie.htm|title=Bee Movie|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|287,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Par bitēm''' ({{val|en|Bee Movie}}) ir 2007. gada ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisori ir [[Saimons Dž. Smits]] un [[Stīvs Hikners]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Renē Zelvēgere]] un [[Džerijs Steinfīlds]], kurš ir arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|11|2||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
<!-- Ja veidnē atstāj tukšu parametru "datums", tā rāda: ''Šobrīd nav nevienas plānotas vikitikšanās'' -->{{Vikitikšanās
| nosaukums  = [[Vikipēdija:Vikitikšanās/Rīga 2018. gada 13. augustā|Vikisanāksme]]
| datums     = {{dat|2018|8|13}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = 87 000 raksti, Wikimania iespaidi, nākamie pasākumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{U|Papuass}}
# {{U|Treisijs}}
# {{U|Biafra}}
# {{U|Titāns}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Zuiks}}
# {{U|GreenZeb}}
# {{U|Marruciic}}
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Fonņa-Kebana nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Vườn quốc gia Phong Nha - Kẻ Bàng''
 |   iucn_category = II
 |           photo = Phongnhakebang2.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Fonņas ala
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Vjetnama
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 17 |  latm = 32 |  lats = 14 |  latNS = N
 | longd = 106 | longm = 09 | longs = 05 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Vjetnama|Kuanbiņa}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=857,54}}
 |     established = {{dat|2001|12|12||bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = parka administrācija
 |         website = {{url|https://phongnhakebang.vn/}}
 |       footnotes =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Fonņa-Kebana nacionālais parks
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = iiiv, ix, x
|        designation1_date = 1999. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/951bis 951bis]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vjetnama}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 123 326 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Fonņa-Kebana nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q23513"
}
</mapframe>
'''Fonņa-Kebana nacionālais parks''' ({{val-vi|Vườn quốc gia Phong Nha - Kẻ Bàng}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Čionsona grēda]]s centrālajā daļā, [[Vjetnama]]s provincē [[Kuanbiņa|Kuanbiņā]], aptuveni 50 km uz rietumiem no [[Donhoja]]s pilsētas. Rietumos nacionālais parks robežojas ar [[Laosa|Laosā]] esošo [[Himnamno dabas liegums|Himnamno dabas liegumu]]. Parka nosaukums aizgūts no Fonņas alas un Kebana meža.

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences: '''Hutu''' ir [[Etniskā grupa|etniskā]] vai sociālā grupa [[Centrālā Āfrika|Āfrikas centrālajā daļā]], [[Ruanda]]s un [[Burundija]]s lielākā iedzīvotāju grupa. Saskaņā ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] datiem 84 % Ruandas iedzīvotāju un 85 % Burundijas iedzīvotāju ir hutu.

sentences:
[[Kategorija:Ņiebuševo-Bolinko]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Ņiebuševo-Bolinko]]

sentences:
.]]
'''Lēvenvoldes''' ({{val-de|Löwenwolde}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Livonija|Livonijā]] zināma kopš 13. gadsimta un bija ierakstīta [[Vidzemes bruņniecība]]s matrikulā (1747). Vēlāk dzimtas atzari izplatījās arī Austrijā un Krievijā.

sentences:
'''''3MV''''' (''3МВ'') bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projekts 1962. — 1965. gadā [[Marss (planēta)|Marsa]] un [[Venera (planēta)|Veneras]] izpētei. Sākotnēji to izstrādāja ''[[OKB-1]]'', bet vēlāk nodots ''[[Lavočkina NPO]]''.
Palaišanai tika sagatavoti deviņi [[kosmiskais aparāts|kosmiskie aparāti]], bet gandrīz visi neizpildīja paredzētos uzdevumus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sjameņa
 | official_name            = 厦门
 | settlement_type          = prefektūras līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Xiamen newmontage.png
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Fudzjaņa
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 24 | latm  = 28 | lats  = 47 | latNS  = N
 | longd = 118 | longm = 05| longs = 22 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Fudzjaņa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
<!--  | seat_type = Centrs
 | seat = Dzjiņpinas rajons -->
 | parts_type               = Rajoni (区; ''Qū'')
 | parts                    = 6
 | p1 = Dzjimei
 | p2 = Haičana
 | p3 = Huli
 | p4 = Simina
 | p5 = Sjanaņa
 | p6 = Tunaņa
 | area_total_km2           = 1699.39
 | area_urban_km2           = 388.58
 | elevation_m              =
 | population_total         = 3531347
 | population_urban         = 1861289
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 26
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.xm.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabugao
 | official_name            = ''Kabugao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator apayao kabugao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Apajao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1950
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 935.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16215
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 01 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 11 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3809
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 262
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Gardner''''' var būt:
* [[Ava Gārdnere]];
* [[Deils Gārdners]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Pašgājējartilērijas infokaste
|       nosaukums =
|          attēls =
|      virsraksts =
|          valsts =
|           kgads =
|        razosana =
|        daudzums =
|       brunojuma =
|         apkalpe =
|          garums =
|         platums =
|        augstums =
|            masa =
|          bruņas =
|       primārais =
|     sekundārais =
|         dzinējs =
|   dzinēja_jauda =
|  ātrums_uz ceļa =
|   zs_koeficents =
|  maks. attālums =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>
<templatedata>
{
	"params": {
		"nosaukums": {},
		"attēls": {},
		"attēla izm": {},
		"virsraksts": {},
		"valsts": {},
		"kgads": {},
		"razosana": {},
		"daudzums": {},
		"brunojuma": {},
		"apkalpe": {},
		"garums": {},
		"platums": {},
		"augstums": {},
		"masa": {},
		"bruņas": {},
		"primārais": {},
		"sekundārais": {},
		"dzinējs": {},
		"dzinēja_jauda": {},
		"ātrums_uz ceļa": {},
		"zs_koeficents": {},
		"maks. attālums": {},
	},
	"paramOrder": [
		"nosaukums",
		"attēls",
		"attēla izm",
		"virsraksts",
		"valsts",
		"kgads",
		"razosana",
		"daudzums",
		"brunojuma",
		"apkalpe",
		"garums",
		"platums",
		"augstums",
		"masa",
		"bruņas",
		"primārais",
		"sekundārais",
		"dzinējs",
		"dzinēja_jauda",
		"ātrums_uz ceļa",
		"zs_koeficents",
		"maks. attālums"
	],
	"format": "block"
}
</templatedata>

sentences: '''Abdominoplastika''' jeb '''vēdera plastika''' ir ķirurģiska operācija — liekās ādas un taukaudu noņemšana un vienlaicīga vēdera priekšējās sienas muskuļu pievilkšana, reizēm tiek veikta arī nabas korekcija. Operācija bieži nepieciešama arī būtiski novājējušiem, piemēram, pēc [[bariatrija]]s operācijām, tomēr to izdara tikai tad, kad svars ir stabilizējies.<ref>[https://jurmalasslimnica.lv/departments/vedera-plastika-abdominoplastika Jūrmalas slimnīca. Vēdera plastika (abdominoplastika)]</ref>

sentences: '''T kvarks''' jeb virsotnes (''top'') kvarks - smagākais [[kvarks]] trešajā ģimenē. Dažreiz to dēvē arī par "patieso" (''truth'') kvarku. Smagākais no visiem kvarkiem (tā [[masa]] līdzinās apmēram [[zelts|zelta]] [[atoma kodols|kodola]] masai). Procesi, kas pierāda t kvarka eksistenci, pirmo reizi tika novēroti tikai 1995. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=An der Wien}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris ''An der Wien''
| nosaukums_orig   = ''Theater an der Wien''
| attēls           = TheaterWien_z03.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48.199583 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.363889 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.theater-wien.at/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Zemesragi]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Eiropas zemesragi]]

sentences:
īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
'''Fenotips''' ir [[organisms|organisma]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģisko]] un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir [[genotips|genotipa]] ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" [[gēns|gēnos]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Šķiedenis''' ir [[spirts|spirta]] [[rūpniecība]]s blakusprodukts, ko iegūst pārstrādājot [[graudi|graudus]], [[kartupelis|kartupeļus]], [[melase|melasi]]. Svaigā šķiedenī ir 90—95% [[ūdens]]. 1 kg šķiedeņa [[barotājvērtība]] atbilst 0,04—0,08 barības vienībām. Nobarojamiem [[liellops|liellopiem]] izēdina siltu šķiedeni, līdz 50 kg un vairāk [[diennakts|diennaktī]], slaucamām [[govs|govīm]] — 15—20 kg. Šķiedenis ātri bojājas. Ilgstošai glabāšanai to skābē vai kaltē. Kaltēta šķiedeņa barotājvērtība ir 10—15 reižu lielāka nekā svaiga šķiedeņa barotājvērtība. To izēdina govīm (līdz 3 kg diennaktī), arī [[zirgs|zirgiem]], [[Cūkas|cūkām]] un [[aita|aitām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Citas nozīmes|disidentu|Astra|Astra}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gunārs Astra
|     vārds_orig =
|         attēls = Gunars_astra.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gunārs Astra 1988. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = radiotehniķis, pretestības kustības dalībnieks, [[disidents]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Elza Astra un Larions Astra
|          brāļi = Harijs Astra, Leons Astra
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Herta Līvija Astra
|          bērni = Kristaps Astra
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gunārs Astra''' (dzimis 1931. gada 22. oktobrī [[Rīga|Rīgā]], miris 1988. gada 6. aprīlī [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]]) bija [[latvieši|latviešu]] nacionālās pretestības kustības dalībnieks, [[Latvijas okupācija (1944—1991)|PSRS okupācijas]] laika [[disidents]] un [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = '''Deftones'''
|          Attēls = Deftones live brixton academy 2007.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Deftones 2008. gadā
|            Fons = grupa
|           Vieta = {{flaga|ASV}} [[Sakramento]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais metāls]]
[[Eksperimentālais roks]]
|            Gadi = 1988—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Maverick Records|Maverick]]|
|           Mlapa = [http://www.deftones.com/ www.deftones.com]
|      Dalībnieki = [[Stīvens Kārpenters]]
[[Čino Moreno]]
[[Eibs Kaningems]]
[[Frenks Delgado]]
[[Serhio Vega]]
|  Bij_dalībnieki = [[Či Čengs]]
}}

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Maiks Vreibels|bg_color=#002244|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Tennessee Titans|logo=Tennessee Titans logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tenesī "''Titans''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džons Robinsons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Nissan Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=69 143|krāsas=Tumši zila, gaiši zila, sarkana, pelēka, balta<br />{{color box|#002244}} {{color box|#4B92DB}} {{color box|#C60C30}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Roberts Krafts|prezidents=Eimija Adamsa Stranka|divīzijas tituli=11}}'''Tenesī "Titans"''' ({{Val|en|Tennessee Titans}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Hjūstonas "Oilers"'''. "Titans" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Nissan Stadium'' stadionā. "Titans" vienu reizi ir piedalījies [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences: '''Maksikss'''{{fact}} (pareizi būtu jāsauc par '''mašeše'''{{fact}} — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils [[akvamarīns]], [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs [[pleohroisms]] — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Goara Gasparjana
|      Vārds_orig = Գոհար Գասպարյան
|          Attēls =
|         Att_izm = 275px
|          Ainava =
|        Apraksts = Goara Gasparjana (ceturtā no kreisās) ar studentiem
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1924|12|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ēģipte|1922}} [[Ēģiptes Karaliste]], [[Kaira]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|5|16|1924|12|14}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = balss ([[soprāns|kolaratūrsoprāns]])
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Bezgalība''' (simbols: ∞) ir jēdziens, kas apzīmē kaut ko nebeidzamu, neierobežotu. Bezgalības jēdzienu lieto [[matemātika|matemātikā]], [[filozofija|filozofijā]] un [[loģika|loģikā]] saistīti ar idejām par kaut ko neizmērāmu un nesasniedzamu. Matemātikā bezgalība ir lielums, kas pārsniedz jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]]. Filozofijā bezgalību attiecina uz [[absolūts|absolūto]], [[telpa|telpu]] un [[laiks|laiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/bezgal%C4%ABba | title= Bezgalība | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 24. janvārī}}</ref> Bezgalības jēdziens tiek lietots arī [[teoloģija|teoloģijā]] (tiek saistīts ar [[dievs|dievu]]), [[psiholoģija|psiholoģijā]] un [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Portuguesa''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Portugāles Republika
|            valsts_nosaukums = Portugal
|               karoga_attēls = Flag of Portugal.svg
|            karoga_nosaukums = Portugāles karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Portugal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Portugāles ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[A Portuguesa]]''
tulk. "Dziesma Portugālei"
|               kartes_attēls = EU-Portugal.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Lisabona]]5
| latd=38 |latm=46 |latNS=N |longd=9 |longm=11 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[portugāļi]] 96,87%
legāli imigranti 3,13% ([[Kaboverde|kaboverdieši]], [[Brazīlija|brazīļi]], [[ukraiņi]], [[Angola|angoļi]] un citi)<ref>[http://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_main INE], Statistics Portugal</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2007
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]6
|        valsts_galvas_tituls = [[Portugāles prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Marselu Rebelu de Souza]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Portugāles premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Antoniu Košta]]
|        neatkarības_iegūšana = Izveide
|         neatkarības_piezīme = Vispārpieņemtais valsts izveides gads ir 1139. gads
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Condado de Portucale|Dibināšana]]
|          neatkarības_datums = {{dat|868}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Condado Portucalense|Atkārtota dibināšana]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1095}}
|       neatkarības_notikums3 = [[São Mamede kauja|''De facto'' neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1128|6|24}}
|       neatkarības_notikums4 = '''[[Portugāles karaliste|Karaliste]]'''
|         neatkarības_datums4 = '''{{dat|1139|7|25}}'''
|       neatkarības_notikums5 = [[Samoras līgums|Atzīta]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1143|10|5}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Manifestis Probatum|Pāvesta atzinums]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1179}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1986|1|1}}
|                 platība_km2 = 92 345
|               platība_rangs = 110.
|              procenti_ūdens = 0,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 10 707 924<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html | title= Portugal | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-11-28 | archive-date= 2020-05-19 | archive-url= https://web.archive.org/web/20200519213218/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 114
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 87.
|                     IKP_PPP = $232 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 40.
|          IKP_PPP_per_capita = $23 464
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 34.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,866
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 38.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Rietumreiropas laiks|WET]]3
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = [[Rietumreiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.pt]]4
|              tālsarunu_kods = 351
|                iso_kods_num = 620
|              iso_kods_alfa2 = PT
|              iso_kods_alfa3 = PRT
|                    piezīme1 = [[Mirandiešu valoda]], kurā runā dažos ciemos  [[Miranda do Douro]] municipalitātē, tika oficiāli atzīta 1999. gadā (''Lei n.° 7/99 de 29 de Janeiro'').<ref>[http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 The Euromosaic study, Mirandese in Portugal] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070313113715/http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 |date={{dat|2007|03|13||bez}} }}, europa.eu - European Commission website, accessed January 2007.</ref> Tiek atzīta arī [[Portugāļu zīmju valoda]].
|                    piezīme2 = Pirms 1999: [[Portugāles eskudo]].
|                    piezīme3 = [[Azoras]]: [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-1; UTC [[Eiropas vasaras laiks|vasarā]].
|                    piezīme4 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme5 = No 1139. līdz 1260. gadam galvaspilsēta bija [[Koimbra]].
|                    piezīme6 = Šībrīža pārvaldes forma tika izveidota [[Neļķu revolūcija|Neļķu revolūcijā]] {{dat|1974|4|25}}, kas izbeidza [[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]] autoritāro režīmu.
}}

sentences: {{Commons category|Chemical processes|Ķīmiskie procesi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Floridas projekts
 | oriģinālnos = ''The Florida Project''
 |      attēls = The Florida Project.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Šons Beikers]]
 |  producents =
* Šons Beikers
* [[Keins Činojs]]
* [[Endrjū Dankans]]
* [[Kriss Bergočs]]
 |   scenārijs =
* Šons Beikers
* Kriss Bergočs
 |     aktieri =
* [[Vilems Defo]]
* [[Bruklina Prinsa]]
* [[Bria Vinaite]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cre Film]]''
* ''[[Freestyle Picture Company]]''
* ''[[Cinereach]]''
* ''[[June Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|5|22|Kannu kinofestivāls|2017|10|6|ASV|}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/florida-project-2017|title=The Florida Project|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 25, 2018|archive-date={{dat|2017|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171204114554/http://www.bbfc.co.uk/releases/florida-project-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Floridas projekts"''' ({{val|en|The Florida Project}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vilems Defo]], [[Bruklina Prinsa]] un [[Bria Vinaite]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|5|22||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|ne| लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल}}
''Loktāntrik Ganatantra Nepāl''
|           valsts_nosaukums = Nepāla
|           karoga_nosaukums = Nepālas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nepal.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nepālas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls =Emblem of Nepal.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Sayaun Thunga Phool Ka|Sayaun Thunga Phulka]]''
|              kartes_attēls = Nepal_(orthographic_projection).svg
|             valsts_valodas = [[Nepāliešu valoda]]<ref>According to the [http://www.worldstatesmen.org/Nepal_Interim_Constitution2007.pdf Interim Constitution], Nepali is the country's only official language (article 5, point 2). Other languages spoken as the mother tongue in Nepal are the national languages (article 5, point 1). According to article 5, point 3, all languages are accepted as official languages at the regional level. Today's more than 90% people speak Nepali as a first language.</ref>
|              galvaspilsēta = [[Katmandu]]
| latd=27 |latm=42 |latNS=N |longd=85 |longm=19 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Rāms Candra Paudels]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Puspa Kamals Dāhāls]]
|                platība_km2 = 147 181
|              platība_rangs = 95.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = |    iedzīvotāju_skaita_gads = |   iedzīvotāju_skaits_rangs =
| population_census = 26 494 504<ref name=pre-cen>{{Tīmekļa atsauce |title=National Population and Housing Census 2011 (National Report) |url=http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |publisher=Central Bureau of Statistics (Nepal) |accessdate=26 November 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130418041642/http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |archivedate={{dat|2013|04|18||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 180
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 62.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$40 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=46&pr.y=13&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=558&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Nepal |publisher=International Monetary Fund |accessdate=20 April 2012}}</ref>}}
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1400<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal = {{nowrap|$17,921 miljardi<ref name=imf2/>}}
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2012
| GDP_nominal_per_capita = $623 624<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2003–2004
| Gini_change =
|                       Gini = 47,2
| Gini_ref =
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
| HDI_change = increase
|                        HDI = 0,458
| HDI_ref = <ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf |title=Human Development Report 2011. Human development index trends: Table G |publisher=The United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 157.
| FSI = 9300,6 {{samazinājās}} -19
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 1.
| FSI_category = Alert
|       neatkarības_iegūšana = Apvienošanās
|       neatkarības_notikums = Pasludināta karaliste
|         neatkarības_datums = 1768. gada 21. decembris
|      neatkarības_notikums2 = Pasludināta valsts
|        neatkarības_datums2 = 2007. gada 15. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Pasludināta republika
|        neatkarības_datums3 = 2008. gada 28. maijs
|                     valūta = [[Nepālas rūpija]]
|               valūtas_kods = NPR
|                 laika_zona = [[Nepal Time|NPT]]
|                 utc_offset = +5:45
| DST_note = nav
| drives_on = left
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 977
|                     domēns = [[.np]]
[[.नेपाल]]
}}
'''Nepāla''' ({{val|ne|नेपाल}}), oficiāli '''Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika''', ir valsts [[Āzija]]s dienvidu daļā, pasaules jaunākā [[republika]]. Tā robežojas ar [[Indija|Indiju]] dienvidos, austrumos, rietumos un [[Ķīna|Ķīnu]] ziemeļos. Ar 147 181 kvadrātkilometru platību un iedzīvotāju skaitu aptuveni 30 miljoniem, Nepāla ir pasaules 93. lielākā valsts<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html | title = The World Factbook : Rank order population | publisher = CIA | language = angliski | access-date = {{dat|2009|11|08||bez}} | archive-date = {{dat|2014|02|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html }}</ref> un 41. apdzīvotākā valsts. Nepālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Katmandu]].

sentences:
[[File:Il Ballo2.jpg|thumb|300px|18. gadsimta sabiedriskā deja. Tulkots virsraksts: ''Jautra deja atmodina mīlestību un baro cerību ar dzīvīgu prieku'' ([[Florence]], 1790).]]
'''Sabiedriska (sociālā) deja''' jeb rekreācijas deja ir [[Deja|deja]], ko cilvēki dejo, lai atpūstos, iepriecinātu paši sevi un savus partnerus, lai socializētos [[Sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
[[File:Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī.JPG|thumb|250px|Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī]]
 ar vēl nenojaukto dzelzceļa līniju fonā]]
'''Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils''' bija 121 km gara, [[1996]]. gadā slēgta dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Liepāja|Liepāju]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Līnija slēgta mazā pasažieru skaita un lielo izmaksu dēļ, formāli — sliežu ceļu slikta stāvokļa dēļ. Līdz [[1991]]. gadam pa dzelzceļa līniju pārvadāja karavīrus un bruņutehniku [[Padomju Savienība|PSRS]] armijas vajadzībām, bet pēc 1991. gada, kad padomju armija aizgāja no Latvijas, līnijai perspektīvu nebija. Līdz 1996. gada 4. jūlijam līnijā kursēja [[dīzeļlokomotīve]] ar 2 pasažieru vagoniem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gūleke
|     vārds_orig = ''Maria Guleke''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences: '''Fīrers''' ({{val|de|Führer}} — 'vadonis')  bija oficiāls valsts vadītāja tituls [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Tāpat vārdu "fīrers" izmantoja [[Sturmabteilung|SA]] un [[Schutzstaffel|SS]] dienesta pakāpju nosaukumus, piemēram, [[šturmfīrers]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šprē
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Šprē
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Spree
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Sprjevja
| citvaloda1        = wen
| citvaloriģin1     = Sprjewja
| valsts2           = Čehija
| citnosaukums2     = Sprēva
| citvaloda2        = cs
| citvaloriģin2     = Spréva
| attēls            = Berlin-friedrichshain osthafen 20050922 437.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šprē [[Berlīne|Berlīnē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augšlauzica]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Hāfele]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 400
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 430
| ietekas_augstums  = 29
| kritums           =
| caurtece          = 36
| gada_notece       =
| baseins           = 9793
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Šprē''' ({{val|de|Spree}}, {{val|wen|Sprjewja}}, {{val|cs|Spréva}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Saksija|Saksijā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgā]] un [[Berlīne|Berlīnē]]). [[Hāfele]]s kreisā krasta pieteka. Izteka [[Lauzicas kalni|Lauzicas kalnos]] netālu no [[Čehija]]s robežas. Tek caur [[Šprēvalde|Šprēvaldi]] — daļēji [[sorbi|sorbu]] apdzīvotu apvidu. Tek cauri [[Berlīne]]s centram un tās rietumos ietek [[Hāfele|Hāfelē]]. Upes nosaukums, iespējams, radies no [[slāvi|slāvu]] cilts [[sprevjāni|sprevjānu]] vārda, kuri šeit dzīvoja 8. gadsimtā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Die Gewässernamen Brandenburgs|url=https://www.worldcat.org/oclc/37113207|publisher=Verlag Hermann Böhlaus Nachfolger|date=1996|location=Weimar|isbn=3-7400-1001-0|oclc=37113207|first=Gerhard|last=Schlimpert}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ētika]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]

sentences:
'''Epīra''' ({{val-el|Ήπειρος}}, ''Ìpiros'') vēsturiski apzīmē reģionu [[Grieķija]]s ziemeļrietumu daļā un [[Albānija]]s dienviddaļu. Ziemeļos tas vēsturiski robežojās ar [[Ilīrija|Ilīriju]] un [[Maķedonija (senā)|Maķedoniju]], austrumos ar Grieķijas [[Tesālija]]s, bet dienvidos ar [[Centrālā Grieķija|Centrālās Grieķijas]] provincēm. Savukārt rietumos to apskalo [[Jonijas jūra]].
Plašāk Epīra pazīstama ar tās valdnieku [[Pirrs|Pirru]] (318. - 272. p.m.ē), kurš, aizstāvot grieķu koloniju Tarentu (mūsdienu [[Taranto]]) [[Itālija]]s pussalas dienvidos, divas reizes pēc kārtas - 280 un 279. gados p.m.ē., sakāva romiešu karaspēku. Tomēr arī Pirra karaspēks abās šajās kaujās cieta tik lielus zaudējumus, ka viņš bija spiests izmest savu slaveno frāzi — vēl viena tāda "uzvara" un mūsu vairs nebūs, kas iegāja vēsturē kā teiciens „Pirra uzvara”.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Litecoin''''' (LTC vai L) ir [[Vienādranga tīkls|vienādranga]] [[Kriptonauda|kriptovalūta]] un atvērtā avota programmatūras projekts, publicēts saskaņā ar [[MIT licence|MIT/X11 licenci]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/litecoin-project|title=Litecoin Project|publisher=github.com|access-date=2021-03-29}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://litecoin.com/|title=Litecoin|publisher=litecoin.com|access-date=2021-03-29}}</ref> ''Litecoin'' ir tehniski gandrīz identisks ''[[Bitcoin]]'' (BTC). ''Litecoin'' ir atvasināta no ''Bitcoin'' atvērtā koda protokola.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
s pilsētā, kura tika nodedzināta dumpja laikā.]]
'''Rīsu dumpis''' ({{val-ja|米騒動}}, ''kome sōdō'') bija masu sociālie nemieri [[Japāna|Japānā]], kuri norisinājās [[1918]]. gadā no jūlija līdz septembrim. Šajos nemieros aptuveni 10 miljoni cilvēku protestēja pret spekulatīvajām [[rīsi|rīsu]] - japāņu pārtikas pamatprodukta - cenām.<ref>{{ru ikona}} [http://www.japantoday.ru/japanaz/r12.shtml Рисовые бунты] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081208060022/http://www.japantoday.ru/japanaz/r12.shtml |date={{dat|2008|12|08||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīsties, mani vecāki
| attēls                   = Meet the parents ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Meet the Parents''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džejs Roučs]]
| producents               =
* [[Nensija Tenenbauma]]
* [[Džeina Rozentāla]]
* [[Roberts De Niro]]
* Džejs Roučs
| scenārija autors         =
* [[Džims Hercfīlds]]
* [[Džons Hamburgs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Blaita Danere]]
* [[Terija Polo]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tribeca Productions]]''
* ''[[Nancy Tenenbaum Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|10|6||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/meet-parents-2000|title=Meet the Parents|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 7, 2018|archive-date={{dat|2014|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140307021234/http://www.bbfc.co.uk/releases/meet-parents-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meettheparents.htm|title=Meet the Parents (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|330,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Iepazīsties, Fakeri]]
| imdb                     =
}}
'''"Iepazīsties, mani vecāki"''' ({{val|en|Meet the Parents}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džejs Roučs]]. Galvenās lomas atveido  [[Roberts De Niro]], [[Bens Stillers]], [[Blaita Danere]] un [[Terija Polo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|6||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "[[Iepazīsties, Fakeri]]" un 2010. gada filma "[[Iepazīsties, mazie Fakeri]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pāls Benko
|     vārds_orig = ''Pal Charles Benko''
|         attēls = Benkő Pál (2005).jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Pāls Benko demonstrē savā vārdā nosaukto gambītu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Amjēna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2019
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}<br /> {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās
義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:
 [[Japānas Impērija]]
 [[Krievijas Impērija]]
 [[Lielbritānija]]
 [[Francijas Trešā republika]]
 [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 [[Vācijas Impērija]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
 [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"
(''Taisnības un saticības biedrība'')
 [[Cjinu dinastija]]
| karavad1 =  Edvards Seimūrs
 Alfrēds fon Valderzē
 [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidaura
| native_name    = {{gree|Επίδαυρος}}
| image          = The great theater of Epidaurus, designed by Polykleitos the Younger in the 4th century BC, Sanctuary of Asklepeios at Epidaurus, Greece (14015010416).jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 45| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 1393,8 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kavvadias
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidaura''' ({{val|el|Επίδαυρος}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Argolīdas pussala]]s austrumu piekrastē. Antīkajos laikos tā bija nelielā Epidaurijas (''Επιδαυρία'') vēsturiskā apgabala centrs. Mūsdienās tur atrodas neliels ciemats, kas saucas [[Palea-Epidaura]], nepilnus 7 kilometrus uz ziemeļiem atrodas ciemats Nea-Epidaura. Savukārt, par Epidauru tiek dēvēts [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] slavenais [[Asklēpijs|Asklēpija]] kulta centrs ar pazīstamo [[Epidauras teātris|Epidauras teātri]], kas atrodas apmēram 8 km uz rietumiem un ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].<ref name="UNESCO">[http://whc.unesco.org/en/list/491 UNESCO objekts Nr. 491] {{en ikona}}</ref> Šeit atrodas arī [[Epidauras arheoloģijas muzejs]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .cz
|background            = #CCF
|atklāts               = 1993
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = CZ NIC
|sponsors              = CZ NIC
|domātais-pielietojums = Ar [[Čehija|Čehiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Čehijā
|ierobežojumi          = Jāuzrāda nodokļu maksātāja numurs
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.cz/en/page.php?sid=17 Noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.cz/en/page.php?aid=151&sid=37&wid=1 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.cz/en/page.php?sid=13 NIC.cz]
|}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Augusts Šveinfurts
|     vārds_orig = ''Georg August Schweinfurth''
|         attēls = Georgschweinfurth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[botāniķis]], [[etnogrāfs]], ceļotājs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 54
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Xe
|             atommasa = 131,293
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ksenona spīdēšana [[elektriskais lauks|elektriskajā laukā]]
|  oksidēšanas pakāpes = 0, +1, +2, +4, +6, +8
|  elektronegativitāte = 2,6
|              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 5,894
|  kušanas temperatūra = 161,4 K (-111,7 °C)
| viršanas temperatūra = 165,03 K (-108,12 °C)
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences:
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Datorzinātne]]

sentences:
- tipisks mineraloīds.]]
'''Mineraloīds''' ir [[minerāls|minerālam]] līdzīga viela, kas nav kristāliska - tas sastāv no sīkām kāda minerāla daļiņām [[koloīds|koloīdā]] formā (būtībā - sacietējusi "želeja"). Mineraloīdi ietver tādus ķīmiskos savienojumus, kuru variācijas pārsniedz mineraloģijā pieņemtās viena minerāla veida ietvaros pieļaujamās ķīmiskā satura variācijas. Tipisks mineraloīds ir [[obsidiāns]] - tas ir [[amorfs]] [[stikls]] nevis [[kristāls]]. Pazīstams mineraloīds ir arī [[opāls]]. Daži speciālisti uzskata [[pērle]]s par minerālu, jo tās sastāv no [[aragonīts|aragonīta]] kristāliņiem, tomēr tās drīzāk pieskaitāmas mineraloīdiem, jo pērlēs arī ir koloīda substance kurā minerālu kristālus saista organiska viela, pērlei nav noteikts ķīmiskais sastāvs.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1987|6|20}}
| birth_place =
| caps1 = 11
| caps2 = 2
| caps3 = 3
| caps4 = 8
| caps5 = 2
| caps6 = 14
| caps7 = 6
| caps8 = 160
| caps9 = 19
| caps10 = 107
| caption = Begovičs 2015. gadā
| clubnumber = 1
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Portsmouth FC|Portsmouth]]
| clubs2 = {{flaga|Beļģija}} {{īre}} [[R.A.A. Louviéroise|Louviéroise]]
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Macclesfield Town F.C.|Macclesfield Town]]
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs7 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Ipswich Town F.C.|Ipswich Town]]
| clubs8 = {{flaga|Anglija}} [[Stoke City F.C.|Stoke City]]
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Trebinje}}
| goals1 = 0
| goals10 = 0
| goals2 = 0
| goals3 = 0
| goals4 = 0
| goals5 = 0
| goals6 = 0
| goals7 = 0
| goals8 = 1
| goals9 = 0
| height = 199<ref>[https://www.afcb.co.uk/teams/first-team/asmir-begovic]</ref>
| image =
| nationalcaps1 = 11
| nationalcaps2 = 63
| nationalgoals1 = 0
| nationalgoals2 = 0
| nationalyears1 = 2004–2007
| nationalyears2 = 2009–2020
| nationalteam1 = {{flaga|Kanāda}} Kanāda U20
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| ntupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| name =
| playername = Asmirs Begovičs
| position = [[Vārtsargs (futbols)|Vārtsargs]]
| years1 = 2005–2010
| years10 = 2017–2021
| years2 = 2005
| years3 = 2006
| years4 = 2007
| years5 = 2008
| years6 = 2008
| years7 = 2009
| years8 = 2010–2015
| years9 = 2015–2017
| caps11 = 10
| clubs11 = {{īre}} {{flaga|Azerbaidžāna}} [[Qarabağ FK]]
| goals11 = 0
| years11 = 2019
| caps12 = 2
| clubs12 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AC Milan]]
| goals12 = 0
| years12 = 2020
| clubs13 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| years13 = 2021–2023
| caps13 = 4
| goals13 = 0
| clubs14 = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| years14 = 2023–
| caps14 = 0
| goals14 = 0
}}

sentences: '''29. oktobris''' ir gada 302. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (303. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 63 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida|Šahisti]]
[[Kategorija:Šahs]]

sentences: '''Zīmogs''' ir nospiedums, ko uzspiež, vai pievieno, vai uzdrukā uz kāda dokumenta tā autentifikācijai, kopā ar parakstu vai tā vietā. Dažādas ierīces tā veidošanai, piemēram [[zīmoggredzens|zīmoggredzenus]], dēvē par spiedogiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ulrihs fon Šlipenbahs
|          vārds_orig = ''Ulrich von Schlippenbach''
|              attēls = Ulrich von Schlippenbach (1774-1826).jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Ulrihs fon Šlipenbahs ap 1800. gadu
|             dz_gads = 1774
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = Dižvormsātes muiža, [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad [[Vormsāte]] {{LAT}})
|              m_gads = 1826
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 20
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Malerische Wanderungen durch Kurland" (1809)
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Kēnigsbergas universitāte, Leipcijas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences: '''Maltoze''', arī '''maltobioze''' vai '''iesala cukurs''', ir [[disaharīds]], kas sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, kas ir saistītas ar α(1→4) saiti, veidojas [[kondensācija]]s reakcijā. Tās izomērs [[izomaltoze]], kas sastāv no divām glikozes molekulām, savienotām kopā ar α(1→6) saiti. Maltoze veidojas, kad [[amilāze]] sašķeļ [[ciete|cieti]]. Maltoze atrodama [[graudi|graudos]], piemēram, [[mieži|miežos]]. Vēl maltoze veidojas, [[karamelizācija|karamelizējot]] glikozi.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences: '''Pašu kapitāls''' ir finanšu termins, kas rāda cik liela īpašuma daļa [[uzņēmums|uzņēmumā]] pieder uzņēmuma īpašniekiem. Pašu kapitālu var aprēķināt ar formulu: Pašu kapitāls = [[līdzekļi]] ([[aktīvi]]) - [[saistības]] ([[kreditors|kreditori]])

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Education of Charlie Banks''
| attēls                   =  Education of charlie banks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Freds Dērsts]]
| producents               =
* [[Marisa Polvino]]
* [[Pīters Elkovs]]
| scenārija autors         = Pīters Elkovs
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Džeisons Riters]]
* [[Eva Amuri]]
* [[Glorija Votsisa]]
* [[Kriss Markete]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|27|Tribekas filmu festivāls|2009|3|27|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=educationofcharliebanks.htm|title=The Education of Charlie Banks|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā              = {{ASV dolārs|15 078}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Education of Charlie Banks''''' ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Freds Dērsts]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Džeisons Riters]], [[Eva Amuri]], [[Glorija Votsisa]] un [[Kriss Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|27||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
ar ļestovkām rokās]]
'''Ļestovka''' ({{val|ru|ле́стовка}}, [[pamazināmā forma]] no [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''лествица'' — 'kāpnes') — lūgšanu kreļļu veids senajā Krievijā, pēc šķelšanās ar [[vecticībnieki]]em tika aizvietota ar "vervicu". Ļestovku pārsvarā izmanto vecticībnieki, taču mūsdienās tā ir populāra arī [[Krievijas Pareizticīgo baznīca|valdošajā pareizticīgajā baznīcā]]. Atšķirībā no pārējām lūgšanu krellēm, ārēji atgādina kāpnes. Senajā krievu tradīcijā simbolizē kāpnes no zemes līdz [[Debesis (reliģija)|Debesīm]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Scīpions Afrikānis
|     vārds_orig = ''Scipio Africanus''
|         attēls = Isis priest01 pushkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[236. p.m.ē.|236]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Literna (''Liternum''), [[Romas republika]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Memento"
|    oriģinālnos = ''Memento''
|         attēls = Memento poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Dženifere Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
|      scenārijs = Kristofers Nolans
|        aktieri =
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliāno]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''Team Todd''
|    izplatītājs = ''[[Newmarket Films|Newmarket]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2000|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2001|3|16|ASV}}
|         ilgums = 113 minūtes<!--Theatrical runtime: 113:15--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=MEMENTO|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2013|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129081446/http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Memento (2000) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0209144/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Memento"''' ({{val|en|Memento}}) ir 2000. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris|psiholoģiskā trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc režisora brāļa [[Džonatans Nolans|Džonatana Nolana]] īsā stāsta ''Memento Mori''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fabiāns fon Belinshauzens
|     vārds_orig = ''Fabian von Bellingshausen''
|         attēls = Fabian_Gottlieb_von_Bellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Sāmsala]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Kronštate]] (tagad {{RUS}})
}}
'''Fabiāns Gotlībs fon Belinshauzens'''{{efn|Arī '''Fadejs Belinshauzens''' vai '''Fabiāns fon Bellingshauzens'''<ref>{{LPE|1|719}}</ref>}} ({{val|de|Fabian Gottlieb Thaddeus von Bellingshausen}}, {{val|ru|Фаддей Фаддеевич Беллинсгаузен}}; 1778-1852) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrasbraucējs un kara flotes virsnieks. Tiek uzskatīts par vienu no [[Antarktīda]]s pirmatklājējiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Armagedona laiks
| oriģinālnos = ''Armageddon Time''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Armageddon Time Poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents =
| scenārijs = Džeimss Grejs
| aktieri = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Džeremijs Strongs]]
* [[Benkss Repeta]]
* [[Džeilins Vebs]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
| mūzika =
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|10|28|ASV}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10343028/|title=Armageddon Time (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Armagedona laiks"''' ({{val|en|Armageddon Time}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džeremijs Strongs]], [[Benkss Repeta]], [[Džeilins Vebs]] un [[Entonijs Hopkinss]].

sentences: '''Feska'''<ref>Baldunčiks J., Pokrotniece K. Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Jumava, 2005 177. lpp</ref> ([[grieķu valoda|grieķu]]: Φέσι, [[turku valoda|turku]]: ''Fes''), arī '''čečeja''' un '''tarbušs''' ([[arābu valoda|arābu]]: '''طربوش''') ir sarkana [[filcs|filca]] [[cepure]], kas līdzīga īsam [[konuss|konusam]]. Par feskas izcelsmes vietu uzskata [[Grieķija|Grieķiju]], un to 19. gadsimtā valkāja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] dažādu reliģiju un tautību iedzīvotāji. Pēc [[Osmaņu impērijas sadalīšana|impērijas sadalīšanas]] feskas popularitāte ievērojami mazinājusies. Cepures nosaukums cēlies no [[Fēsa]]s pilsētas ([[Maroka]]) nosaukuma.

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Čiatura
| official_name              = ჭიათურა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Chiatura (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg
| image_caption            =
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           = Chiatura COA.gif
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Dibināta
| established_date         = {{dat|1879}}
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = {{dat|1921}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 54.5
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 12803
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 42 |latm= 17|lats= 25|latNS=N
|longd= 43|longm= 16|longs= 55|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5500
| area_code                = +995 479
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 340-500
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Čiatura''' ({{val|ka|ჭიათურა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], municipalitātes centrs [[Imeretija]]s mharē. Izvietojusies [[Kvirili]] upes ielejā 220 km no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Ievērojams [[mangāns|mangāna]] rūpniecības centrs.<ref>{{PZT|149}}</ref> Viena no Čiaturas sadraudzības pilsētām ir [[Sigulda]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bērniem viss kārtībā
| oriģinālnos = ''The Kids Are All Right''
| attēls = Kids are all right poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Liza Holodenko]]
| producents = * [[Gerijs Gilberts]]
* [[Džefrijs Levi-Hints]]
* [[Selīna Retrija]]
* [[Džordans Horovics]]
* [[Daniela Taplina Lundberga]]
* [[Filipe Helmans]]
| scenārijs = * Liza Holodenko
* [[Stjuarts Blumbergs]]
| aktieri = * [[Anete Beninga]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džošs Hatčersons]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gilbert Films]]''
* ''[[Saint Aire Productions]]''
* ''[[Artist International]]''
* ''[[10th Hole Productions]]''
* ''[[Antidote Films]]''
* ''[[Mandalay Vision]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|7|30|Pasaules pirmizrāde|2011|2|11|Latvija|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kids-are-all-right-2010-0|title=The Kids Are All Right|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kidsareallright.htm|title=The Kids Are All Right (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Bērniem viss kārtībā"''' ({{val|en|The Kids Are All Right}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisore ir [[Liza Holodenko]]. Galvenās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Džūliana Mora]], [[Marks Rafalo]], [[Mija Vašikovska]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{cita nozīme|kalniem ASV|kalniem Spānijā|Sjerranevada}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sjerranevada
|attēls                 = Sierra_Nevada-terabass.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Sjerranevada
|map                 = Kalifornija#ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.73083
|longd                  = -119.57278
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Vitnijs]]
|augstums               = 4421
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Paneta šūna''' ir [[tievā zarna|tievo zarnu]] [[epitēlijs|epitēlija]] šūna, kam ir nozīme normālas zarnu mikrofloras regulēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Paneth cells |work= Cytokines & Cells Encyclopedia - COPE | url= http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=Paneth%20cells | accessdate= 2015. gada 29. jūlijā | language= angliski}}</ref> Tai ir apikāli izvietotas eozinofilas granulas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histology: A Text and Atlas |edition=5 |author1=Michael Ross |author2=Wojciech Pawlina |year=2005 |publisher=''Lippincott Wiliams & Wilkins'' |location=[[Baltimora]] |isbn=978-0-7817-5056-1 |page=617}}</ref> [[Toksīni|Toksīnu]] (piemēram, [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]], lipīdu A) ietekmē izdala [[lizocīms|lizozīmu]], sekretoro fosfolipāzi A2, a-defenzīnus, tādējādi pasargājot zarnu epitēliju no [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnes|sēnītēm]] un pat dažiem [[vīrusi|vīrusiem]]. Paneta šūnu daudzums pakāpeniski pieaug virzienā uz tievo zarnu beigu galu. Paneta šūnas nosauktas to atklājēja austriešu fiziologa [[Jozefs Panets|Jozefa Paneta]] (1857–1890) vārdā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga tridactylites|autors=L.|attels=Saxifraga tridactylites 2.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga tridactylites|suga_lv=Trejzobu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga tridactylites Kaserne-Bern-1.jpg}}
'''Trejzobu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga tridactylites}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un dažviet [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] retumis un nevienmērīgi – grupas sastopamas sausās [[pļava|pļavās]] un atmatās, uz [[dolomīts|dolomīta]] atsegumiem, aizaugošos [[grants]] karjeros un akmeņainos upju krastos vietās ar skraju [[veģetācija]]s segumu.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Franklina šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Pīla šaurums]]
| savieno1     = [[Larsena šaurums]]
| atdala       = [[Velsas Prinča sala (Kanāda)|Velsas Prinča sala]]
| atdala1      = [[Būtijas pussala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=71| plat_m=30| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=96| gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 100
| platums      = 32
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mobilā telefona infokaste
| logo =
| os = '''Oriģinālā:''' ''[[Android Marshmallow|Android 6.0 (Marshmallow)]]'' EMUI 4 <!-- Operating system at initial release, then optionally list "upgrades to", etc. -->
'''Pašreizējā:''' ''[[Android Nougat|Android 7.0 (Nougat)]]'' EMUI 5
| soc = ''[[HiSilicon Kirin 955]]''
| gpu = ''[[Mali (GPU)|Mali-T880 MP4]]''
}}
'''''Huawei P9''''' ir [[Ķīna]]s uzņēmuma ''[[Huawei]]'' augstākās klases ''[[Android]]'' [[viedtālrunis]], kas izlaists 2016. gadā. Tas ir ''[[Huawei P8]]'' pēctecis, un tam ir gandrīz tāds pats dizains, tomēr atšķiras ar dubulto kameru aizmugurē, kas izstrādāta kopā ar ''[[Leica]]'', kā arī pirkstu nospiedumu sensoru. ''Huawei P9'' darbojas operētājsistēmā ''Android 6.0 Marshmallow'' un tam ir 5,2 collu Full HD IPS-NEO [[šķidro kristālu displejs|LCD]] displejs.

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
{{cita nozīme|augu|filmu|Mandarīni (filma)}}
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|         binomial = Citrus reticulata
|          platums =
|           attēls = Mandarin orange tree.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Mandarīnu krūms
|          attēls2 = Mandarins - whole and halved.jpg
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums = Mandarīni
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. reticulata
|          suga_lv = Mandarīni
|           suga_r = Mandarīns
|  izcelsmes_vieta = [[Ķīna]]s dienvidi, [[Vjetnama]]s dienvidi
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{catmore|B klases filma}}
{{Commonscat|B Movies}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bunge
| vārds_orig = Alexander Georg von Bunge
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1803
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1890
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 18
| m_vieta = Kiltsi, [[Rakvere]]s pagasts, [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Andreas Teodors (Andreas Theodor von Bunge), Elizabete Antuanete (Elisabeth Antoinette geb. Fuhrmann)
| brāļi = Georgs Frīdrihs Bunge, Baltijas tiesību vēsturnieks
| māsas = Rozālija
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Marija Elizabete (''von Vahl'') (1834 - 1909); Gustavs (1844 - 1920) fiziologs, Bāzeles universitātes profesors; Aleksandrs (1851 - 1930) zoologs, ceļotājs, polārpētnieks;
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]]
| grāds = Dr. med.
| darba_vietas = Tērbatas Universitāte (1836 - 1867)
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
| pasniedzēji = Kārlis Kristiāns Frīdrihs Lēdeburs (Ledebour)
| studenti = [[Eduards Lēmanis]], [[Frīdrihs Šmits]], Dr. Rusovs, bot. mag. [[Teofils Bīnerts]]
| sasniegumi = augu sistemātiķis, 1891 jauna augu taksona aprakstītājs, Altaja floras pētnieks, pedagogs
| apbalvojumi = St. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda akadēmiķis, Tērbatas Universitātes goda profesors
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Bunge''' ({{val-de|Alexander von Bunge}}, 1803−1890) bija [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]], [[Tērbata]]s Botāniskā dārza direktors un universitātes profesors. Izaudzināja jaunu Baltijas dabaspētnieku, īpaši botāniķu paaudzi. Viens no [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s dibinātājiem un atbalsītājiem.

sentences: '''Pozitrons''' (no {{val|en|positive}} - ''pozitīvs'' un ''"-trons"'' - elektrona nosaukuma daļa) ir [[Elektrons|elektrona]] [[antidaļiņa]]. Attiecināms pie [[antimatērija]]s, ir [[elektriskais lādiņš]] +1, [[spins]] 1/2, [[leptona lādiņš]] −1 un [[masa]], kas vienāda ar elektrona masu. Pozitrona [[Anihilācija|anihilācijā]] ar elektronu to masa pārvēršas divu (retāk triju un vairāku) [[Gamma stari|gamma staru]] formas enerģijā.

sentences:
{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Širmahera oāze
|attēls                 = Novolazarevskaya station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krievijas [[polārstacija]] [[Novolazarevska]]
|lat_dir = S |lat_deg =70|lat_min = 45|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =11|lon_min = 40|lon_sec =
 | pushpin_map           = Antarktīda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|valstis                =
|ģeo_apgabals           = [[Princeses Astridas krasts]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 19
|platums                = 4,5
|platība                = 34
|ieplaka                =
|augstums               = 228
|pilsētas               = [[Maitri]], [[Novolazarevska]]
|kategorijas = nē
}}
'''Širmahera oāze''' ({{val|de|Schirmacher-Oase}}, {{val|no|Vassfjellet}}) ir polārā [[oāze]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[Princeses Astridas krasts|Princeses Astridas krastā]]. Izvietojusies [[Nivlisens|Nivlisena]] [[šelfa ledājs|šelfa ledāja]] dienvidu daļā 85 km no [[Lazareva jūra]]s piekrastes. Oāzes garums ir {{nobr|19 km}}, platums — līdz {{nobr|4,5 km}}, platība — {{nobr|34 km²}}. Sastāv no noapaļotu pakalnu virknes, starp kuriem vairāki ezeri. Augstākais punkts ir 228 m augstais Rebristajas kalns. Oāzes ziemeļu piekrastē vairāki epišelfi (ar okeānu zem šelfa ledāja savienoti) saldūdens ezeri. Rietumu daļā atrodas [[Dakšingangotri glečers]], kam 2005. gadā piešķirts [[ASPA|speciāli aizsargājama areāla]] statuss.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Heinrihs fon Štorhs
|          vārds_orig = ''Heinrich von Storch<br>Андрей Шторх''
|              attēls = Heinrich Friedrich von Storch.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1766
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|              m_gads = 1835
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pēterburgas guberņa|Pēterburga|td=Krievija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = ekonomists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Čehijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of the Czech Republic.svg
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1920|3|30|N|bez}}
| Design =
}}

sentences: '''Cilvēka papilomas vīrusa''' ('''CPV''' vai '''''HPV''''' no [[Angļu valoda|angļu]] ''human papillomavirus'') '''infekcija''' ir [[Vīruss|vīrusa]] [[Infekcija|infekciju]] grupa, ko izraisa cilvēka papilomas vīruss. Tai raksturīga papilomu ([[kārpas|kārpu]]) rašanās uz [[Āda (materiāls)|ādas]] un [[Gļotāda|gļotādas]], hroniska norise ar [[Recidīvs (medicīna)|recidīviem]], plaša izplatība un augsta [[kontagiozitāte]]. Cilvēka papilomas vīruss ir visbiežāk sastopamā [[STS infekcija|seksuāli transmisīvā infekcija]] pasaulē, ar kuru ir inficēti vairāk nekā 440 miljoni cilvēku. Ir vairāk nekā simts dažādu veidu CPV (no kuriem vairāk nekā 80 ir pilnībā atšifrēts [[genoms]]) un trīsdesmit līdz četrdesmit no tiem izraisa [[Dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]] infekciju.

sentences: '''Siens''' ir rupja [[lopbarība]], ko veido nopļauti, pēc tam izžāvēti [[zālaugi|zālaugu]] [[stublājs|stublāji]]. [[Ūdens]] daudzums sienā ir mazāks par 20%. Lopbarībā sienu pārsvarā izmanto [[ziema]]s sezonā, kad zaļbarība nav pieejama. Siens tiek pļauts tad, kad [[pļava]]s zālaugi ir izauguši līdz vēlamajam garumam, un laika apstākļi ir piemēroti siena novākšanai. Pēc nopļaušanas tam parasti ļauj pilnībā izžūt, pēc tam siens tiek presēts rulonos vai ķīpās, bet tradicionāli ticis krauts un žāvēts siena zārdos.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''British Broadcasting Corporation''
| logo = BBC Logo 2021.svg
| logo_size =
| logo_caption = Logotips ko izmanto kopš 2021. gada 20. oktobra
| logo_alt =
| type = [[statūtsabiedrība]] ar [[karaliskā harta|karalisko hartu]]
| industry = [[plašsaziņas līdzekļi]]
| predecessor = ''[[British Broadcasting Company]]''
| founder = [[Lielbritānijas valdība]]
| area_served = globāli
| key_people = {{plainlist|
* [[Ričards Šarps]] {{small|([[priekšsēdētājs]])}}
* [[Tims Deivijs]] {{small|([[ģenerāldirektors]])}}
}}
| products = {{flatlist|
* digitālā apraide
* [[Web portāls|web portāli]]
}}
| services = {{flatlist|
* [[BBC Televīzija]]
* [[BBC Radio]]
* ''[[BBC Online]]''
}}
| revenue = {{palielinājās}} [[Sterliņu mārciņa|£]]5.064 miljardi (2021)
| operating_income = {{palielinājās}} £290 miljoni (2021)
| net_income = {{palielinājās}} £227 miljoni (2021)
| assets = {{palielinājās}} £2.11 miljardi (2021)
| owner = sabiedrības pārvaldē
([[Digitālo Mediju, Kultūras un Sporta departaments]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/aboutthebbc/governance/charter|title=BBC – BBC Charter and Agreement – About the BBC|website=www.bbc.co.uk|access-date=1 April 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401142740/https://www.bbc.com/aboutthebbc/governance/charter|archive-date=1 April 2019|dead-url=no}}</ref>
| num_employees = {{samazinājās}} 22 219 (2021)
| divisions = ''[[BBC Television]]''
''[[BBC Studios]]''
''[[BBC Sport]]''
''[[BBC Radio]]''
''[[BBC News]]''
''[[BBC Online]]''
''[[BBC Sounds]]''
''[[BBC Weather]]''
''[[BBC Music]]''
''[[BBC English Regions]]''
''[[BBC Scotland]]''
''[[BBC Cymru Wales]]''
''[[BBC Northern Ireland]]''
''[[BBC North]]''
| founded = {{start date and age|1922|10|18|df=y}} (as British Broadcasting Company)
{{start date and age|1927|01|01|df=y}} (as British Broadcasting Corporation)
| location = ''[[Broadcasting House]]''
[[Londona]], [[Anglija]]
| website = https://www.bbc.com/
}}
'''BBC''', pilnais nosaukums '''''British Broadcasting Corporation''''', ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] bāzēta raidorganizācija, kura darbojas [[radio]], [[televīzija]]s un [[internets|interneta]] sfērās. Korporācija veic gan iekšējās, gan ārējās pārraides. BBC pārdod savas programmas citām apraides organizācijām visā pasaulē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Aleksandrs Johans Stenders
|          vārds_orig = ''Alexander Johann Stender''
|              attēls = Aleksandrs Johans Stenders.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1744
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 04
|            dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1819
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 20
|             m_vieta = [[Vecsēlpils|Sēlpils]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = [[Gothards Frīdrihs Stenders]] (Vecais Stenders)
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = [[Johans Kristiāns Stenders]]
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri = dziesmas, kristīgas pamācības, lugas
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Johans Stenders''', (''Alexander Johann Stender'') saukts par '''Jauno Stenderu''' (dzimis 1744. gada 4. novembrī, miris 1819. gada 20. novembrī), bija [[luterāņi|luterāņu]] [[Teoloģija|teologs]] un [[Apgaismības laikmets|apgaismotājs]], Sēlpils pilskunga tiesas [[prāvests]] (no 1787), [[Vecsēlpils|Sēlpils]] un [[Sunākstes baznīca|Sunākste]]s [[mācītājs]] (1796—1819), [[Gothards Frīdrihs Stenders|Gotharda Frīdriha Stendera]] (Vecā Stendera) dēls. Sastādīja vācu valodas vārdnīcu [[Latvieši|latviešiem]] (izdota 1820).

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences: '''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-17
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mil Mi-8 (16158658583).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas Gaisa spēku helikopters
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Krievija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = kopš 1975. gada
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}
'''Mi-17''' ({{val|ru|Ми-17, Mи-8MT}}, [[NATO]] nosaukums — '''''Hip''''') ir 1970. gadu sākumā izstrādāts [[Padomju Savienība]]s daudzfunkcionālais [[helikopters]]. Ražots kā [[Mi-8]] modifikācija kopš 1975. gada, līdz 2007. gadam saražojot vairāk kā {{sk|12000}} šī modeļa helikopteru.

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propiolskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H2O2
|molmasa=70,05
|blīvums=1132,5
|kušanas temperatūra=9 °C
|viršanas temperatūra=144 °C (sadalās)
83 °C pie 50 mmHg
}}
'''Propiolskābe''' (2-propīnskābe, propargilskābe, acetilēnmonokarbonskābe, CH≡C-COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti (tā ir vienkāršākā no šādām karbonskābēm). Propiolskābe ir bezkrāsains šķidrums ar [[etiķskābe]]i līdzīgu aromātu. Tā šķīst ūdenī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Fabiola Džanoti
|          vārds_orig = ''Fabiola Gianotti''
|              attēls = Dr Fabiola Gianotti.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Fabiola Džanoti 2018. gada jūlijā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1960
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Itālija]]s
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[CERN]]
|          alma_mater = Milānas universitāte
|             zinātne = [[elementārdaļiņu fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =  [[daļiņu fizika]]
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=BA-3
|        attēls=
|    virsraksts= BA-3
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 4,825 m
|       platums= 1,963 m
|      augstums= 2,494 m
|          masa= 5,82 t
|        bruņas= 4 – 9 mm
|     primārais= 45 mm lielgabals (20K) (60 lādiņi<ref name="army">[http://army.lv/ru/ba-3/1505/500 Bruņuautomobilis BA-3] {{Ru ikona}}</ref>)
|   sekundārais= 2x 7,62mm [[DT-29]] [[ložmetējs]] (3402 patronas<ref name="army" />)
|       dzinējs= GAZ-A
| dzinēja_jauda= 40 zs (30 kW)
|ātrums_uz ceļa= 57 km/h
| zs_koeficents= 7-8 zs/t
|maks. attālums= 248 km (pa ceļiem),143 km (pa beczeļiem)
}}

sentences:
s stratotips [[Amula]]s upes krastā pie Kalnamuižas dzirnavām.]]
'''Stratotips''' ir konkrētu nogulumu [[stratigrāfiskais griezums|griezums]] no kāda [[Atsegums|atseguma]] vai tuvu esošu atsegumu grupas no vienas [[stratigrāfiskā vienība|stratigrāfiskās vienības]] ([[Ģeoloģiskais stāvs|stāva]], [[ģeoloģiskais horizonts|horizonta]], [[ģeoloģiskā svīta|svītas]] u.c.), kuru pētnieks pirmo reizi ir izdalījis un aprakstījis, pamatojoties uz šo griezumu, kas tiek atzīmēts kā tipveida griezums.<ref>Геологический словарь, Том второй: Стратотип. Москва, Недра. 1978; 268. lpp</ref> Šis stratigrāfiskais griezums kalpo par [[etalons|etalonu]] turpmākiem salīdzinājumiem ar šī paša vecuma griezumiem citos reģionos. Kamēr stratotips ir pieejams izpētei un salīdzināšanai, to nevar nomainīt ar kādu citu griezumu, kā jaunu stratotipu. Stratotipam ir jāatrodas tajā apvidū, no kura objektu ģeogrāfiskā nosaukuma ([[upe]]s, [[Kalns|kalna]], [[Apdzīvota vieta|apdzīvotas vietas]] u.c.) ir dots nosaukums dotajai stratigrāfiskai vienībai (piem. [[Eifela stāvs|Eifela stāvam]] jāatrodas [[Eifels (kalni)|Eifela kalnos]], [[Gaujas svīta]]i jāatrodas [[Gauja]]s baseinā).

sentences: '''16. novembris''' ir gada 320. diena (321. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Hansapost''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1997. gads (2006. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = attālināta mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.hansapost.ee hansapost.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Hansapost''''' ir attālinātās mazumtirdzniecības zīmols, kas pieder [[Igaunija]]s uzņēmumam ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]''. Tas ir viens no lielākajiem interneta veikaliem Igaunijā. ''Hansapost'' tika izveidots 1997. gadā Somijā kā preču pasūtīšanas uzņēmums ar pasta starpniecību, bet 2000. gados tas atdzima Igaunijā kā interneta veikals.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta pie jūra
| operators =
| attēls = City by the sea.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Ketons-Džounss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ilaiza Dušku]]
* [[Viljams Forsaits]]
* [[Džordžs Dzundza]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City by the Sea''
| studija = ''Franchise Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|6}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3880486401/|title=City by the Sea |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilsēta pie jūras"''' ({{Val|en|City by the Sea}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Ketons-Džounss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeimss Franko]], [[Ilaiza Dušku]], [[Viljams Forsaits]] un [[Džordžs Dzundza]].

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|suga_lv=Skrajā dzelzene|suga=Centaurea diffusa|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea diffusa|Skrajā dzelzene}}|attēls=Centaurea diffusa sl31.jpg|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|binomial=}}'''Skrajā dzelzene''' (''Centaurea diffusa'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s dienvidaustrumos un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Skrajā dzelzene ir ievazāta arī [[Latvija]]s teritorijā un ir reti sastopama [[Rīga|Rīgā]] un [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir sastopami [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumos, sausās un smilšainās nezālienēs.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bauskas Brīvības piemineklis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dažas sievietes
| attēls = Certain Women film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Certain Women''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kellija Rīčarde]]
| producents = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors = Kellija Rīčarde
| galvenajās lomās = * [[Lora Derna]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Džeimss Le Gross]]
* [[Džareds Heriss]]
* [[Lilija Gledstone]]
| mūzika = [[Džefs Greiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Film Science]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|10|14|ASV|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016|title=Certain Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170929182230/http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=certainwomen.htm|title=Certain Women (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dažas sievietes"''' ({{val|en|Certain Women}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Kellija Rīčarde]]. Galvenās lomas atveido [[Lora Derna]], [[Kristena Stjuarta]], [[Mišela Viljamsa]], [[Džeimss Le Gross]], [[Džareds Heriss]] un [[Lilija Gledstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Jaunsvirlaukas pagasts}}

sentences: '''Eiropiešu izcelsmes afrikāņi''' jeb '''baltādainie afrikāņi''' ir [[Āfrika|Āfrikā]] dzimuši vai pastāvīgi dzīvojoši [[Eiropeīdā rase|eiropiešu]] izcelsmes cilvēki, kuri identificējas kā "baltādainie".

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'' līniju maršruts, plānots maršruts ''[[NorGer]]'']]
'''''NordLink'''''<ref>[https://www.dw.com/ru/nordlink-soedinil-vetroparki-germanii-i-gjes-norvegii/a-57689153 Подводный кабель NordLink соединил ветропарки Германии и ГЭС Норвегии] dw.com</ref> ir zemūdens kabelis caur [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru,]] kas savieno [[Norvēģija]]s un [[Vācija]]s elektrotīklus un tādējādi dod iespēju apmainīties ar elektrību. Projektu vada Norvēģijas tīkla operators ''[[Statnett]]'' un Vācijas tīkla operators ''[[Tennet PSO|TenneT]]'' un valsts attīstības banka ''KfW''. Izmaksas ir aptuveni 2 miljardi eiro, kas tiks vienlīdzīgi sadalīti starp Norvēģijas un Vācijas partneriem.

sentences:
== Kopsavilkums ==
Source: [https://fr.wikipedia.org/wiki/Fichier:Logo_-_IPEV.svg]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]
== Licence ==
{{Aizsargāts logo}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hobits: Smoga posta zeme
| attēls                   = The Hobbit - The Desolation of Smaug theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hobbit: The Desolation of Smaug''
| žanrs                    = Fantāzijas piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
*[[Ians Makellens]]
*[[Martins Frīmens]]
*[[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
*[[Benedikts Kamberbačs]]
*[[Evandželīna Lilī]]
*[[Lee Pace|Lī Peiss]]
*[[Lūks Evanss]]
*[[Ken Stott|Kens Skots]]
*[[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
*[[Orlando Blūms]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
*[[New Line Cinema]]
*[[Metro-Goldwyn-Mayer]]
*[[WingNut Films]]
| izplatītājs              = [[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|df=yes|2013|12|2|Losandželosas pirmizrāde|2013|12|12|Jaunzēlande|2013|12|13|Apvienotā Karaliste|2013|12|13|ASV}}
| ilgums                   = 161 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-desolation-smaug-2013|title=The Hobbit: The Desolation of Smaug (2013)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome|British Board of Film Classification]]|accessdate=December 21, 2013|archive-date={{dat|2013|12|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131211200107/http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-desolation-smaug-2013}}</ref>
| valsts                   = {{NZL}}<br />{{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{US$|225 000 000}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.latimes.com/entertainment/news/la-et-ct-box-office-hobbit-desolation-smaug-20131216,0,3005168.story#axzz2o6lzEKSk|title='The Hobbit: The Desolation of Smaug' is king of the box office|publisher=Los Angeles Times|author=Jessica Gelt|accessdate=December 21, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|893 736 874}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hobbit2.htm|title=The Hobbit: The Desolation of Smaug|publisher=Box Office Mojo|accessdate=February 24, 2014}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hobits: Smoga posta zeme"''' ({{val|en|The Hobbit: The Desolation of Smaug}}) ir 2013. gada fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]]. Šī ir otrā daļa filmu triloģijā, kas balstīta uz [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns|Džona Ronalda Rūela Tolkīna]] 1937. gada grāmatu "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]" (''The Hobbit''). Filmas darbība norisinās [[Viduszeme|Viduszemē]] 60 gadus pirms "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]" (''The Lord of the Rings'') notikumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Embioptera
| kārta_lv = Embiji
| dzimta = Andesembiidae
| kategorijas = nē
| binomial= Andesembiidae <small>Ross, 2003</small>
}}
'''''Andesembiidae''''' ir [[Embiji|embiju]] dzimta. Tajā ietilpst 7 sugas.<ref name="Miller.etal2012"/>

sentences: '''OK''' (arī '''''okay''''', '''ok''' un '''O.K.''') ir vārds, kas apzīmē piekrišanu, apstiprinājumu kaut kam. OK no [[angļu valoda]]s ir ienācis daudzās citās valodās kā [[aizguvums]], dažkārt tam citās valodās ir citāda rakstība.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
]]
'''Dižakmens''' ir [[laukakmens]], kura izmēri pārsniedz noteiktus parametrus un uz kuriem parasti attiecas noteikumi par [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] aizsardzību. Latvijā par valsts nozīmes dabas pieminekļiem uzskatāmi dižakmeņi ar tilpumu virs {{nobr|10 m³}}, par vietējas nozīmes — {{nobr|virs 7 m³}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|07|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> Lielākais Latvijas dižakmens ir [[Nīcgales Lielais akmens]], kura tilpums ir ap {{nobr|170 m³}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rungrado 1st of May Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Views from Yanggakdo International Hotel 10.JPG
| caption             =
| location            = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1989|05|1|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Ziemeļkorejas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_other          = 114 000
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
'''Trīs laikmetu sistēma''' ir [[aizvēsture]]s periodizācijas sistēma, kas to iedala trīs laikmetos:
* [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]]
* [[Bronzas laikmets|Bronzas laikmetā]]
* [[Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmetā]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Veides pils
| image                 = Veides pils Ainažos. 2002-05-01 - panoramio.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_label = Veides pils
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 57 | latm  = 51 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 21 | longs = 34 | longEW = E
| religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| location              = Valdemāra iela 45, [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1902 (pēc citām ziņām ap 1870. gadu)
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līksnas pagastā|Līksna (nozīmju atdalīšana)|Līksna}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Līksna
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Līksnas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=60278&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 213
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55|latm  = 59| lats  = 12| latNS  = N
| longd = 26| longm = 24| longs = 8| longEW = E
| elevation_m              = 100
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5456 Līksna
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Līksna''' (arī '''Leiksna''')<ref name=lgia/> ir ciems [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Līksnas pagasts|Līksnas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā [[Leiksna]]s upes labajā krastā pie autoceļa [[A6]] {{nobr|18 km}} no novada centra [[Daugavpils]] un {{nobr|213 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
]]
'''Kontrreformācija''' bija [[katoļi|katoļu]] baznīcas politika un pasākumi, kas bija vērsti pret [[reformācija]]s kustību un [[protestantisms|protestantismu]] [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Salu valstis]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| suga =B. betulicola
| suga_lv =Bērzu baravika
| binomial =Boletus betulicola
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Lirika''' vai '''liriskā dzeja''' ir [[dzeja]]s forma, kas izceļas ar [[emocijas|emocionālu]], [[subjektivitāte|subjektīvu]] un [[personība|personīgu]] izpausmi. Tā fokusējas uz autora personīgajiem [[jūtas|jūtām]], [[domas|domām]] un [[pieredze|pieredzi]], sniedzot tās lasītājam ieskatu dzejnieka iekšējā pasaulē. Liriskajā dzejā bieži vien dominē tādi emocionālie stāvokļi, kā [[mīlestība]], [[zaudējums]], [[laime]], [[skumjas]] vai citas [[intimitāte|intīmas]] tēmas. Lirika bieži izpaužas īsos [[dzejolis|dzejoļos]] vai [[dziesma|dziesmās]], kur svarīgs ir valodas skaistums, [[ritms]] un [[atskaņa]]s. Liriskā dzeja ne vienmēr ir saistīta ar konkrētu stāstu vai sižetu, bet drīzāk vērsta uz dzejnieka subjektīvo pieredzi un izjūtām. Lirika ietvert plašu stilu un formu klāstu, un dažādās kultūrās tā var atšķirties gan pēc stilistiskajām īpatnībām, gan tematikas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Bīlenšteins
| vārds_orig = ''August Bielenstein''
| attēls = Augusts Bīlenšteins.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1826
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 4
| dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 6
| m_vieta = Jelgava, Kurzemes guberņa, Krievijas Impērija
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Halles Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
| zinātne = [[valodniecība]], [[folklora]], [[teoloģija]], [[arheoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Modele''', vīriešu dzimtē — '''modelis''', ir [[persona]], kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, [[apģērbs|apģērbu]]. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par [[supermodele|supermodelēm]]. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības.<ref name=enc>[https://books.google.ru/books?id=CljLw4sH2DMC&pg=PA212 The American Beauty Industry Encyclopedia]</ref><ref>[https://books.google.ru/books?id=WfwjAgAAQBAJ&pg=PT114 Creative Careers in Fashion: 30 Ways to Make a Living in the World of Couture]</ref> Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suņu sala
| attēls                   = SunuSala.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Isle of Dogs''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stīens Reilss]]
* [[Džeremijs Dosons]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Greta Gērviga]]
| mūzika                   = [[Kortnijs B. Vinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2018|3|23|ASV|2018|5|3|Latvija|2018|5|10|Vācija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018|title=Isle of Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|10|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181004180335/http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isleofdogs.htm|title=Isle of Dogs (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suņu sala"''' ({{val|en|Isle of Dogs}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Bills Marijs]], [[Skārleta Johansone]], [[Džefs Goldblūms]], [[Bobs Balabans]] un [[Greta Gērviga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|15||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
Šis ir [[Panama]]s prezidentu saraksts kopš 1903. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Kolumbija]]s.
{|class="wikitable"
|-
! Vārds, Uzvārds
! Pilnvaru termiņš
|-
| [[Manuels Amadors Gerrero]]
| [[1904]]. gada [[20. februāris]]—[[1908]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Hosē Domingo de Ovaldija]]
| [[1908]]. gada [[1. oktobris]]—[[1910]]. gada [[1. marts]]
|-
| [[Belisario Porass]]
| [[1912]]. gada [[1. oktobris]]—[[1916]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Ramons Maksimiliano Valdess]]
| [[1916]]. gada [[1. oktobris]]—[[1918]]. gada [[3. jūnijs]]
|-
| [[Belisario Porass]]
| [[1918]]. gada [[12. oktobris]]—[[1924]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Rodolfo Čiari]]
| [[1924]]. gada [[1. oktobris]]—[[1928]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Florensio Armodio Arosemena]]
| [[1928]]. gada [[1. oktobris]]—[[1931]]. gada [[3. janvāris]]
|-
| [[Armodio Arjass]]
| [[1931]]. gada [[3. janvāris]]—[[1931]]. gada [[16. janvāris]]
|-
| [[Rikardo Hoakins Alfaro Hovane]]
| [[1931]]. gada [[16. janvāris]]—[[1932]]. gada [[5. jūnijs]]
|-
| [[Armodio Arjass]]
| [[1932]]. gada [[5. jūnijs]]—[[1936]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Huans Demosteness Arosemena]]
| [[1936]]. gada [[1. oktobris]]—[[16. decembris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1940]]. gada [[1. oktobris]]—[[1941]]. gada [[9. oktobris]]
|-
| [[Rikardo Adolfo de la Gardija Arango]]
| [[1941]]. gada [[9. oktobris]]—[[1945]]. gada [[15. jūnijs]]
|-
| [[Domingo Diass Arosemena]]
| [[1948]]. gada [[7. augusts]]—[[1940]]. gada [[28. jūlijs]]
|-
| [[Daniels Čaniss Pinsons]]
| [[1949]]. gada [[28. jūlijs]]—[[20. novembris]]
|-
| [[Roberto Fransisko Čiari Remons]]
| [[1949]]. gada [[20. novembris]]—[[24. novembris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1949]]. gada [[24. novembris]]—[[1951]]. gada [[9. maijs]]
|-
| [[Alkiviadess Arosemena Kinsada]]
| [[1951]]. gada [[9. maijs]]—[[1952]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Hosē Antonio Remons Kantera]]
| [[1952]]. gada [[1. oktobris]]—[[1955]]. gada [[2. janvāris]]
|-
| [[Hosē Ramons Gisado Valdess]]
| [[1955]]. gada [[2. janvāris]]—[[29. marts]]
|-
| [[Rikardo Ariass Espinosa]]
| [[1955]]. gada [[29. marts]]—[[1956]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Ernesto de la Gardija Navarro]]
| [[1956]]. gada [[1. oktobris]]—[[1960]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Roberto Fransisko Čiari Remons]]
| [[1960]]. gada [[1. oktobris]]—[[1964]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Marko Aurelio Robless Mendess]]
| [[1964]]. gada [[1. oktobris]]—[[1968]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1968]]. gada [[1. oktobris]]—[[11. oktobris]]
|-
| [[Hosē Pinilja Favrega]]
| [[1968]]. gada [[12. oktobris]]—[[1969]]. gada [[18. decembris]]
|-
| [[Demetrio Basilio Lakass Bahass]]
| [[1969]]. gada [[19. decembris]]—[[1978]]. gada [[11. oktobris]]
|-
| [[Aristidess Rojo Sančess]]
| [[1978]]. gada [[11. oktobris]]—[[1982]]. gada [[31. jūlijs]]
|-
| [[Rikardo de la Esprielja Torals]]
| [[1982]]. gada [[31. jūlijs]]—[[1984]]. gada [[13. februāris]]
|-
| [[Horhe Iljueka]]
| [[1984]]. gada [[13. februāris]]—[[11. oktobris]]
|-
| [[Nikolass Barleta Valjarino]]
| [[1984]]. gada [[11. oktobris]]—[[1985]]. gada [[28. septembris]]
|-
| [[Giljermo Endara]]
| [[1989]]. gada [[20. decembris]]—[[1994]]. gada [[1. septembris]]
|-
| [[Ernesto Peress Baljadaress]]
| [[1994]]. gada [[1. septembris]]—[[1999]]. gada [[1. septembris]]
|-
| [[Mireja Moskoso Rodrigesa de Ariasa]]
| [[1999]]. gada [[1. septembris]]—[[2004]]. gada [[1. septembris]]
|-
|[[Martins Torrihoss]]
|[[2004]]. gada [[1. septembris]]—[[2009]]. gada [[1. jūlijs]]
|-
|[[Rikardo Martinelli]]
| {{dat|2009|7|1|N}}—{{dat|2014|7|1|N}}
|-
|[[Huans Karloss Varela]]
| {{dat|2014|7|1|N}}—{{dat|2019|7|1|N}}
|-
|[[Laurentīno Kortizo]]
| {{dat|2019|7|1|N}}—''pašlaik''
|}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kofeīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 1,3,7-trimetil-1H-purīn-2,6(3H,7H)-dions
1,3,7-trimetilksantīns, teīns,
metilteobromīns, guaranīns, mateīns
|      ķīmiskā formula = C8H10N4O2
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 1200
|  kušanas temperatūra = 237 °C (bezūdens; pārkarsējot)
| viršanas temperatūra = 178 °C (sublimējas)
}}

sentences: '''19. jūlijs''' ir gada 200. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (201. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 165 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Blīdenes pagasts
| karte             = Blīdenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Blīdene
| platība           = 138
| iedzīvotāji       = 645<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 645 / 138 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Blīdenes pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Cieceres pagasts|Cieceres]], [[Remtes pagasts|Remtes]] un [[Zvārdes pagasts|Zvārdes]] pagastiem, un [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Bikstu pagasts|Bikstu]], [[Zebrenes pagasts|Zebrenes]] un [[Lielauces pagasts|Lielauces]] pagastiem.

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Urānija
|image           = Urania 3904-Christian Michelides.jpg
|caption         = Urānija saulrietā
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|coords          =
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1910
|website         = [http://www.urania-sternwarte.at/ www.urania-sternwarte.at]
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences: '''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Valters Benjamins
|          vārds_orig = ''Walter Benjamin''
|              attēls = Walter Benjamin vers 1928.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Valters Benjamins 1928. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1892
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]<br/>({{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1940
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Portbou]], [[Katalonija]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumu marksisms]], [[marksistiskā hermeneitika]]
|           intereses = [[literatūras teorija]], [[estētika]], [[tehnoloģijas filozofija]], [[epistemoloģija]], [[valodas filozofija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas = aurātiskā uztvere, politikas estetizācija
|          alma_mater = [[Pizas Augstākā pedagoģijas skola]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Johans Jakobs Bahofens|Bahofens]], [[Šarls Bodlērs|Bodlērs]], [[Bertolts Brehts|Brehts]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Ģerģs Lukāčs|Lukāčs]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Heinrihs Rikerts|Rikerts]],
|          ietekmējis = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Žaks Deridā|Deridā]], [[Sūzana Zontāga|Zontāga]], [[Džordžo Agambens|Agambens]]
|               darbi = ''Das Kunstwerk im Zeitalter seiner technischen Reproduzierbarkeit'' (1936)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences: '''Starpkolhozu celtniecības organizācija''' ('''SCO''') bija uz starpsaimniecību ([[Kolhozs|kolhozu]], [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]]) kooperācijas pamata organizēta celtniecības organizācija [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], kas nodarbojās ar ražošanas, kultūras un sadzīves objektu, kā arī dzīvojamo ēku [[Celtniecība|celtniecību]] laukos. Tās bija [[Saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] organizācijas, un to līdzekļi veidojās no kolhozu [[pajas|paju]] iemaksām. Organizācijas augstākais vadošais orgāns bija dalībnieku pilnvaroto sapulce, kas ievēlēja SCO valdi, tās priekšsēdētāju un revīzijas komisiju.

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences: '''23. marts''' ir gada 82. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (83. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 283 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Bernhards Bērents
| attēls              =Bernhards_Bērents.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1929|01|24|N}}
| term_beigas         ={{dat||11|27|N}}
| prezidents          =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Baldvins Disterlo]]
| pēctecis            =[[Juris Pabērzs]]
| dzim_dati           ={{dat|1892|06|10}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1946|6|10|1892|6|10}}
| mir_vieta           ={{vieta|PSRS}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Bernhards Bērents''' ({{val|de|Bernhard Berent}}; {{dat|1892|06|10|N}} — {{dat|1946|06|10|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu jurists un sabiedrisks darbinieks. No 1929. gada janvāra līdz novembrim bija [[Latvijas tieslietu ministrs]].

sentences: '''"Zirnekļpasaule"''' ({{val|en|Spider-Verse}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[Sony Pictures Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences: '''Sedimentoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta mūsdienu nogulumu, piemēram, [[smilts]], [[grants]], [[māls|mālu]] un organiskas izcelsmes materiālu transportēšanos un izgulsnēšanos dažādu ģeoloģisko procesu ietekmē. Zināšanas sedimentoloģijā izmanto, lai interpretētu notikumus ģeoloģiskajā vēsturē, [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvu un veidošanos. Lietišķā sedimentoloģija pēta nogulumu transportēšanās un izgulsnēšanās ietekmi uz hidrotehnisko būvju būvēšanu un ekspluatāciju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Aizkalne
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Jasmuiža - Raiņa muzejs Aizkalnē 2001-04-08.jpg
| image_caption            = Raiņa muzejs «Jasmuiža»
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Aizkalnes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,22
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=584&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 207
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 11| lats  = 59| latNS  = N
| longd = 26| longm = 46| longs = 40| longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 145
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5305 Aizkalne
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Maleīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1590
|kušanas temperatūra=130,5 °C
|viršanas temperatūra=135 °C (sadalās)
}}
'''Maleīnskābe''' (''cis''-butēndiskābe, ''cis''-1,2-etilēndikarbonskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''trans''-[[izomērs]] ([[fumārskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Maleīnskābe ir ūdenī šķīstoša balta kristāliska viela. Maleīnskābes esterus un sāļus sauc par '''maleātiem'''.

sentences:
s, [[Gerdene]]s, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, [[Cesvaines viduslaiku pils|Cesvaines pilis]] (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Alene''' bija latgaļu [[Jersika (valsts)|Jersika]]s valsts daļa, kas pieminēta 1211.gada Jersikas dalīšanas un 1213.gada zemju pārdales dokumentos. Uzskata, ka latgaļu zeme Alene ir atradusies [[Oliņkalns|Oliņkalnā]] (Mugurēvičs, 1977) vai vēlāko [[Dzērbene]]s un [[Piebalga]]s pilsnovadu teritorijā (Skutāns, 2002).

sentences: Šajā sarakstā ir uzskaitīti dažādi '''augstmaņu tituli''' pēc [[pasaule]]s daļām.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas '''[[UNESCO]] (Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) dalībvalstis'''. 2016. gadā UNESCO bija '''195 pilntiesīgas dalībvalstis''' un '''10 asociētās locekles'''.<ref name=members>UNESCO official site: [http://www.unesco.org/new/en/member-states/countries/ List of the 195 Members (and the 10 Associate Members) of UNESCO and the date on which they became members (or Associate Members) of the Organization]</ref><ref name=palestine>UNESCO official site: [http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID=11170&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html ''General Conference admits Palestine as UNESCO Member State''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100908235412/http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID%3D11170%26URL_DO%3DDO_TOPIC%26URL_SECTION%3D201.html |date={{dat|2010|09|08||bez}} }}, 31.11.2011</ref> Atsevišķām [[atkarīgo teritoriju uzskaitījums|atkarīgajām teritorijām]] ir sava atsevišķa NOK no pamatvalsts NOK.<ref name="non-members">{{Tīmekļa atsauce |title=Summary update on Government progress to become a State Party to the UNESCO International Convention against Doping in Sport |url=http://www.wada-ama.org/rtecontent/document/Item_8_6_Attachment_1_SummaryUpdateGovernments_UNESCO_Oct2008_ENG_FINAL.pdf |author=WADA |page=2 |format=PDF |accessdate=28 July 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130116165411/http://www.wada-ama.org/rtecontent/document/Item_8_6_Attachment_1_SummaryUpdateGovernments_UNESCO_Oct2008_ENG_FINAL.pdf |archivedate={{dat|2013|01|16||bez}} }}</ref> Asociētās locekles lielākoties ir teritorijas, kuras nav neatkarīgas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pa asmeni skrejošais
| attēls                   = Blade Runner poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade Runner''
| žanrs                    = [[Zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = [[Maikls Dīlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Deivids Pīplzs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Harisons Fords]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Šona Janga]]
* [[Edvards Džeimss Olmoss]]
* M. Emets Volšs
* Derila Hanna
| mūzika                   = [[Vangelis]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Terijs Rolings]]
* [[Mārša Nakašima]]
| studija                  = ''[[The Ladd Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1982|06|25}}
| ilgums                   = 116 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blade Runner (1982) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0083658/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]"
| imdb                     =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais"''' ({{val|en|Blade Runner}}) ir 1982. gada ASV [[zinātniskās fantastikas filma]], kuru veidojis [[Ridlijs Skots]]. Filmas [[scenārijs]], kuru uzrakstīja [[Hampton Fancher|Hemptons Fenčers]] un [[David Peoples|Deivids Pīplzs]], ir balstīts uz [[Filips Diks|Filipa K. Dika]] romānu ''[[Do Androids Dream of Electric Sheep?]]''. Galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Ritgers Hauers]], [[Sean Young|Šona Janga]], [[Edward James Olmos|Edvards Džeimss Olmoss]], [[M. Emmet Walsh|M. Emets Volšs]] un [[Daryl Hannah|Derila Hanna]].

sentences: '''Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā''' ir čempionāts, kas apvieno trīs ziemeļu slēpošanas disciplīnas: [[distanču slēpošana|distanču slēpošanu]], [[tramplīnlēkšana|tramplīnlēkšanu]] un [[ziemeļu divcīņa|ziemeļu divcīņu]], kas ir abu iepriekšminēto disciplīnu kombinācija. To organizē [[Starptautiskā slēpošanas federācija]]. Tas notiek kopš [[1925]]. gada vīriešiem, bet sievietes tajā piedalās no [[1954]]. gada. No [[1925]]. gada līdz [[1939]]. gadam pasaules čempionāts notika katru gadu, ieskaitot [[Ziemas Olimpiskās spēles|olimpiskos gadus]]. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] no [[1950]]. gada līdz [[1982]]. gadam tas notika reizi četros gados, bet kopš [[1985]]. gada tas notiek nepāra gados.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences: '''Endorfīni''' ("endogēnie morfīni") ir [[opioīdi|opioīdu]] [[peptīds|peptīdi]], kas darbojas kā [[neiromediatori]]. Tie izstrādājas [[neirons|neironos]] [[sports|sporta]] un citu fizisku aktivitāšu laikā, [[satraukums|satraukumā]], [[sāpes|sāpēs]], [[kapsaicīns|asu ēdienu ēšanā]], [[mīlestība|mīlestībā]] un [[orgasms|orgasmā]]. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas [[narkotikas|narkotiskās vielas]], piemēram, [[morfīns]], endorfīnu nonākšana smadzenēs rada [[analgēzija|analgēziju]], labsajūtu, arī [[eiforija|eiforiju]] un nomierinošu efektu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
s miglājs [[Orions (zvaigznājs)|Oriona]] zvaigznājā.]]
'''Tumšais miglājs''' jeb '''absorbcijas miglājs''' ir tāda veida [[starpzvaigžņu viela|starpzvaigžņu mākonis]], kas ir tik blīvs, ka aizsedz acij saredzamos [[elektromagnētiskais starojums|gaismas viļņus]] no gaišajiem objektiem, kas atrodas aiz tā, piemēram, [[zvaigzne|zvaigznēm]] un gaišajiem — emisijas vai atstarošanas miglājiem. Gaismas staru izzušanu izraisa starpzvaigžņu putekļi, kas atrodas vēsākajās un blīvākajās miglāju daļās. Miglāju kopas un lieli tumšu miglāju kompleksi ir saistīti t.s. Milzu molekulārajos mākoņos. Atsevišķus mazus tumšus miglājus sauc par Boka globulām. Tāpat kā ar citiem starpzvaigžņu putekļiem vai molekulām, objekti, ko tie aizsedz, ir novērojami tikai, izmantojot [[radioviļņi|radioviļņus]] ([[radioastronomija]]) vai infrasarkanos starus — [[infrasarkanā astronomija|infrasarkanajā astronomijā]].

sentences:
]]
]]
'''Premjerministrs''' ir valsts [[izpildvara]]s [[valdības vadītājs]]. [[Parlamentārā demokrātija|Parlamentārās]] valstīs, arī [[Latvija|Latvijā]], premjerministra postenis parasti ir amats ar vislielāko varu, kurpretim [[prezidents|prezidenta]] vara ir visai ierobežota un tam piemīt pārsvarā reprezentatīvas funkcijas. Toties [[Prezidentālā republika|prezidentālās]] valstīs šāda amata nav, vai tam ir mazāka nozīme.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Burhards Zīlmanis
|     vārds_orig = ''Burchard Sielmann''
|         attēls = Burchard Sielmann.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Straupe]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1913
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Voldemārs Zīlmanis]], Marija Sokolovska
|          brāļi = Voldemārs Ernests Zīlmanis
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Šarlote Rinne
|          bērni = Voldemārs Pauls, Burharts Ernests, Teodors Emīls
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Stokholmas arhipelāgs
| attēls              = Bjorkskar i maj.JPG
| attēla paraksts     =
| attēla izmērs       =
| vietas karte        = Stockholms skärgård.png
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = ''Stockholms skärgård''
| valodas saite       = zviedru valoda
| nickname            =
| izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
| latd=59 | latm=25 | lats=0| latNS=N | longd=18 | longm=45|longs=0 | longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = ~24 000
| galvenās salas      =
| platība             =
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    =
| augstums            =
| valsts                            = Zviedrija
| valsts adm vienības tips          =
| valsts adm vienība                = {{flaga|Zviedrija}} [[Zviedrija]]
| valsts adm vienības tips1         =
| valsts adm vienība1               =
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                =
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      =
| iedzīvotāju gads =
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Stokholmas arhipelāgs''' ({{val|sv|Stockholms skärgård}}) ir [[Zviedrija]]s lielākais [[arhipelāgs]] un viens no lielākajiem salu arhipelāgiem [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Birkenpilz01.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. scabrum
| suga_lv =Parastā bērzubeka
| binomial =Leccinum scabrum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
saskatīti uz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nauda]]s zīmes]]
'''Deisms''' ir [[reliģijas filozofija|reliģiska filozofija]], kurā [[Dievs|Dievu]] skata tikai kā pasaules pirmscēloni, kas ir nošķirts, nav līdzdalīgs un atbildīgs par pasaules turpmākām norisēm un procesiem. Deisti uzskata, ka, piemēram, mūsdienu pasaule ir tās pašas likumu varā, ne [[Dievs|Dieva]] pakļautībā. Līdz ar to deisti noliedz arī visu pārdabisko, [[pareģojums|pareģojumus]] un [[brīnums|brīnumus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sacīkstes "Lielgabala lode"
| attēls = Cannonball run.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cannonball Run''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hels Nidems]]
| producents = [[Reimonds Čovs]]
| scenārija autors = Broks Jeits
| galvenajās lomās = * [[Bērts Renoldss]]
* [[Rodžers Mūrs]]
* [[Doms Deluizs]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Fara Foseta]]
| mūzika = Els Kops
| operators = Maikls S. Batlers
| montāža =
| studija = ''[[Golden Harvest]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1981|6|19}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = Honkonga<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|title=Cannonball Run|work=BFI Film & TV Database|accessdate=December 27, 2012|publisher=[[British Film Institute]]|location=London|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120802132129/http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|archivedate={{dat|2012|08|02||bez}}}}</ref>
| valoda = angļu, kantonas, japāņu, arābu
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref>[http://www.moviegazetteonline.com/blu-rays/blu-ray-review-the-cannonball-run/ Cannonball run]</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|205,6 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cannonballrun.htm |title=Cannonball Run, Box Office Information|publisher=[[Box Office Mojo]] |date= |accessdate=March 9, 2012}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]"
| imdb = 0082136
}}
'''"Sacīkstes "Lielgabala lode""''' ({{val|en|The Cannonball Run}}) ir 1981. gada [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Hels Nidems]], galvenajās lomās filmējušies [[Bērts Renoldss]], [[Rodžers Mūrs]], [[Doms Deluizs]], [[Džekijs Čans]] un [[Fara Fosete]]. Filmai 1984. gadā tika izdots turpinājums "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]".

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leka
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Lek
| attēls            = Lek.Nieuwegein.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leka pie [[Nivegeina]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Nēderreina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nive Māsa]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=21 | sāk_gar_s=08 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 62
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Octopus vulgaris2.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus vulgaris|Astoņkājis}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv = Bilaterāļi
| apakšnod = Protostomia
| apakšnod_lv = Pirmmutnieki
| virstips = Lophotrochozoa
| virstips_lv = Spirālveidīgie
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| binomial= Mollusca <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
| iedalījums =
* [[Bruņgliemeži|Bruņgliemji]] (''Polyplacophora'')
* {{TaksoSaite|Cephalopoda|Galvkāji}}
* {{TaksoSaite|Bivalvia|Gliemenes}}
* {{TaksoSaite|Gastropoda|Gliemeži}}
* {{TaksoSaite|Scaphopoda|Lāpstkāji}}
* {{TaksoSaite|Monoplacophora|Monoplakofori}}
* [[Rievvēdergliemju klase|Rievvēdergliemji]] (''Solenogastres'')
* [[Vairogkājgliemju klase|Vairogkājgliemji]] (''Caudofoveata'')<ref>Stalažs A., Dreijers E. ''Gliemju latviskie nosaukumi''. Scripta Letonica 2(1) © RPD Science, 2015.</ref>
}}
'''Gliemji''' jeb '''moluski''' (''Mollusca'') ir [[bilaterāļi|bilaterālo]] (''Bilateria'') [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas apvieno 8 mūsdienu klases un 2 izmirušas [[Klase (bioloģija)|klase]]s. Pasaulē ir zināms ap 130 000 gliemju sugu, tādēļ sugu skaita ziņā gliemju tips ieņem otro vietu aiz [[posmkāji]]em.<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/gliemji/ Gliemji]</ref>

sentences:
[[Image:Pierre-Auguste Renoir - Suzanne Valadon - Dance at Bougival.jpg|thumb|200px|right|[[Pjērs Ogists Renuārs]], ''Dejas Buživālā'', 1883]]
'''Slēgtais satvēriens''' ir dejotāju savstarpējais novietojums, kas tiek izmantots galvenokārt klasiskajās Eiropas un Amerikas [[Balles_dejas|balles dejās]].

sentences:
'''Maikls''' var būt:
* [[Džordžs Maikls]] (''George Michael'') — angļu mūziķis (1963—2016);
* [[Frenks Kērtiss Maikls]] (''Frank Curtis Michel'') — amerikāņu astrofiziķis (1934—2015).

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[3B. autobusu maršruts (Daugavpils)|3B]]{{·}} [[3C. autobusu maršruts (Daugavpils)|3C]]{{·}} [[4. autobusu maršruts (Daugavpils)|4]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Daugavpils)|5]]{{·}} [[6. autobusu maršruts (Daugavpils)|6]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Daugavpils)|7]]{{·}} [[7B. autobusu maršruts (Daugavpils)|7B]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Daugavpils)|8]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Daugavpils)|10]]{{·}} [[10A. minibusu maršruts (Daugavpils)|10A]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Daugavpils)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Daugavpils)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Daugavpils)|13]]{{·}} [[13A. minibusu maršruts (Daugavpils)|13A]]{{·}}[[15. autobusu maršruts (Daugavpils)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Daugavpils)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Daugavpils)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Daugavpils)|17A]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Daugavpils)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Daugavpils)|19]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Daugavpils)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A]]{{·}} [[20A/2. autobusu maršruts (Daugavpils)|20A/2]]{{·}} [[20B. autobusu maršruts (Daugavpils)|20B]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Daugavpils)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Daugavpils)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Daugavpils)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Daugavpils)|24]] {{·}} [[26. autobusu maršruts (Daugavpils)|26]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Brīvais džezs
| fona_krāsa             = pink
| krāsa                  = black
| stila_izcelsme         = [[džezs]]
| kultūras_izcelsme      = 1950. gadi, [[Amerikas Savienotās Valstis]].
| instrumenti            = [[saksofons]] — [[trompete]] — [[trombons]] — [[klavieres]] — [[ģitāra]] — [[kontrabass]] — [[bungas]]
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[postmetāls]] — [[progresīvais roks]] — [[pankdžezs]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            = [[avangarda džezs]] — [[brīvā improvizācija]]
}}

sentences: '''Goldbaha problēma''' (arī '''Goldbaha hipotēze''') ir viena no senākajām un plašāk zināmākajām neatrisinātajām problēmām [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] un [[matemātika|matemātikā]] kopumā. Tā apgalvo, ka

sentences: '''Planimetrija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''planum'' — 'plakne' un [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μετρεω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētīti vienas [[plakne]]s (divdimensiju) objekti: plakanās [[Ģeometriska figūra|figūras]], [[Leņķis|leņķi]], [[Attālums|attālumi]], [[Laukums|laukumi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''Otkrytiye Arena''|image=Stadium Spartak in Moscow.jpg|map_type=Maskava|latNS=N|latd=55|latm=49|lats=4.3|longEW=E|longd=37|longm=26|longs=24.9|UEFA_rating=|location={{vieta|Krievija|Maskava}}|broke_ground=2010|opened={{dat|2014|9|5|N|bez}}|surface=zāle|construction_cost=14 milijardi [[RUB]]|seating_capacity=45360|tenants=[[FK Spartak Maskava]]<br>[[Krievijas futbola izlase]]}}

sentences:
{{cita nozīme|luterticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Helsinku katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Helsinki_July_2013-27a.jpg
| image_size            =
| caption               = Helsinku katedrāle
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Helsinku katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.170278
| longd                 = 24.952222
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kārlis Ludvigs Engels]] (''Carl Ludvig Engel''), [[Ernsts Lormanis]] (''Ernst Lohrmann'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1830. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q738015"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Botina komēta
| image =
| atklājējs =Leo Botins
| atklāšanas datums ={{Dat|1975|1|4|N}}
| citi nosaukumi =85P/1975 A1; 1975 I; 1975a;
 85P/1985 T2; 1986 I; 1985n
| epoha = {{Dat|2008|11|30|N}}
| afēlijs = 9,06516 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,14747 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =5,10632 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0.775283
| periods = 11,5 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija =
| pēdējais_p ={{dat|2008|12|16|N}}
| nākošais_p =
}}
'''Botina komēta''' (oficiālais apzīmējums '''85P/Boethin''') ir [[periodiskā komēta]]. Komēta nosaukta amatier[[astronomija|astronoma]] Leo Botina (''Leo Boethin'') vārdā, kurš atklāja komētu [[1975]]. gada [[4. janvāris|4. janvārī]], strādājot ar 200 mm [[spoguļteleskops|spoguļteleskopu]] [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atklāšanas laikā komēta bija 12. [[zvaigžņlielums|zvaigžņlieluma]]. 1986. gada janvārī komētas spožums sasniedza 8. zvaigžņlielumu.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]
[[Kategorija:Organizācijas pēc temata]]

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Belo šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Bellot Strait, Nunavut - Western end.jpg
| paraksts     = Belo šauruma rietumu ieeja
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Būtijas līcis]]
| savieno1     = [[Larsena šaurums]]
| atdala       = [[Somerseta (sala)|Somerseta]]
| atdala1      = [[Būtijas pussala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=72| plat_m=00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 25
| platums      = 2
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Infobox military conflict
|conflict= Kauja pie Paju
|image= Attēls:Paju lahing.png|400px|
|caption=Kaujas norises shēma (igauņu variants).<ref>Eesti Vabadussõda I, lk 390, skeem nr 21, 1937.</ref>
|partof=[[Igaunijas brīvības cīņas|Igaunijas brīvības cīņām]]
|date= 1919. gada 31. janvāris
|place=[[Paju Muiža]], netālu no [[Valga|Valgas]]
|result= Igauņu uzvara
|combatant1={{flaga|Estonia}} [[Igaunija]]

*[[Somu brīvprātīgie]]
|combatant2=[[File:Flag of Latvian SSR 1919.svg|22px]] [[Latvijas SPR]]
[[File:Flag RSFSR 1918.svg|22px]] [[Padomju Krievija]]
|commander1={{flagicon|Estonia}}{{flagicon|Finland}} [[Hanss Kalms]]
{{flagicon|Estonia}} [[Jūlijs Kuperjanovs]]{{KIA}}
{{flagicon|Estonia}} [[Johannes Sodla]]
|commander2=[[File:Flag RSFSR 1918.svg|22px]] Emīls Vītols
|units1={{flagicon|Estonia}} [[Tartumā partizānu Bataljons]]
{{flagicon|Finland}} [[Ziemeļu zēni]]
|units2=[[File:Flag of Latvian SSR 1919.svg|22px]] [[Latviešu strēlnieki]]
|strength1='''Igaunija''':
300 karavīri
13 ložmetēji
2 lauka lielgabali
'''Somu brīvprātīgie''':
380 karavīri
9 ložmetēji
4 lauja lielgabali
'''Kopā''':
683 karavīri
22 ložmetēji
6 lauka lielgabali
|strength2=1 200 karavīri
32 ložmetēji
4 lauka lielgabali
1 bruņu vilciens
|casualties1=156
|casualties2=300
| coordinates =
{{Infobox mapframe|point=on|area_km2=0.3|marker=monument}}
}}

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences: '''Ploteris'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ploteris:1|title=ploteris {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-12-26}}</ref> ({{val|en|plotter}}) ir īpašs [[printeris]], kas paredzēts [[dati|datu]] izvadei no [[dators|datora]] [[attēls|attēlu]] veidā. Attēls tiek veidots no līniju fragmentiem, zīmējot tos uz [[papīrs|papīra]] vai nu ar [[tinte|tinti]], vai ar elektrostatisku lādiņu un [[toneris|tonera]] palīdzību. Ploterus parasti izmanto datorizētas projektēšanas sistēmās un prezentēšanas grafiku sagatavošanai.

sentences:
{{Eiropa partija infobox
|vārds         = E. V. Ļimonova Cita Krievija
''Другая Россия Э. В. Лимонова''
|logo          =
|valsts        = [[Krievija]]
|dib           = [[2010. gads|2010]].—
|ideo          = [[nacionālboļševisms]]
krievu [[ultranacionālisms]]
[[imperiālisms]]
|vadit         = [[Eduards Ļimonovs]] (2010—2016)
no 2016. gada Triumvirāts (Andrejs Dmitrijevs, Aleksejs Voliņecs, Aleksandrs Averins)
|parlaments    =
|statuss       = nereģistrēta partija
|web           = [http://drugoros.ru/ www.drugoros.ru/]
|Skat. arī     = [[Krievijas politisko partiju uzskaitījums]]
|
}}
'''E. V. Ļimonova Cita Krievija''' ({{val|ru|Другая Россия Э. В. Лимонова}}) ir nereģistrēta [[Krievija]]s [[politiskā partija]]. Partija dibināta 2010. gadā ar nosaukumu "Cita Krievija". Tās priekšsēdētājs [[Eduards Ļimonovs]], arī liela daļa tās aktīvistu iepriekš darbojušies [[Nacionālboļševiku partija|Nacionālboļševiku partijā]].

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences:
{{noformējums|Saites tekstā uz citu valodu vikipēdijām}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aivars Kalējs
|          Attēls = Aivars kalejs 2011 ventspils pec autorkoncerta.jpeg
|         Att_izm = 310px
|        Apraksts = Aivars Kalējs 2011. gadā pēc autorkoncerta Ventspilī
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|04|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Žanrs = [[Klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[ērģelnieks]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[ērģeles]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1967—pašlaik
|Izdevējkompānija = Bärenreiter, Edition Peters, Formblitz, Musica Baltica, Melodiya, Rīgas skaņu ierakstu studija, [[Latvijas Radio]], Ritonis
|   Darbojies_arī = [[Kamēr...|Koris "Kamēr..."]], Koris "Mūza", Sieviešu koris "Dzintars", Kamerkoris "Sacrum", [[Latvijas radio koris]], Latvijas Kultūras ministrijas Muzeju un Kultūras pieminekļu padome
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gymnocephalus cernuus Pärnu River Estonia 2010-01-06.jpg
| att_nosaukums = [[Ķīsis]] (''Gymnocephalus cernuus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|    infraklase = Teleostei
| infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|      binomial = Acanthopterygii <small>([[G. David Johnson|Johnson]] & [[Colin Patterson|Patterson]], 1993)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Euacanthomorphacea''
}}

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Novikovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Новиков''
|         attēls = Dmitry_Grigorievich_Levitzky_-_Portrait_of_Nikolai_Novikov_-_WGA12915.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, filantrops un apgaismotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences: '''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences: '''Manierisms''' bija [[māksla]]s virziens, kas izveidojās [[Eiropa|Eiropā]] vēlīnās [[renesanse]]s periodā no 1515. gada līdz 17. gadsimta sākumam, kad to sāka aizstāt [[baroks]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|Jāuzlabo noformējums, mašīntulkojuma kļūdas...}}
{{Programmatūras infokaste
| title = Microsoft Teams
| logo = Microsoft Office Teams (2018–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = [[Microsoft]]
| released =
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> = {{Multiple releases
|branch1                 = Android
|version1                = 1416/1.0.0.2021063702
|date1                   = {{Start date and age|2021|06|14}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|title=Microsoft Teams|website=Play Store|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524203848/https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|dead-url=no}}</ref>
|branch2                 = iOS
|version2                = 3.8.1
|date2                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://apps.apple.com/app/id1113153706|title=Microsoft Teams|website=App Store|language=en-us|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524165656/https://apps.apple.com/app/id1113153706|dead-url=no}}</ref>
|branch3                 = Windows, macOS
|version3                = 1.4.00.19572
|date3                   = {{Start date and age|2021|07|16}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://support.office.com/en-us/article/what-s-new-in-microsoft-teams-d7092a6d-c896-424c-b362-a472d5f105de|title=What's new in Microsoft Teams|website=support.office.com|language=en-US}}</ref>
|branch4                 = Linux
|version4                = 1.4.00.13653
|date4                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|title=Index of /repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|website=packages.microsoft.com|archive-date=May 6, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210506225304/https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|dead-url=no}}</ref>
  }}
| programming language = [[TypeScript]], [[Angular (web framework)|Angular]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|date=2016-11-10|title=Microsoft Teams AMA|url=https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|access-date=2020-11-21|website=Microsoft Tech Community|language=en|archive-date=November 28, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201128160039/https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|dead-url=no}}</ref> [[React (JavaScript library)|React]] [[Electron (software framework)|Electron]]
| operating system = [[Windows]], [[Linux]], [[macOS]], [[iOS]], [[Android (operating system)|Android]], [[World Wide Web|Web]]
| size =
| language = angļu, albāņu, akānas, arābu, azerbaidžāņu, basku, katalāņu, čehu, dāņu, horvātu, igauņu, filipīnu, Somu, Franču, Galiāņu, vācu, hindi, ungāru, Īsladiešu, indonēziešu, itāļu, japāņu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, būkmols, jaunnorvēģu, poļu, portugāļu, krievu, serbiešu, Vienkāršotā Ķīniešu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, tradicionālā ķīniešu, turku, vjetnamiešu un šveiciešu.
| genre = [[Sadarbības programma]]
| license = Piederoša programmatūra; Komerciāla programma; Mākoņatmiņa
| website = {{URL|https://teams.microsoft.com}}
| logo_size = 120
| name =
}}'''''Microsoft Teams''''' ir patentēta biznesa [[saziņa]]s platforma, ko ''[[Microsoft]]'' izstrādājusi kā ''Microsoft 365'' produktu grupas sastāvdaļu. ''Teams'' galvenokārt konkurē ar līdzīgu pakalpojumu ''[[Slack]]'', piedāvājot darbvietas tērzēšanu un videokonferences, failu glabāšanu un lietojumprogrammu integrāciju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2016/11/2/13497992/microsoft-teams-slack-competitor-features|title=Microsoft Teams launches to take on Slack in the workplace|last=Warren|first=Tom|website=The Verge|access-date=September 5, 2017|date=November 2, 2016}}</ref> ''Teams'' aizstāj citas ''Microsoft'' pārvaldītas biznesa ziņojumapmaiņas un sadarbības platformas, tostarp ''[[Skype]]'' (''Skype for Business'') un ''Microsoft Classroom''. [[Covid-19 pandēmija]]s laikā ''Teams'' un cita līdzīga programmatūra, piemēram, ''[[Zoom]]'' un ''[[Google Meet]]'', guva lielu interesi, jo daudzas sanāksmes pārcēlās uz virtuālu vidi. Kopš 2021. gada ''Teams'' ir aptuveni 145 miljoni lietotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uctoday.com/collaboration/teams-hits-145-million-daily-active-users/#:~:text=Teams%20now%20has%20145%20million,users%20has%20increased%20three%2Dfold.|title=Teams Hits 145 Million Daily Active Users|date=April 28, 2021}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
s polārstacijā [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''''Tucker Sno-Cat''''' ir ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] aprīkots visurgājējs transportlīdzeklis, kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]] apstākļos šķēršļotā apvidū. Ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kompānija ''Tucker Sno-Cat Corporation'' [[Medforda|Medfordā]], [[Oregona]]s pavalstī. No citiem līdzīga tipa sniega visurgājējiem atšķiras ar četrām neatkarīgām kāpurķēžu moduļu piekarēm. Tiek izmantoti transportam, sniega blietēšanai, sniega novākšanai, slēpošanas trašu ierīkošanai, glābšanas darbos u.c. Plaši izmantoti izpētes darbos [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jēkabs Dravnieks
|     vārds_orig = ''J. Drawin-Drawneeks''
|         attēls = Jēkabs Dravnieks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Bilskas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = Pseidonīmi: Pērkoņdēls, J. Pērkondēls, J. Pd., J. Laimnieks.<ref>[http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm Dravnieks Jēkabs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20030518183858/http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm |date={{dat|2003|05|18||bez}} }}, "Latviešu valodniecības darbinieki, lingvistiskais aspekts", informācija iegūta 12.03.2008</ref>
|    kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Peldmētelis''' ir [[halāts]], ko lieto pēc mazgāšanās, peldes, [[pirts]] u.c. ar [[ūdens|ūdeni]] saistītām darbībām, lai apsegtu iespējams vēl mitru ķermeni, kad to ir vēlme izdarīt ātri un nav nepieciešams pilnīgi apģērbties. Ja halāts ir izgatavots no uzsūcoša materiāla, tas funkcionē arī kā dvielis. Šādus halātus parasti izgatavo no [[kokvilna]]s, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]], [[neilons|neilona]] u.c. materiāliem.

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zivtiņa vārdā Vanda
| operators =
| attēls = A Fish Called Wanda poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Čārlzs Kraitons]]
| producents = [[Maikls Šambergs]]
| scenārijs = * [[Džons Klīzs]]
* Čārlzs Kraitons
| aktieri = * Džons Klīzs
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Maikls Peilins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Fish Called Wanda''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Prominent Features''
| montāža =
| izplatītājs = * ''MGM/UA Communications Co.''
* ''United International Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|7|7}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|188,6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zivtiņa vārdā Vanda"''' ({{Val|en|A Fish Called Wanda}}) ir 1988. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Kraitons]], bet scenāristi Kraitons un [[Džons Klīzs]]. Filmā galvenās lomas atveido Džons Klīzs, [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Kevins Klains]] un [[Maikls Peilins]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds =Šarls de Golls<br />Charles de Gaulle
| attēls =De Gaulle-OWI.jpg
| apraksts=
| amats               =[[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1958|6|1|N}}
| term_beigas         ={{dat|1959|1|8|N}}
| priekštecis         =[[Pjērs Flimlē]]
| pēctecis            =[[Mišels Debrē]]
| amats2              =[[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums2        ={{dat|1959|1|8|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1969|4|28|N}}
| priekštecis2        =[[Renē Kotī]]
| pēctecis2           =[[Žoržs Pompidū]]
| dzim_dati           ={{dat|1890|11|22}}
| dzim_vieta          =[[Lille]], [[Francija]]
| mir_dati            ={{mdv|1970|11|9|1890|11|22}}
| mir_vieta           =[[Kolombē pie divām baznīcām]], [[Francija]]
| partija             =Demokrātu savienība Republikai
| dzīvesb             =[[Ivonna de Golla]]
| profesija           =Militārais darbinieks, politiķis
| reliģija            =[[Katolicisms]]
| paraksts            = Charles de Gaulle Signature 2.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe pumila 4.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe pumila|Zemā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe pumila|suga_lv=Zemā kalanhoja}}
'''Zemā kalanhoja''' (''Kalanchoe pumila'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Boston Garden''
|attēls            = Lipofsky-Boston-Garden.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Bostona
|adrese            =
|celtniecība-no    = [[1927]]. gada decembris
|pabeigts          =
|atklāts           = {{dat|1928|11|17}}
|izmaksas2         = 4
|koncerts          = 15 909
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 14 890
|hokejs            = 14 448
|klubu-mājvieta    = [[Bostonas "Bruins"]] ([[NHL]]) (1928–1995)<br />[[Bostonas "Celtics"]] ([[NBA]]) (1946–1995)
}}
'''''Boston Garden''''' bija daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Bostona|Bostonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā tika atklāta [[1928]]. gadā un ilgus gadus kalpoja kā [[NHL]] kluba [[Bostonas "Bruins"]], kā arī [[NBA]] kluba [[Bostonas "Celtics"]] mājvieta. Gan "Bruins", gan "Celtics" [[1995]]. gadā pārcēlās uz tikko pabeigto [[FleetCenter|''FleetCenter'']], savukārt ''Boston Garden'' [[1998]]. gada martā tika nojaukta.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Čārlzs Darvins
| vārds_orig = ''Charles Darwin''
| attēls = Charles Darwin aged 51.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Čārlzs Darvins 51 gada vecumā
| dz_gads = 1809
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Mauntā (''The Mount''), [[Šrūsberi]], [[Šropšīra|Šropšīrā]], [[Anglija|Anglijā]]
| m_gads = 1882
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 19
| m_vieta = Daunhausā (''Down House''), Daunā (''Downe''), [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[brits]]
| darba_vietas = [[Karaliskā Ģeogrāfiskā biedrība]]
| alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[dabaszinātnes]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[sugu izcelšanās]],
[[dabiskā izlase]]
| apbalvojumi = 1853. gada [[Karaliskā medaļa]],
1859. gada [[Volastona medaļa]],
1864. gada [[Kopleja medaļa]]
| paraksts = Darwinsig.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ja es palikšu
 | oriģinālnos = ''If I Stay''
 |      attēls = If I Stay poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[R. Dž. Katlers]]
 |  producents =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Elisone Grīnspena]]
 |   scenārijs = [[Šona Krosa]]
 |     aktieri =
* [[Hloja Greisa Moreca]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Džošua Leonards]]
* [[Steisija Kīča]]
* [[Aiša Hindsa]]
* [[Mireja Enosa]]
 |      mūzika = [[Heitors Perera]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|8|18|Ņujorkas pirmizrāde|2014|8|2|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014|title=If I Stay|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 29, 2018|archive-date={{dat|2016|02|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160213231329/http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ifistay.htm|title=If I Stay (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ja es palikšu"''' ({{val|en|If I Stay}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz [[Geila Formane|Geilas Formanes]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[R. Dž. Katlers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hloja Greisa Moreca]], [[Džeimijs Bleklijs]], [[Džošua Leonards]], [[Steisija Kīča]], [[Aiša Hindsa]] un [[Mireja Enosa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|18||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Rūjienas muiža''' ({{val|de|Rujen-Großhof}}) bija [[pilsmuiža]], kura atradās pie stratēģiski nozīmīga ceļa, kas veda no [[Vīlandes pils]] uz [[Burtnieki]]em, un tajā parasti apmetās [[Livonijas ordeņa mestri]] un citi ceļotāji.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Novell ZENworks''' ir kompānijas Novell izstrādāta maksas datortīkla (serveru, darbstaciju) pārvaldīšanas programmatūra. To ir iespējams uzstādīt uz dažādām operētājsistēmām. Tā ir alternatīva Windows Group Policy iespējām un ir savienojama gan ar [[Novell eDirectory]], gan ar Microsoft [[Active Directory]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Šampo''' var būt:

sentences:
{{Skaitlis
|num = 4
|lv = Četri
}}
'''4''' ('''četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[3 (skaitlis)|3]] un [[5 (skaitlis)|5]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Nacionālais kopienākums (NKI)''' — ir [[makroekonomika]]s pamatrādītājs, kas nosaka, kādu summu gada laikā iegūst noteiktas [[valsts]] rezidentu mājsaimniecības un visi uzņēmumi, pārdodot savus resursus. Tajā ir iekļauti visi iedzīvotāju gūtie ienākumi — peļņas, rentes, darba algas u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati 10.-12. klasei|last=Siņicins|first=Mihails|publisher=Raka|year=2001|isbn=9984153258|location=Rīga|pages=228.-232.}}</ref> Nacionālais kopienākums aptver tikai tos ienākumus, kas pieder noteiktas valsts rezidentiem (tai skaitā ienākumus no šīs valsts iedzīvotāju veiktajām ekonomiskajām darbībām ārvalstīs).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.makroekonomika.lv/ar-ko-atskiras-iekszemes-kopprodukts-no-nacionala-kopienakuma-nacionala-kopprodukta|title=Ar ko atšķiras iekšzemes kopprodukts no nacionālā kopienākuma / nacionālā kopprodukta?|website=Makroekonomika|access-date=2021-02-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pašnāvnieku vienība: Jauna misija
| attēls                   =  The Suicide Squad (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Suicide Squad''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Džeimss Ganns]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Pīters Safrans]]
| scenārija autors         = Džeimss Ganns
| galvenajās lomās         =
* [[Margota Robija]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Džons Sina]]
* [[Jūels Kinamans]]
* [[Silvestrs Stallone]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Džajs Kortnijs]]
* [[Pīters Kapaldi]]
| mūzika                   = [[Džons Mērfijs]]
| operators                = [[Henrijs Breiems]]
| montāža                  =
* [[Freds Raskins]]
* [[Kristians Vāgners]]
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[DC Films]]''
* ''[[Atlas Entertainment]]''
* ''[[The Safran Company]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|7|30|Apvienotā Karaliste|2021|8|5|ASV|2021|8|6|Latvija}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="Runtime">{{Tīmekļa atsauce |date=July 27, 2021 |title=The Suicide Squad (15) |url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-suicide-squad-q29sbgvjdglvbjpwwc01mtg1mty |access-date=July 31, 2021 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="VarietyPreview">{{Tīmekļa atsauce |last=Rubin |first=Rebecca |date=August 4, 2021 |title=Box Office: 'The Suicide Squad' Targets $30 Million-Plus Opening Weekend |url=https://variety.com/2021/film/box-office/box-office-the-suicide-squad-opening-weekend-projection-1235033787/ |access-date=August 4, 2021 |website=[[Variety]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|168,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Suicide Squad |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl84510209/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|7|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Pašnāvnieku vienība]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pašnāvnieku vienība: Jauna misija"''' ({{val|en|The Suicide Squad}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[supervaroņu filma]]. Filmas režisors ir [[Džeimss Ganns]]. Galvenās lomas atveidoja [[Margota Robija]], [[Idriss Elba]], [[Džons Sina]], [[Jūels Kinamans]], [[Silvestrs Stallone]], [[Vaiola Deivisa]], [[Džajs Kortnijs]] un [[Pīters Kapaldi]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2021|8|5||bez}} un tā ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Pašnāvnieku vienība]]".

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Ei, jūs tur!''' ir [[Imants Kalniņš|Imanta Kalniņa]] 1971. gadā sarakstīta [[rokopera]]. Tā ir pirmā latviešu rokopera un viena no pirmajām rokoperām [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Harriet the Spy''
| attēls                   = Harriet the Spy (1996 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = ģimenes filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Bronvena Hjūza]]
| producents               =
* [[Merikeja Pauela]]
* [[Nava Levins]]
| scenārija autors         =
* [[Daglass Petrijs]]
* [[Terēze Rebeka]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Rouzija O'Donela]]
* [[Gregorijs Smits]]
* [[Vanesa Lī Čestera]]
| mūzika                   = [[Džamšīds Šarifi]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[Rastar]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|10||bez}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/harriet-spy-1995|title=Harriet the Spy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 22, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=harrietthespy.htm|title=Harriet the Spy (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|26,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Harriet the Spy''''' ir 1996. gada ģimenes komēdija, kas balstīta uz Luīzes Fichjū tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Bronvena Hjūza]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Trahtenberga]], [[Rouzija O'Donela]], [[Gregorijs Smits]] un [[Vanesa Lī Čestera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|10||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Lemminkäinen Oyj''
| logo             = Lemminkäisen logo.png
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar ''[[YIT]]''
| predecessor      =
| successor        = ''[[YIT]]''
| foundation       = 1910. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Lemminkäinen Oyj''''' bija [[Somija]]s [[celtniecība]]s uzņēmums. Dibināts 1910. gadā. 2018. gadā tas pievienots uzņēmumam ''[[YIT]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Diabī''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Krūze
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1765
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|              m_gads = 1834
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un garīdznieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Franšīze''' ir biznesa modelis, kuru organizācija var pieņemt kā stratēģiju [[uzņēmējdarbība]]s paplašināšanai. Kad tas tiek īstenots, franšīzes devējs licencē savas zināšanas, procedūras, intelektuālo īpašumu, uzņēmējdarbības modeli, zīmolu un tiesības pārdot franšīzes ņēmējam savas firmas produktus un pakalpojumus. Savukārt franšīzes ņēmējs maksā noteiktu atlīdzību un piekrīt ievērot zināmas saistības, kas parasti tiek noteiktas franšīzes līgumā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aknīste
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Aknīstes katoļu baznīca 2000-07-23.jpg
| image_caption = [[Aknīstes Svētā Ignācija Romas katoļu baznīca]]
| image_shield = Akniste_COA.svg
| shield_link = Aknīstes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 9
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 44
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1298. gadā
| established_title2 = [[Ciems (biezi apdzīvota vieta)|Ciems]]
| established_date2 = kopš 1925. gada
| established_title3 = [[Pilsētciemats]]
| established_date3 = kopš 1950. gada
| established_title4 = [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
| established_date4 = kopš 1991. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val-de|Oknist}}
{{val-lt|Aknysta}}
{{val-pl|Oknista}}
| area_total_km2 = 3.43
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aknīste}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5208 Aknīste
| website = [https://www.akniste.lv/ www.akniste.lv]
| image_flag = Aknistes-karogs-rgb.svg
| flag_link = Aknīstes karogs
}}
'''Aknīste''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Atrodas [[Dienvidsusēja]]s krastos, 135 km no [[Rīga]]s, 69 km no [[Daugavpils]], 53 km no Jēkabpils.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{tautas infokaste
| tauta = Mohikāņi
Muhhekunneuw
| attēls =
| skaits = Ap 1700, sajaukušies ar citām [[algonkinu tautas|algonkinu]] ciltīm
| vieta = {{ASV}}, [[Viskonsina]]
| reliģija = [[Brāļu draudzes]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji mohikāņu (izmira ap 1940.g.)
| radi = Munsī
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Krustpils rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Krustpils]]
| iedz = 46 563 cilv.
| plat = 2 000 km²
| pils = [[Krustpils]]
| robež =[[Pļaviņu rajons|Pļaviņu rajonu]]
[[Madonas rajons|Madonas rajonu]]
[[Preiļu rajons|Preiļu rajonu]]
[[Līvānu rajons|Līvānu rajonu]]
[[Jēkabpils rajons|Jēkabpils rajonu]]
| mlapa =
}}

sentences: '''Datu šifrēšanas standarts''' jeb '''DES''' ({{val-en|Data Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Data Encryption Standard|lang=EN}}</ref> ir [[šifrs]], kurš [[1976]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tika izvēlēts par [[Federālās informācijas apstrādes standards|Federālās informācijas apstrādes standardu]] (FIPS) un tas pēc tam plaši izplatījās arī pārējā pasaulē.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bailes
 | oriģinālnos = ''Fear''
 |      attēls = Fearfilmposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = psiholoģiska filma, trilleris
 |    režisors = [[Džeimss Foulijs]]
 |  producents = [[Braiens Greizers]]
 |   scenārijs = [[Kristofers Krovs]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Viljams Pītersens]]
* [[Alisa Milāno]]
* [[Eimija Brenemena]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Imagine Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|1996|4|12||bez}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fear-1994|title=Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fear.htm|title=Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bailes"''' ({{val|en|Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors ir [[Džeimss Foulijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Rīza Viterspūna]], [[Viljams Pītersens]], [[Alisa Milāno]] un [[Eimija Brenemena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|4|12||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Oligopols''' ({{val|el2|oligos}} — "nedaudz"; ''pōlēs'' — "pārdevējs") ir [[tirgus]] veids, kurā ir divi vai vairāki [[Pārdevējs|pārdevēji]]. Oligopola gadījumā uzņēmēji (ražotāji) vienojas par savas [[prece]]s cenu. Konkurentu ieeja šādā [[Tirgus|tirgū]] ir ļoti grūta vai pat neiespējama. No uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] par oligopolajiem [[Uzņēmums|uzņēmumiem]] var minēt "[[Tele2]]" , "[[LMT]]" un "[[Bite Latvija|Bite]]", "[[Neste]]" , "[[Circle K Latvia|Circle K]]" un "[[Lukoil]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://blog.lursoft.lv/2014/07/07/latvijas-avize-pelna-uz-iedzivotaju-rekina/|title=Latvijas Avīze: Peļņa uz iedzīvotāju rēķina|website=blog.lursoft.lv|access-date=2022-11-22|language=lv-LV}}</ref><ref>https://www.sorainen.com/UserFiles/File/Publications/briefing.oligopoly_in_latvian_fuel_market.dienas_bizness.2007_03_27.eng.rudolfs.pdf</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.db.lv/zinas/latvijas-degvielas-tirgu-oligopols-175246|title=Latvijas degvielas tirgū - oligopols|website=Dienas Bizness|access-date=2022-11-22|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Rohindžas
| skaits    = vairāk par 2 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{BAN}} (>1,3 miljoni)
 | {{SAU}} (500 tūkstoši)
 | {{MYA}} (400 tūkstoši)
 | {{PAK}} (350 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[rohindžu valoda]]
| reliģija = [[islāms]]
|   grupas =
|     radi =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Majons
| Nosaukums2       = ''Mayon''
| Photo            = Mayon Volcano as of March 2020.jpg
| Paraksts         = Majons 2020. gada martā
| Augstums         = 2463
| Relatīvais_augstums = 2447
| karte            = Filipīnas#Lusona#Albaja
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 15 |lats=24 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 41 |longs= 06 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Albaja}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023}}
| First ascent         = {{dat|1858}} Patons, Stjuarts
}}
'''Majons''' ({{val|fil|Bulkang Mayon}}, {{val|en|Mayon Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Mayon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Albaja]]s provincē. Majons ir aktīvākais Filipīnu vulkāns, pēdējo 500 gadu laikā izvirdis vairāk kā 52 reizes.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Mayon]</ref> Filipīniešu mitoloģijā tiek uzskatīts par svēto kalnu.

sentences: '''Saraustītie lietus slāņmākoņi''' ''Fractonimbus'' (Frnb) ir tumši pelēki [[mākoņi]], kuri izskatās arī ar dzeltenīgu vai zilganu nokrāsu. Nokrišņu laikā mākoņu slānis izskatās vienveidīgs, bet kad nokrišņu nav, var manīt to viļņveidīgumu. Mākoņi aizsedz visas debesis bez vietām, kur nav mākoņu. Mākoņu augstums 100—1000 m, bet biezums 2—3 km, bet dažreiz arī 5 km. [[Saule]] un [[Mēness]] caur Frnb nespīd un pat aptuveni nav iespējams noteikt Saules atrašanās vietu debesīs. [[Nokrišņi]] izkrīt mērena lietus vai sniega veidā, dažreiz ar pārtraukumiem. Galvenais mākoņu veidošanās iemesls ir augšupejošās gaisa plūsmas atdzišana [[atmosfēras fronte]]s tuvumā.

sentences:
1910. gada plakātā]]
'''Salome''', Op. 54 ir vācu komponista [[Rihards Štrauss|Riharda Štrausa]] [[opera]]. Štrauss [[librets|libreta]] tapšanā ietekmējās no [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]] lugas "[[Salome (luga)|Salome]]". Abiem Salomes darbiem par pamatu ir ņemts bībelisks sižets no [[Marka evaņģēlijs|Marka]] un [[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlija]].

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Pumpuri}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Pumpuri
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Pumpuru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Pumpuru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Karlsbāde, ''Karlsbad I'',
 Melluži, Melluži I
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 36.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 44 | longs = 12.03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (3 km)
[[Sloka (stacija)|Sloka]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaundubulti (stacija)|Jaundubulti]] (1 km)
[[Melluži (stacija)|Melluži]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 28
}}

sentences: '''ANO dalībvalstu uzskaitījums''' ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s valstu uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas 193 dalībvalstis.

sentences: '''Globālā finanšu sistēma''' ir juridisko līgumu, iestāžu un gan formālu, gan neoficiālu [[Ekonomika|ekonomikas]] dalībnieku pasaules mēroga sistēma, kas kopā veicina starptautiskās [[Finanšu un kapitāla tirgus komisija|finanšu kapitāla plūsmas]] [[Investīcija|investīciju]] un tirdzniecības finansēšanas nolūkos. Tā kā [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās parādījās pirmais mūsdienu ekonomiskās [[Globalizācija|globalizācijas]] vilnis, tās attīstība iezīmējas ar centrālo [[Banka|banku]], daudzpusēju līgumu un starpvaldību organizāciju izveidi, kuras mērķis ir uzlabot starptautisko tirgu pārredzamību, regulējumu un efektivitāti.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=ed. by Paul|last2=O'Brien|first2=Robert|title=Globalization and economy.|date=2007|publisher=SAGE|location=Los Angeles|isbn=978-1-4129-1952-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=Collier|first1=Youssef Cassis ; translated by Jacqueline|title=Capitals of capital a history of international financial centres, 1780-2005|date=2006|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-33522-8.}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=edited by Marc Flandreau, Carl-Ludwig Holtfrerich, Harold|title=International Financial History in the Twentieth Century System and Anarchy.|date=2003|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-07011-2.}}</ref> Pasaules migrācijas un [[Sakari|sakaru]] [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]] attīstība [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās veicināja [[Starptautiskā tirdzniecība|starptautiskās tirdzniecības]] un investīciju nepieredzētu pieaugumu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] sākumā tirdzniecības apjomi samazinājās, jo [[valūtas tirgus]] kļuva paralizēts naudas tirgus [[Likviditāte|nelikviditātes]] dēļ. 1933. gadā valstis centās aizstāvēt pret ārējiem satricinājumiem ar protekcionisma politiku un tirdzniecību, kas 1933. gadā faktiski tika apturēta, pastiprinoties pasaules [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] sekām, līdz virkne abpusēju tirdzniecības līgumu lēni samazināja tarifus visā pasaulē. Centieni atjaunot starptautisko monetāro sistēmu pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] uzlaboja valūtas kursa stabilitāti, veicinot globālo finanšu rādītāju pieaugumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džonijs Anglis
| attēls                   =  Johnny English movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Johnny English''
| žanrs                    = asa sižeta filma, spiegu filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Marks Hafems]]
| scenārija autors         =
* [[Nīls Purviss]]
* [[Roberts Veids (scenārists)|Roberts Veids]]
* [[Viljams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Natālija Imbruglija]]
* [[Bens Millers]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|4|11|Apvienotā Karaliste|2003|7|18|Ziemeļamerika|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/johnny-english-2003 |title=Johnny English (2003) |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=June 14, 2019 |archive-date={{dat|2020|08|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200809212233/https://www.bbfc.co.uk/releases/johnny-english-2003 }}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnnyenglish.htm|title=Johnny English (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|160,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Džonijs Anglis atgriežas]]
| imdb                     =
}}
'''"Džonijs Anglis"''' ({{val|en|Johnny English}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Rovans Atkinsons]], [[Natālija Imbruglija]], [[Bens Millers]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|4|11||bez}} Apvienotajā Karalistē. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 2011. gada filma "[[Džonijs Anglis atgriežas]]" un "[[Džonijs Anglis 3]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kandona
 | official_name            = ''Candon''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/3/2
| image1                   = FvfCandonChurch9359 06.JPG
| image2                   = FvfCandonCityProper9527 35.JPG
| image3                   = FvfCandonChurch9436 20.JPG
| image4                   = FvfCandonCityProper9527 01.JPG
| image5                   = FvfCandonCityProper9527 15.JPG
| image6                   = FvfCandonCityProper9527 20.JPG
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos sur candon.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1780
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 42
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 103.28
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 61432
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 11 | lats = 45 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 26 | longs = 56 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2710
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 67
 | website                  = {{URL|https://candoncity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Izāra
| citvaloda      =
| oriģinālnosaukums =
| attēls            = Isar_an_der_Wittelsbacher_Bruecke_Muenchen-4.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Izāra pie Minhenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Karvendeli]], [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=21 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=24 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 291,50
| iztekas_augstums  = 1160
| ietekas_augstums  = 312
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 8962,29
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Bavārija#Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Greislenda
| native_name         = ''Graceland''
| native_name_lang    = en
| status              =
| image               = Graceland.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = ASV#Tenesī
| map_alt             =
| map_caption         =
| building_type       =
| architectural_style =
| location            = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| latd                = 35
| latm                = 2
| lats                = 46
| latNS               = N
| longd               = 90
| longm               = 1
| longs               = 23
| longEW              = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1939
| architect           =
| architecture_firm   = ''Furbringer & Ehrman''
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Greislenda''' ({{val|en|Graceland}}) ir liela [[savrupmāja]] 5,6 hektārus lielā īpašumā [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šīs bija mūziķa [[Elviss Preslijs|Elvisa Preslija]] mājas. Greislenda atrodas apmēram 14,5 km attālumā no pilsētas centra un 6 km uz ziemeļiem no Misisipi štata robežas.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Urmijas ezers
|attēls=Lake urmia.jpg
|map = Irāna
|paraksts=Urmijas ezera satelītattēls, 2003. gada novembris. Ezera centrālajā daļā redzams tilts
| plat_d=37 | plat_m=42 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=45 | gar_m=19 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRN}}
|platība=6001
|garums=140
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=16
|tilpums=45
|augstums_vjl=1126
|izteka=beznoteces
|baseins=50 000
|valstis=[[Irāna]]
|salas=102
|pilsētas=
}}

sentences: '''13. jūlijs''' ir gada 194. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (195. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 171 diena.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences: '''Taivānas aborigēni''' ({{val-zh|原住民}}, [[piņjiņs]] - ''yuánzhùmín'', [[taivāniešu dialekts|taivāniešu]] - ''gôan-chū-bîn'') ir termins, kurš tiek lietots, lai apzīmētu [[Taivāna (sala)|Taivānā]] dzīvojošos [[pirmiedzīvotāji|pirmiedzīvotājus]]. Lai gan ir vairāki [[nostāsts|nostāsti]] par Taivānas aborigēnu [[izcelsme|izcelsmi]], zinātniskie pētījumi liecina, ka to priekšteči dzīvoja uz salas pirms aptuveni 8000 gadiem, pirms [[17. gadsimts|17. gadsimtā]] norisinājās masveida [[ķīnieši|ķīniešu]] ieceļošana.<ref>Robert Blust (1999) "Subgrouping, circularity and extinction: some issues in Austronesian comparative linguistics" ''Selected papers from the Eighth International Conference on Austronesian Linguistics'' lpp. 31.–94.</ref> Taivānas aborigēnus pieskaita pie [[austronēziešu tautas|austronēziešu tautām]], tie gan ģenētiski, gan lingvistiski ir radniecīgi tām tautām, kuras apdzīvo [[Filipīnas]], [[Malaizija|Malaiziju]], [[Indonēzija|Indonēziju]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un [[Okeānija|Okeāniju]].<ref>Catherine Hill, Pedro Soares & Maru Mormina (2007). A Mitochondrial Stratigraphy for Island Southeast Asia. ''American Journal of Human Genetics'' 291:1735–1737.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Caryophyllales|sinonīmi=Persicaria amphibia (L.) Gray|binomial=Polygonum amphibium|suga_lv=Abinieku sūrene|suga=Polygonum amphibium|ģints_lv=Sūrenes|ģints=Polygonum|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Polygonum amphibium 1-sdickens (5097347159).jpg|autors=L.|attēls2=Polygonum amphibium (4971895039).jpg}}
'''Abinieku sūrene''' ({{val|la|Polygonum amphibium}}) ir mainīga izskata augu suga [[sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]], kurai nodala vairākas pasugas vai zemākus [[taksons|taksonus]]. Bieži tiek nodalīta ūdens forma no [[sauszeme]]s formas. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''Vērpjamais ratiņš''' jeb vienkārši '''ratiņš''' ir kājminama [[vērpšana]]s ierīce ar samērā lielu ratu, lai savērptu dažādu [[šķiedras|šķiedru]] [[dzija|dziju]] , piemēram, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]] vai [[kokvilna]]s. Daudzās kultūrās šī ierīce ir bijusi ļoti nozīmīga, bet mūsdienās tai vairs nav tik lielas nozīmes. Mūsdienās dzijas vērpšanu ir nomainījušas citas tehnoloģijas. Vērpjamajam ratiņam [[amatniecība|amatniecībā]] ir saglabājusies tradicionālā un mākslnieciska elementa nozīme.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences: '''Podzolētā gleja augsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Šīs augsnes radušās seklu, skābu pamatūdeņu ietekmē. Visbiežāk šīs augsnes veidojušās uz bezkarbonātu cilmiežiem, kur [[karbonāti]] izskaloti lielā dziļumā. Nereti podzolēto augšņu mazcaurlaidīgais, blīvais izuviālais horizonts veicinājis ūdens sastrēguma rašanos un glejošanās procesa attīstību. Šo augšņu virskārta ir trūdvielām bagātāka nekā [[podzolētā augsne|podzolētajās augsnēs]], bet augsnes skābas, to profilos daudz augiem kaitīgu neoksidētu un reducētu savienojumu. Lai radītu augu augšanai un attīstībai labvēlīgus apstākļus, pēc nosusināšanas šīs augsnes jākaļķo, jāapgādā ar augu barības vielām, jāaktivizē augsnes baktēriju darbība, jārada irdena, pietiekami dziļa aramkārta.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rezanovs
|     vārds_orig = ''Николай Резанов''
|         attēls = Rezanov np.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Krasnojarska}}
}}
'''Nikolajs Rezanovs''' ({{val|ru|Николай Петрович Резанов}}; dzimis {{dat|1764|3|28}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], miris {{dat|1807|3|13}} [[Krasnojarska|Krasnojarskā]]) bija [[krievi|krievu]] diplomāts, ceļotājs un uzņēmējs. Viens no [[Krievijas-Amerikas kompānija]]s izveidotājiem un pirmā Krievijas jūrasbrauciena apkārt Zemeslodei vadītājiem (1803-1806). Pirmais oficiālais Krievijas [[sūtnis]] [[Japāna|Japānā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Turdus_viscivorus_in_Karpacz_Poland.png
 | att_nosaukums =[[Dziedātājstrazds]] (''Turdus philomelos'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |      binomial = Passeri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Nikolaja baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Sint-Niklaaskerk_and_the_belfry_of_Ghent_(DSCF0229).jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Nikolaja baznīca
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Nikolaja baznīca
| position = left
| latd  = 51.053889 | latNS  = N
| longd = 3.722778  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 13. gadsimta sākums
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kārtējais pirmais randiņš
| attēls                   = 50FirstDates.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''50 First Dates''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               =
* [[Džeks Džaraputo]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Nensija Džuvonena]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Vings]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Robs Šneiders]]
* [[Šons Astins]]
* [[Bleiks Klārks]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|2|13||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/50-first-dates-2004|title=50 First Dates|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50firstdates.htm|title=50 First Dates (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|196,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kārtējais pirmais randiņš"''' ({{val|en|50 First Dates}}) ir 2004. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Segals]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Drū Berimora]], [[Robs Šneiders]], [[Šons Astins]], [[Bleiks Klārks]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|13||bez}}.

sentences: '''Programmed Data Processor''' (''PDP'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumā [[Digital Equipment Corporation]] (DEC) izstrādāta [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Aģes dižozols
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Aģes dižozols Vidrižos.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts = Aģes dižozols Vidrižos
|      vietaskarte = Latvija
|vietaskartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57 | plat_m  = 22 | plat_s = 39.18 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   = 37 | gar_s  = 54.778 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Vidrižu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastais ozols]]
|           vecums = 260 gadi <
|            svars =
|         augstums = 16 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|       apkārtmērs = 5,55 m
}}
'''Aģes dižozols''' ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā sūrtäm'') ir valsts nozīmes dižkoks, [[parastais ozols]] (''Quercus robur''), kas aug [[Vidrižu pagasts|Vidrižu pagastā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]],<ref name="dziedava" /> [[Aģe]]s upes stāvkrasta slīpumā un iekļaujas krasta koku ainavā. Ozola zari atdalās no stumbra 1,5 m augstumā un izvēršas pār stāvkrastu un upi. Ozols atrodas 200 metrus uz rietumiem no "Medņu" mājām.<ref name="spēkozols" />

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour = #76A8FF
 |            name = Pablo Pikaso
 |           image = Pablo picasso 1.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pablo Pikaso 1962. gadā
 |       birthname = Pablo Djego Hosē Fransisko de Paula Huans Nepomuseno Marija de los Remedios Kipriano de la Santisima Trinidads Martirs Patrisio Klito Ruiss i Pikaso
 |       birthdate = {{dat|1881|10|25}}
 |        location = {{flaga|Spānija|1875}} [[Malaga]], [[Spānija]]
 |       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|df=yes|1973|4|8|1881|10|25}}
 |      deathplace = {{flaga|Francija}} [[Mužīna]], [[Francija]]
 |          places =
 |     nationality = [[spāņi|spānis]]
 |           field = gleznošana, zīmēšana, tēlniecība, keramika
 |        training =
 |        movement = [[kubisms]]
 |    famous works = "[[Aviņonas meitenes]]" (1907)<br />"[[Gernika]]" (1937)
 |        paraksts = Picasso Signatur-DuMont 1977.svg
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Sporta interešu zonas}}
{{Commonscat|Sports}}
{{portāls2|Sports}}
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Koriolāns
| attēls                   =  Coriolanus (2011 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = trilleris, kara filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Džons Logans]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Džūlija Teilore-Stenlija]]
* [[Kolins Vainss]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = Džons Logans
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Džerards Batlers]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džons Kani]]
* [[Džeimss Nesbitss]]
* [[Pols Džesons]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Icon Entertainment International]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|14|Berlīnes filmu festivāls|2012|1|20|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/coriolanus-2011|title=Coriolanus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025165839/https://bbfc.co.uk/releases/coriolanus-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1372686/?ref_=bo_se_r_1|title=Coriolanus|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Koriolāns"''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 2011. gada kara drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma traģēdiju. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido [[Džerards Batlers]], [[Vanesa Redgreiva]], [[Braians Kokss]], [[Džesika Česteina]], [[Džons Kani]], [[Džeimss Nesbitss]] un [[Pols Džesons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|14||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: '''Pantjurkisms''' ir politiska doktrīna, kas 1880. gados sludināja, ka visas [[tjurki|tjurku]] tautas, it īpaši [[islāms|islāmticīgās]], ir viena nācija, un tām ir jāapvienojas vienā vienotā valstī. Kustību aizsāka [[Krimas tatāri]], kas centās atdalīties no [[Krievijas Impērija]]s un iekļauties [[Osmaņu impērija]]s sastāvā. Viens no aktīvākajiem pantjurkisma idejas atbalstītājiem bija Krimas tatāru intelektuālis [[Ismails Gaspirali]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Baumbahs
|     vārds_orig = ''Johann Christoph Baumbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1742
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1801
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Steppentarpan Equus ferus gmelini.jpg
| att_nosaukums = Bodderts, 1784
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus ferus
| pasuga_lv =Tarpāns
| binomial =† Equus ferus ferus <small>([[Boddaert]], 1785)</small>
}}
'''Tarpāns''' (''Equus ferus ferus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[savvaļas zirgs|savvaļas zirga]] (''Equus ferus'') [[Eirāzija]]s pasuga. Mūsdienās tarpāni ir izmiruši. Pēdējais tarpāns nomira [[Ukraina|Ukrainā]] [[1876]]. gadā. Pēc citiem datiem pēdējais tarpāns nomira [[1918]]. gadā [[Poltova]]s guberņā Mirgorodas tuvumā [[Krievija|Krievijā]]<ref>http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D0%BD</ref>. Vārds ''tarpāns'' ir cēlies no [[kazahu valoda]]s, un tas nozīmē — zirgs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 |title=Vasmer's Etymological Dictionary : Query result<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|02|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190220031718/http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 }}</ref>.

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Ripakova
 |      vārds_orig = ''Ольга Рыпакова''
 |          attēls = Olga Rypakova Memorial Van Damme 2010.jpg
 |         att_izm = 300px
 |        paraksts = Olga Ripakova 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1984|11|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Kazahijas PSR|Ustjkamenogorska|td=Kazahstāna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Kazahstāna}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Trīssoļlēkšana, tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,25 m (2010)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 6,85 m (2007)
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Olga Ripakova''' ({{val|ru|Ольга Сергеевна Рыпакова}}; dzimusi '''Aleksejeva''' {{dat|1984|11|30}}) ir [[Kazahstāna]]s [[vieglatlēte]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Burkholderia mallei.tif
| att_nosaukums = ''Burkholderia mallei'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Burkholderiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Burkholderia
| ģints_lv =
| suga =Burkholderia mallei
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Burkholderia mallei''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] aeroba nekustīga baktērija.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Peter.etal"/> 1—3 × 0,3 µm.<ref name="Wadsworth"/> Izraisa [[ļaunie ienāši|ļaunos ienāšus]]; baktērijas ir patogēnas cilvēkiem un zīdītājiem ([[Zirgs|zirgiem]], [[ēzeļi]]em). Infekcija izplatīta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Vidējie Austrumi|Vidējos Austrumos]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name="Peter.etal"/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     =
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences:
, [[Verdana]] un [[Georgia (burtveidols)|Georgia]] burtveidolu paraugi]]
'''Burtveidols'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=burtveidols&list=burtveidols&lang=LV|title=Burtveidols|publisher=LZA|accessdate={{dat|2013|9|18||bez}}}}</ref> ir vienota izskata rakstzīmju kopums. Burtveidolu bieži sauc arī par '''fontu''', kas ir burtveidols noteiktā izmērā un stilā. Burtveidolus iedala divās pamatgrupās — burtveidolos ar [[serifs|serifiem]] (antikvās) un burtveidolos bez serifiem. Šajās grupās neietilpst retāk lietoti burtveidoli, piemēram, [[kaligrāfija|kaligrāfiski]] un dekoratīvi burtveidoli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bīstamā fotogrāfija
| operators =
| attēls = One Hour Photo movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Marks Romaneks]]
| producents =
| scenārijs = Marks Romaneks
| aktieri = * [[Robins Viljamss]]
* [[Konija Nīlsena]]
* [[Maikls Vartans]]
* [[Gērijs Kouls]]
* [[Ēriks La Salle]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''One Hour Photo''
| studija = * ''Catch 23 Entertainment''
* ''Killer Films''
* ''John Wells Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|1|13|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|8|21|ASV}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|52,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3060172289/|title=One Hour Photo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bīstamā fotogrāfija"''' ({{Val|en|One Hour Photo}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Romaneks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Robins Viljamss]], [[Konija Nīlsena]], [[Maikls Vartans]], [[Gērijs Kouls]] un [[Ēriks La Salle]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences: '''Tikumības policija''' ([[Persiešu valoda|persiešu]]: گشت ارشاد (''gašt-e eršād'')) jeb '''morāles policija''' ir īpašas [[islāms|islāma]] policijas vienības [[Irāna|Irānā]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/7610771/nave-tikumibas-policijas-rokas-irana-notiek-plasi-protesti|title=Nāve "tikumības policijas" rokās: Irānā notiek plaši protesti|website=Ārvalstīs|access-date=2022-10-01|date=2022-09-22|language=lv}}</ref> kuras tika dibinātas 2005. gadā ar mērķi nodrošināt, lai sabiedrībā tiktu ievērotas islāma morālās normas. Visbiežāk tas izpaužas kā "nepiedienīgi" ģērbtu sieviešu aizturēšana.<ref name=":0" /><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.reuters.com/article/us-iran-rights-rouhani-idUSKCN0XH0WH|title=Rouhani clashes with Iranian police over undercover hijab agents|work=Reuters|access-date=2022-10-01|date=2016-04-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Rops
|     vārds_orig = ''Eduard fon der Ropp'' / ''Эдвард фон Ропп'' / ''Edward von Ropp''
|         attēls = Ropp_Edward.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Līksna]], [[Daugavpils apriņķis]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Līksnas pagasts}})
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Polija|Poznaņa}}
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =Emmerihs fon Rops
Izabella Plātere-Zīberte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Maikls Moriss
| vārds_orģ           = ''Michael Morris''
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 6. [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] prezidents
| term_sākums         = 1972
| term_beigas         = {{dat|1980|7|16|N|bez}}
| viceprezidents      =
| priekštecis         = [[Everi Brendidžs]]
| pēctecis            = [[Huans Antonio Samarančs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1914|7|30}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1999|4|25|1914|7|30}}
| mir_vieta           = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| apglabāts           =
| tautība             = Īrs
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Maikls Moriss''' ({{val|en|Michael Morris}}; dzimis {{dat|1914|7|30}}, miris {{dat|1999|4|25}}) bija īru žurnālists, autors, sporta darbinieks un sestais [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] prezidents laika posmā no 1972. līdz 1980. gadam.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Krūtsgals
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = African Breast SG.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = papilla mammae
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences: '''Kažokzvēru audzēšana''' ir konkrētu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Suga|sugu]] pavairošana un audzēšana to kažoku dēļ.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dailis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Hristina Solovija
| Attēls = Atlas Weekend 03-07-2018 17 Khrystyna Soloviy.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Hristina Solovija 2018. gadā
| Dz_vārds = Hristina Solovija
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|1|17}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Drohobiča}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Folkmūzika]], [[folkroks]], [[popmūzika]], indīmūzika, [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste
| Instrumenti = balss, klavieres
| Gadi = 2013—''pašlaik''
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Hristina Solovija''' ({{val|uk|Христина Іванівна Соловій}}, dzimusi {{dat|1993|01|17}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Lemki (tauta)|lemku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/|title=Принцеса лемків Христина Соловій // vezha.vn.ua 07.04.2017|access-date=05.09.2022|archive-date=18.11.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181118211302/https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij|title=Христина Соловій продовжує традицію популяризації лемківської пісні|access-date={{dat|2022|09|05||bez}}|archive-date={{dat|2022|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220218133953/http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij}}</ref> [[Folks|folka]] [[dziedātāja]].

sentences:
'''Hosa''' ({{val-sk|Hossa}}) ir [[slovāki|slovāku]] uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Františeks Hosa]] (''František Hossa''), bijušais Slovākijas hokejists, tagad treneris, Mariana un Marcela tēvs (dzimis [[1954]]);
* [[Marcels Hosa]] (''Marcel Hossa''), Slovākijas hokejists (dzimis [[1981]]);
* [[Marians Hosa]] (''Marián Hossa''), Slovākijas hokejists (dzimis [[1979]]).

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 200
 | lv  = Divsimt
}}
'''200 (divsimt)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[199 (skaitlis)|199]] un [[201 (skaitlis)|201]]. [[Gads|Gada]] divsimtā diena ir [[19. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. jūlijs]]).

sentences: '''Siltumsūknis''' ir ierīce, kas pārvieto siltumu no aukstākas vietas uz siltāku. Šis process patērē enerģiju, jo siltums patvaļīgi plūst tikai no siltākas vietas uz aukstāku. Šī iemesla dēļ siltajai vietai pievadītais siltuma daudzums vienmēr ir lielāks nekā no aukstās vietas aizvadītais siltuma daudzums.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektriskais lādiņš''' ir [[fizikāls lielums]], kas nosaka [[Elektromagnētisms|elektromagnētisko]] mijiedarbību intensitāti <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektriskais lādiņš|website=siic.lu.lv|access-date=17.08.2021}}</ref>, [[Fizika|fizikā]] to apzīmē ar <math>q \ </math> un tā [[mērvienība]] ir [[kulons]] (C).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences: '''Anticiklons''' ir liels atmosfēras veidojums ar augstu [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]. Parasti atmosfēras spiediens ir 1020—1035 hPa liels, bet tas var sasniegt pat 1080 hPa. Tā diametrs ir no dažiem simtiem līdz dažiem tūkstošiem kilometru. Tas atnes sausu un skaidru laiku — [[vasara|vasarā]] siltu, ziemā aukstu laiku. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] anticiklons griežas pulksteņrādītājvirzienā, [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pretpulksteņrādītājvirzienā. Anticiklonā gaiss pārvietojas prom no centra.

sentences: '''Apgrieztais poļu pieraksts''' jeb '''apgrieztā poļu pierakste''' ({{val-en|reverse Polish notation}}), arī '''postfiksais pieraksts''', '''postfiksālā pierakste''' ({{val-en|postfix notation}}), '''sufiksais pieraksts''', '''sufiksālā pierakste''' ({{val-en|suffix notation}})<ref>{{AkadTerm|term=reverse Polish notation|lang=EN}}</ref> ir [[matemātika|matemātiska]] pieraksta sistēma, kur [[operands|operandi]] tiek rakstīti pirms [[operators (matemātika)|operatoriem]]. Tas ir pretēji [[poļu pieraksts|poļu pierakstam]], kur operatoru raksta pirms operandiem. Piemēram, "3 + 4" apgrieztajā poļu pierakstā būs "3 4 +".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sofija Kovaļevska
|     vārds_orig = ''Софья Ковалевская''
|         attēls = Sofja Wassiljewna Kowalewskaja 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Vladimirs Kovaļevskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Stokholmas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Kārlis Veierštrāss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Košī-Kovaļevkas teorēma]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Skats no Krustpils saliņas tilta.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kaspars
|     vārds_orig = ''Wilhelm Kaspar''
|         attēls = Grab Vilhelm Kaspar.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Kaps Cēsīs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Raudas muiža, [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tumes pagasts]] {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Iezīmēšanas valoda''' — [[datorvaloda]], kas paredzēta [[teksts|teksta]] un ar to saistītas [[informācija]]s pierakstam noteiktā formā. Ar tekstu saistītā informācija ([[metadati]]), piemēram, teksta struktūra vai tā parādīšanas veids, tiek kodēta ar īpašām iezīmēm. Vispazīstamākā iezīmēšanas valoda ir [[HTML]], kas paredzēta [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] veidošanai. Aizvien lielāku popularitāti iegūst valoda [[XML]], kas ir universālāka par HTML.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences:
[[File:Epinephrine structure.svg|thumb|[[Adrenalīns|Adrenalīna]] struktūrformula]]
'''Hormoni''' ir bioloģiski aktīvas vielas, ko izstrādā [[endokrīnā sistēma|iekšējās sekrēcijas dziedzeri]] un arī audi citos orgānos.

sentences: {{Commonscat|Military of Estonia|Militārisms Igaunijā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džovanni Antonio Skopoli
|     vārds_orig = ''Giovanni Antonio Scopoli''
|         attēls = 1906-1907 Botaniker-Porträts no28 Scopoli J. Löwy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Kavalēze, [[Trento bīskapija]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Trento province]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Pāvija]], [[Milānas hercogiste]]
([[Lombardija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dabaszinātnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Prodes pagasts
| karte             = Prodes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Prodes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Prodes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Subate
| platība           = 93,6
| iedzīvotāji       = 312<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 312 / 93.6 round 1}}
| izveidots         = 1892
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Prodes pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Subate]]s pilsētu, [[Eglaines pagasts|Eglaines]] un [[Bebrenes pagasts|Bebrenes]] pagastiem, [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Rubenes pagasts|Rubenes]], [[Asares pagasts|Asares]] un [[Gārsenes pagasts|Gārsenes]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Rokišķu rajona pašvaldība|Roķišķu rajona]] [[Obeļu seņūnija|Obeļu seņūniju]].

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Apvienotajā Karalistē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
[[Kategorija:Iecava]]
[[Kategorija:Ielas Bauskas novadā|Iecava]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Iecava]]

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Rakstnieces]]
[[Kategorija:ASV rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Valle
| settlement_type        = Lielciems
| image_skyline          = Zvanītāju Bukas - Amtmaņu muzejs Vallē 2002-07-18.jpg
| image_caption          = "Zvanītāju Bukas"
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2      = [[Valles pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,09
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1173&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 325
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 36 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 44 | longs = 07 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 50
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5106 Valle
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Valle''' ir ciems [[Latvija]]s dienvidos, [[Zemgale|Zemgalē]], [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Valles pagasts|Valles pagasta]] centrs. Vallē atrodas [[Valles pamatskola]], pirmsskolas izglītības iestāde, bibliotēka, [[Valles luterāņu baznīca|luterāņu baznīca]], muzejs "Zvanītāju Bukās", degvielas uzpildes stacija, vairāki veikali, tūrisma un atpūtas komplekss. Vallē krustojas [[Latvijas reģionālie autoceļi|reģionālie autoceļi]] [[P87]] un [[P73]]. Attālums līdz novada centram [[Bauska|Bauskai]] — 41 km, līdz [[Rīga]]i — 67 km.

sentences: '''Magnētiskā imūnanalīze''' (MIA) ir diagnostiskās [[imūnanalīze]]s veids, kurā izmanto magnētiskās lodītes kā marķierus parasto enzīmu ([[Cietfāzes enzīmu imunosorbences tests|ELISA]]), radioizotopu ([[radioizotopu imūnanalīze|RIA]]) vai fluorescējošo [[struktūrdaļa|struktūrdaļu]] ([[fluorescences imūnanalīze]]s) vietā, lai noteiktu konkrētu analizējamo vielu. MIA ietver specifisku [[antivielas]] saistīšanos ar tās [[Antigēns|antigēnu]], kur magnētiskais marķieris ir konjugēts ar vienu pāra antigēns/antiviela elementu. Magnētisko lodīšu klātbūtni pēc tam nosaka ar magnētisko nolasītāju ([[magnetometrs|magnetometru]]), kas mēra lodīšu izraisītās [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] izmaiņas. Magnetometra izmērītais signāls ir proporcionāls analizējamās substances (vīrusa, toksīna, baktērijas, sirds bioķīmiskā marķiera u. c.) koncentrācijai sākotnējā paraugā.

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kafejnīca Don's Plum
| attēls                   = Don's Plum FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don's Plum''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[R.D. Robs]]
| producents               =
* [[Deivids Statmens]]
* [[Deils Vītlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Betānija Eštona]]
* [[Tauds Bekhems]]
* R.D. Robs
* Deivids Statmens
* Deils Vītlijs
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Skots Blūms]]
* [[Dženija Lūisa]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Ambera Bensona]]
* [[Hetere Makkomba]]
| mūzika                   = [[Bleiks Senets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Trust Film Sales]]''
* ''[[Zentropa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Polo Pictures Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|2|10|Berlīnes filmu festivāls|2001|8|24|Dānija|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kafejnīca Don's Plum"''' ({{val|en|Don's Plum}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[R.D. Robs]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Skots Blūms]], [[Dženija Lūisa]], [[Tobijs Magvairs]], [[Ambera Bensona]] un [[Hetere Makkomba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|2|10||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Videos 1995—2012
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD un Blu-ray
| Vāks                  = Videos cover-zoom.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{dat|2012|12|14}}
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = ''[[Neue Deutsche Härte]]'', [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 455 minūtes
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            =
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
''[[Völkerball]]''
([[2006]])
| Šis albums            =
''[[Videos 1995—2012]]''
([[2012]])
| Nākamais albums       =
''[[Rammstein in Amerika]]''
([[2015]])
}}
'''''Videos 1995-2012''''' ir grupas ''[[Rammstein]]'' ceturtais [[DVD]] un pirmais ''[[Blu-ray]]'' disks, kas izdots 2012. gada 14. decembrī. Šajā diskā ir iekļauti visi grupas videoklipi, to filmēšanas aizkulises, kā arī divi iepriekš neizdoti videoklipi dziesmai ''"[[Mein Herz Brennt]]"''. Izlase izdota divos variantos: DVD un ''Blu-ray'' diskos.

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences:
{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Karakija
|attēls                 = View of Karagiye Depression.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min = 24|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =51|lon_min = 47|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kazahstāna#Manghistau apgabals
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KAZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Manghistau pussala]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                = 25
|ieplaka                = Batirs
|augstums               = -132
|pilsētas               =
}}
'''Karakija''' ({{val|kk|Қарақия ойысы, Qaraqïya oýısı}} — ‘melnā krauja’) ir [[ieplaka]] [[Kazahstāna]]s rietumos [[Kaspijas jūra]]s austrumu piekrastē, Kazahstānas zemākā sausā ieplaka un trešā zemākā [[Āzija|Āzijā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton natans IMG 5261.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton natans|suga=Potamogeton natans|suga_lv=Peldošā glīvene|autors=L.|sinonīmi=}}'''Peldošā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton natans}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Tā ir plaši sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]]. Latvijā tā ir visbiežāk sastopamā [[Glīvenes|glīveņu suga]]; tā veido lielas audzes stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-natans-l/|title=peldošā glīvene - Potamogeton natans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Sports in Canada|Sports Kanādā}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Flying Vespula vulgaris.jpg
|        att_nosaukums = [[Parastā lapsene]] (''Vespula vulgaris'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|      infrakārta = Aculeata
| infrakārta_lv= Dzēlējlapsenes
|      kategorijas = nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Apoidea|Bišu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Chrysidoidea|Krāšņlapseņu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Vespoidea|Lapseņu virsdzimta}}
| binomial=Aculeata <small>([[Latreille]], 1802)</small>
}}

sentences: '''Provokācija''' ir darbība vai pasākumu kopums, ar mērķi izraisīt atbildes rīcību vai provocētā (-ēto) bezdarbību, tādā veidā ar mērķi mākslīgi radīt sarežģītus apstākļus, vai sekas provocētam (-iem). Provokācijas veicējs tiek saukts par provokatoru. Tā kā provokācijas pamatojas uz cilvēka psiholoģiju un kā sociālas būtnes uzvedību, tās pēta [[psiholoģija]] un [[socioloģija]].

sentences: '''Militārā diktatūra''' ir [[valdība]]s forma, kurā [[politiskā vara]] pieder bruņotajiem spēkiem.

sentences: '''Fotogrāfs''' ir cilvēks, kas ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]] uzņem [[fotogrāfija]]s,  fiksējot dažādus notikumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=4&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Diamond, H., & Gorrara, C. (2012). Reframing War: Histories and Memories of the Second World War in the Photography of Julia Pirotte. Modern & Contemporary France, 20 (4), 453-471.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=6&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref> Fotogrāfa veidotais materiāls kalpo atmiņu iemūžināšanai un saglabāšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=7&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Žārs''' ({{val|fr|Jarre}}, [ʒaʁ]) ir franču uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Djuāra benzola struktūrformulas

Djuāra benzola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biciklo[2.2.0]heksa-2,5-diēns
|           CAS numurs = 5649-95-6
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Djuāra benzols''' (C6H6) ir nestabils [[benzols|benzola]] [[izomērs]]. Tas ir nepiesātināts biciklisks ogļūdeņradis — bicikloheksadiēns. Atšķirībā no benzola pilnīgi plakanās molekulas, abi Djuāra benzola četrlocekļu cikli izvietoti leņķī viens pret otru.

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|2=Šajos piemēros izteicējs ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# Tauriņi '''lido'''.
# Nedēļa '''ir patīkama'''.
# Šie ir '''daži no dejotājiem'''.{{ref label|Note1|a|a}}
# Tu '''esi viens no viņiem'''.{{ref label|Note1|a|a}}
# Kaimiņu Jānis '''ņēma kājas pār pleciem'''.{{ref label|Note1|a|a}}
# Māsa '''jūt''' sāpes.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{userbox
| name = User Love Live!
| border-c      = #EE5DAE
| border-s      = 2
| id1           = [[File:Μ's logo.svg|45px]]
| id2           = [[File:Aqours logo.svg|45px]]
| id1-c         = #FFFFFF
| id1-s         = 15
| id2-c         = #FFFFFF
| id2-s         = 12
| info          =
Šis lietotājs ir lojāls '''[[Love Live!|{{color|#DA00CA|LoveLiver}}]]'''.
'''[[Love Live!|{{color|#FF00C7|ラブ}}]][[Love Live! Sunshine!!|{{color|#00AEFF|ライブ！}}]]

| info-c        = pink
| info-fc       = #B4045F
| info-s        = 9
}}
<includeonly>[[Kategorija:Lietotāju veidnes|LLer]]</includeonly>
[[Kategorija:Lietotāju_veidnes]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{atsauces+}}
'''Biomīmikrija''' ir [[Zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[daba]]s realizētos procesus un struktūras un imitē tās, lai rastu [[Ilgtspējība|ilgtspējīgus]] risinājumus cilvēku problēmām. Biomīmikrijai ir daudz kopīga ar citām [[Biozinātne|biozinātnēm]], kuras smeļas iedvesmu dabā, piemēram, bioniku, biomimētiku, bioinženieriju.

sentences:
[[Kategorija:Eiropas Savienības ekonomika]]
[[Kategorija:Monētas]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kagajana de Oro
 | official_name            = ''Cagayan de Oro''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = CAG Skyline 2017.jpg
| image2                   = Cagayan De Oro City Hall left side view (Capistrano, Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image3                   = San Agustin Cathedral.jpg
| image4                   = CDO city proper, A. Velez Street top view alt (Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image5                   = Higalaay Kagayan Festival 2014.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1626
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1983
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 412.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 728402
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1687159
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd =124 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://cagayandeoro.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer platanoides|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer platanoides|suga_lv=Parastā kļava|attēls=Acer platanoides Norway Maple 5.29.2010.jpg|attēls2=}}
'''Parastā kļava''', arī '''Platānu kļava'''<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Latvijas PSR flora, 3. sējums|publisher=Latvijas Valsts izdevniecība|year=1957|location=Rīga|pages=255-256}}</ref> ({{val-la|Acer platanoides}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga, kura savvaļā ir sastopama [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā. Suga tīraudzes parasti neveido. Sastopama piemistrojumā auglīgos [[Platlapju meži|platlapju mežos]], upju krastu nogāzēs un gravās. Savrupi koki arī kultūrainavā. Bieži stādītās [[Aleja|alejās]] un parkos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acer-platanoides-l/|title=parastā kļava - Acer platanoides L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-12}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Čārlzs Bronsons
 | vārds_orig              = ''Charles Bronson''
 | attēls                  = Charles Bronson - 1966.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Čārlzs Bronsons 1966. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1921|11|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Ērenfelda}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2003|8|30|1921|11|3}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1950–1999
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Čārlzs Bronsons''' ({{val|en|Charles Bronson}}, īstajā vārdā '''Karolis Dionīzs Bučinskis''' ({{val|lt|Karolis Dionyzas Bučinskis}}), angliskojot '''Čārlzs Deniss Bučinskis''' ({{val|en|Charles Dennis Buchinsky}})); dzimis {{dat|1921|11|3}}, miris {{dat|2003|8|30}}) bija amerikāņu aktieris. Pazīstams kā vīrišķīgu tēlu atveidotājs [[vesterns|vesternos]] un [[spriedzes filma|spriedzes filmās]]. Piedalījies režisoru [[Volters Hills|Voltera Hilla]], [[Serdžo Leone]]s, [[Roberts Oldričs|Roberta Oldriča]], [[Džons Stērdžiss|Džona Stērdžisa]], [[Džons Lī Tompsons|Džona Lī Tompsona]] un [[Maikls Vinners|Maikla Vinnera]] darbos.

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences:
[[Kategorija:Industriālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies sibirica|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies sibirica|suga_lv=Sibīrijas baltegle|attēls=Siberian Fir (Abies sibirica) with secondary trunk, Mt Shoria, Kemerovo Oblast, Russia.jpg|attēls2=}}
'''Sibīrijas baltegle''' ({{val|la|Abies sibirica}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trīspadsmitgadnieces
| attēls                   = Thirteen2003Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Thirteen''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Katrīna Hārdvika]]
| producents               =
* [[Džefs Levi-Haints]]
* [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         =
* [[Niki Rīda]]
* Katrīna Hārdvika
| galvenajās lomās         =
* [[Hollija Hantere]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Niki Rīda]]
* [[Džeremijs Sisto]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Debora Kara Angere]]
* [[Kips Pardū]]
* [[Sārka Klārka]]
* [[D. V. Mofets]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Dženika Kerija]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2003|8|20|Ņujorka|2003|8|22|Losandželosa|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/thirteen-2003-0|title=Thirteen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thirteen.htm|title=Thirteen (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trīspadsmitgadnieces"''' ({{val|en|Thirteen}}) ir 2003. gada drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Katrīna Hārdvika]]. Galvenās lomas atveido [[Hollija Hantere]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Niki Rīda]], [[Džeremijs Sisto]], [[Breidijs Korbets]], [[Debora Kara Angere]], [[Kips Pardū]], [[Sārka Klārka]], [[D. V. Mofets]], [[Vanesa Hadžensa]] un [[Dženika Kerija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Faktūrkartēšana''' ({{val|en|Texture mapping}}) ir īpašs efekts [[datorgrafika|datorgrafikā]], ko panāk, izmantojot speciālus [[algoritms|algoritmus]], kas piešķir attēlam noteiktu virsmas faktūru (piem., [[marmors|marmora]], [[ķieģeļi|ķieģeļu]], [[akmens]] u.c.). Šo efektu var panākt arī elektroniski, aptinot vienu attēlu ap otru.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Aleksandrs Melders
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Jelgava
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas =
* [[Latvijas Universitāte]]
* [[Upsālas Universitāte]]
* [[Britu Dabas vēstures muzejs]] (''Natural History museum'')
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol., graudzāļu dzimtas ''(Poaceae)'' sistemātika un taksonomija pasaules mērogā.
}}
'''Aleksandrs Melderis''' (1909—1986) bija latviešu [[botāniķis]], [[Latvijas Universitāte]]s privātdocents, [[Britu muzejs|Britu muzeja]] Eiropas [[herbārijs|herbārija]] vadītājs. Aprakstījis divas zinātnei jaunas [[graudzāļu dzimta]]s (''Poaceae'') ģintis un 50 citus taksonu. Veicinājis [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] ieviešanu [[botānika|botānikā]].

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences: '''Meteostacija''' — dažādu meteoroloģisko mērinstrumentu kopums meteoroloģisko datu izmērīšanai un [[laikapstākļi|laikapstākļu]] novērošanai.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Antaress
|               attēls =
Antaresa atrašanās vieta [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā
|       citi nosaukumi =
|           zvaigznājs = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
|          deklinācija = −26° 25′ 55″
|        rektascensija = 16h 29m 24s
|    redzamais spožums =
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 7,2
}}
'''Antaress''', pazīstams arī kā '''Skorpiona Alfa''' jeb '''Skorpiona α''' (''α Sco, Alpha Scorpii''), ir sarkanā [[pārmilzu zvaigzne]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika|galaktikā]]. Tā ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|15. spožākā zvaigzne]] pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref name="aaa474_2_653">{{cite journal | first=F. | last=van Leeuwen | year=2007 | month=November | title=Validation of the new Hipparcos reduction | journal=Astronomy and Astrophysics | volume=474 | issue=2 | pages=653–664 | bibcode=2007A&A...474..653V | doi=10.1051/0004-6361:20078357 |arxiv = 0708.1752 }}</ref> tās rādiuss ir pielīdzināms 883 [[Saule]]s rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp [[Marss (planēta)|Marsu]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Mezglu raksti''' ir tradicionāls latviešu [[rakstība]]s veids ar vienu vai divu dažādu krāsu dzijas pavedienu secīgu siešanu mezglos, lai galvenokārt pierakstītu [[Tautasdziesma|tautasdziesmu]] vārdus. Rakstu zīmju sistēma tika veidota no mezglu, cilpu un to kombināciju veidiem, katram salikumam vai atsevišķam mezglam apzīmējot burtu. Izveidotās virknes sākums tika piesiets pie mietiņa, tādēļ, lai izlasītu saturu, kamols bija jāattin pilnībā.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Nastevičs|first=U.|date=2016. gada decembris|title=The Knot Script - the Lost Writing System of the Latvian Language|url=https://www.researchgate.net/publication/314225526_THE_KNOT_SCRIPT_-_THE_LOST_WRITING_SYSTEM_OF_THE_LATVIAN_LANGUAGE|journal=Education Reform in Comprehensive School Education Content Research and Implementation Problems|publisher=Rezekne Academy of Technologies|doi=10.17770/ercs2016.2178|issn=2256-0823}}</ref>

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences:
.]]
'''Hidrovizlas''' ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, kas no [[vizla]]s atšķiras ar lielāku saistīta [[ūdens]] daudzumu, kas viegli zūd, to uzsildot, un ar mazāku [[Katjoni|katjonu]] saturu, kas veido saites starp slāņiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 |          name = SIA "Lauma Fabrics"
 |          logo =
| type             = [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| location_city    = [[Ziemeļu iela (Liepāja)|Ziemeļu iela]] 19, [[Liepāja]]
| location_country = {{LAT}}
 | num_employees = 452 cilvēki
 |      homepage = https://laumafabrics.com/
 |    foundation =
 |      products = tekstilizstrādājumi
}}
'''SIA "Lauma Fabrics"''' ir [[Latvija]]s [[Tekstilrūpniecība|tekstilizstrādājumu]] ražošanas, [[aušana]]s un audumu ražošanas [[uzņēmums]], kas atrodas [[Liepājas speciālās ekonomiskās zonas|Liepājas speciālajā ekonomiskajā zonā]] [[Ziemeļu priekšpilsēta (Liepāja)|Liepājas Ziemeļu priekšpilsētā]]. Uzņēmumu kopš 2018. gada pārvalda SIA ''European Lingerie Group'' un ''Helike Holdings OU'', patiesais labuma guvējs ir [[Igaunija]]s uzņēmējs Indreks Rahumā (''Indrek Rahumaa'').<ref>[https://www.firmas.lv/profile/lauma-fabrics-liepajas-specialas-ekonomiskas-zonas-sia/42103036112 firmas.lv]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Melilotus officinalis kz1.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Melilotus
| ģints_lv = Amoliņš
| suga_lv = Ārstniecības amoliņš
| suga = Melilotus officinalis
| binomial = Melilotus officinalis
| autors = (L.) Pall.
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Ārstniecības amoliņš''' (''Melilotus officinalis'') ir augu suga [[Amoliņi|amoliņu]] ģintī. Tā ir plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], kā arī ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug nezālienēs, ceļmalās, karjeros, arī kā [[Nezāles|nezāle]] [[Tīrums|tīrumos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/melilotus-officinalis-l-pall/|title=ārstniecības amoliņš - Melilotus officinalis (L.) Pall. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-22}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Barbados''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Barbadosa
|            valsts_nosaukums = Barbados
|               karoga_attēls = Flag of Barbados.svg
|            karoga_nosaukums = Barbadosas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Barbados (2).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Barbadosas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = "Pride and Industry"
|                valsts_himna = ''[[In Plenty and In Time of Need]]''
|               kartes_attēls = BRB orthographic.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bridžtauna]]
| latd= 13 | latm= 00 | latNS= N | longd= 59 | longm= 32 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Barbadosas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Sandra Meisone]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Barbadosas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Mia Motlija]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Barbadosas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1966|11|30}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Republika]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|2021|11|30}}
|                 platība_km2 = 439
|               platība_rangs = 183.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 287 025
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 181.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 660
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 15.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 4,663 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 16,669
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 73.
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,814
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 58.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Barbadosas dolārs]]
|                valūtas_kods = BBD
|                  laika_zona =	UTC−4 (AST)
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bb]]
|              tālsarunu_kods = 1 (+1-246)
|                iso_kods_num = 052
|              iso_kods_alfa2 = BB
|              iso_kods_alfa3 = BRB
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''Angļu parks''' ({{val|de|Englischer Garten}}) [[Minhene|Minhenē]] ir viens no lielākajiem pilsētas [[parks|parkiem]] pasaulē. Tas aizņem vairāk nekā 3,7 [[kvadrātkilometrs|km²]] lielu platību, bet parka garums ir 5,5 [[kilometrs|kilometri]] (no Minhenes centra līdz pat pilsētas ziemeļu nomalei). Parks tika izveidots [[1792]]. gadā. To izveidoja dārzu arhitekts [[Frīdrihs Ludvigs Škels]]. Savu nosaukumu parks ir ieguvis tādēļ, ka parks tika izveidots angļu ainavu parku stilā, t.i., maksimāli tiecoties uz [[daba|dabiskumu]]. Angļu parks bija viens no pirmajiem parkiem Eiropā, kas bija pieejams visām ļaužu masām.

sentences: '''Rīgas Starptautiskais kino festivāls''' (RigaIFF) tiek rīkots kopš 2014. gada. Kinofestivālā tiek rādītas gan Latvijas, gan ārzemju filmas. 2014. gadā pasākums notika Eiropas kultūras galvaspilsētas projekta "[[Rīga 2014]]" ietvaros. Kopš 2015. gada festivāls ik gadu notiek rudenī — oktobrī.

sentences: '''Valūtas tirgus''' ir [[tirgus]], kur viena [[valūta]] tiek apmainīta pret otru. Tas sevī ietver tirdzniecību starp vislielākajām pasaules bankām, [[centrālā banka|centrālajām bankām]], valūtas spekulantiem, starptautiskajiem uzņēmumiem, [[valdība|valdībām]] kā arī citiem finanšu tirgiem un institūcijām. Tirgošanās valūtas tirgos visā pasaulē šobrīd ir ap 2 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] dienā.{{nepieciešama atsauce}} Individuālie spekulanti šajā tirgū šobrīd aizņem ļoti mazu daļu un var tikai piedalīties netieši — izmantojot brokerus vai bankas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Radiohead
|Attēls           = Radiohead.jpg
|Att_izm          = 250 px
|Apraksts         = No kreisās: Toms Jorks, Džonijs Grīnvuds, Kolins Grīnvuds, Eds Obraiens un Fils Selvejs
|Fons             = grupa
|Vieta            = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Abingdona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Žanrs            = [[alternatīvais roks]]
[[eksperimentālais roks]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Gadi             = 1985-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[XL Recordings|XL]], [[TBD Records|TBD]],
[[Parlophone]], [[Capitol Records|Capitol]]
|Mlapa            = [http://www.radiohead.com radiohead.com]
|Dalībnieki       = [[Kolins Grīnvuds]]
[[Džonijs Grīnvuds]]
[[Eds Obraiens]]
[[Fils Selvejs]]
[[Toms Jorks]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Urechiscaupo.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Urechis caupo}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Echiura
| tips_lv =Ehiūri
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Echiuridae}}
* {{TaksoSaite|Urechidae}}
* {{TaksoSaite|Thalassematidae}}
* {{TaksoSaite|Ikedidae}}
* {{TaksoSaite|Bonellidae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ehiūri''' (''Echiura, syn. Echiurida'') ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]]. Tas apvieno nelielu [[jūra]]s [[Tārpi|tārpu]] grupu, kas agrāk tika uzskatīta par [[Posmtārpi|posmtārpu]] tipa [[Klase (bioloģija)|klasi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Lielupe (nozīmju atdalīšana)|Lielupe}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Lielupe
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Lielupes stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Lielupes stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1913
| citi_nosaukumi      = Buļļi, Bullen
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 56.30 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 52 | longs = 10.86 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (2 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Bulduri (stacija)|Bulduri]] (1 km)
[[Dzintari (stacija)|Dzintari]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 19
}}

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zvērinātie
| operators =
| attēls = Runaway jury.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Gērijs Fleders]]
| producents = * Gērijs Fleders
* Kristofers Mankevics
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * Braiens Kopelmans
* Deivids Leviens
* Riks Klīvlends
* Metjū Čepmens
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Runaway Jury''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|17}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|80,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl946832897/|title=
Runaway Jury |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zvērinātie"''' ({{Val|en|Runaway Jury}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Gērijs Fleders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Džīns Hekmens]], [[Dastins Hofmans]] un [[Reičela Vaisa]]. Filma balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1996. gada romānu ''The Runaway Jury''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Fisher (animal).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes pennanti
| suga_lv = Zivju cauna
| izplatība =

sentences: '''Deju mūzika''' ir [[mūzika]], kura ir speciāli radīta, kā [[deja]]s [[pavadījums]]. Tā var būt atsevišķa muzikāla darba formā vai arī, kā daļa no muzikālas [[aranžija]]s. Deju mūziku sīkāk iedala divos veidos: "[[dzīvā mūzika]]" un "ierakstītā mūzika"; galvenā šo veidu atšķirība ir tāda, ka "dzīvo mūziku" uz vietas izpilda kāda noteikta izpildītāju grupa: [[solists]], [[duets]], [[trio]] u.t.t. 20. gadsimta 70. gados parādījās "[[Disko]]" deju [[mūzikas žanrs]], kurš šādi tika nodēvēts, jo "Disko" mūzika tika izpildīta vai atskaņota [[diskotēka|diskotēkās]]. 20. gadsimta 80. gados sāka attīstīties [[elektroniskā deju mūzika]].  Aptuveni 20. gadsimta 90. gados no deju mūzikas atdalījās "[[tehno]]" mūzika.<ref>http://www.soundonsound.com/sos/oct09/articles/classictracks_1009.htm</ref>

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''B-17 Flying Fortress''
|attēls               =
|paraksts             = B-17E modeļa lidmašīna
|tips                 = [[bumbvedējs]]
|valsts               = {{USA}}
|ražotājs             = ''[[Boeing]]'', {{flaga|ASV}}
|dizaineris           = Edvards Velss
Gifords Emerijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1935|7|28}}<ref>https://web.archive.org/web/20061208181449/http://www.boeing.com/history/chronology/chron04.html</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   = 1968
|status               = Vairs netiek izmantots
|primārais lietotājs  =  [[Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[ASV Armijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1936–1945
|skaits               = 12 731<ref>Angelucci, Enzo and Paolo Matricardi. Combat Aircraft of World War II, 1940–1941. Westoning, Bedfordshire, UK: Military Press, 1988. ISBN 978-0-517-64179-8.</ref>
|izmaksas             = [[US$]] 238 329<ref>Bowers, Peter M. Fortress in the Sky (неопр.). — Granada Hills, California: Sentry Books Inc., 1976. — ISBN 0-913194-04-2.</ref>
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
Boeing XB-38 Flying Fortress
Boeing YB-40 Flying Fortress
Boeing C-108 Flying Fortress
}}
'''B-17 Flying Fortress''' bija pirmais amerikāņu sērijveida smagais četru dzinēju [[bumbvedējs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Smagā ūdens molekulas modelis
|       citi nosaukumi = deitērija oksīds
|           CAS numurs = 7732-20-0
|      ķīmiskā formula = D2O
|              molmasa = 20,04
|              blīvums = 1104,2
|  kušanas temperatūra = 3,81 °C
| viršanas temperatūra = 101,43 °C
| šķīdība ūdenī        = ar parasto ūdeni
jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lauva
| abbreviation = Leo
| name_latin = Leo
| RA = 11
| dec = +15
| areatotal = 947
| arearank = 12. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Reguls
| starmagnitude = 1,4
| neareststarname = ''Wolf 359''
| stardistance = 7,78
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =[[Leonīdas]]
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Mazais Lauva]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hutchinsoniella macracantha (YPM IZ 003617.CR) 001.jpeg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Hutchinsoniella macracantha}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Cephalocarida
| klase_lv =Cefalokarīdas
| sinonīmi =
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Chiltoniella}}
* {{TaksoSaite|Hampsonellus}}
* {{TaksoSaite|Hutchinsoniella}}
* {{TaksoSaite|Lightiella}}
* {{TaksoSaite|Sandersiella}}
| kategorijas =nē
}}
'''Cefalokarīdas''' (''Cephalocarida'') ir sīku un primitīvu jūras [[Vēžveidīgie|vēžveidīgo]] [[Klase (bioloģija)|klase]], kurai pašlaik ir zināmas 12 sugas. Pirmo reizi tās 1955. gadā aprakstīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zoologs [[Hovards Laurenss Sanderss]] no ASV [[Longailenda]]s līča [[Dūņas|dūņainās]] grunts, taču vēlāk šīs klases pārstāvji tika atrasti arī [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu un dienvidu reģionos, bet nesen pat [[Vidusjūra|Vidusjūrā]]. Šie vēžveidīgie ir konstatēti dziļumos no [[sublitorāle]]s līdz [[batiāle]]i. [[Fosilijas|Fosilās]] formas nav konstatētas.

sentences:
(''Anthericum liliago'', [[liliju dzimta|liliju dz.]]),
''[[Oxalis pes-caprae]]'' ([[zaķskābeņu dzimta|zaķskābeņu dz.]]),
[[oleandrs|parastais oleandrs]] (''Nerium oleander'', [[oleandru dzimta|oleandru dz.]]).
Otrā rinda:
[[spraišļu lantāna]] (''Lantana camara'', [[verbēnu dzimta|verbēnu dz.]]),
[[tīruma pavirza]] (''Anagallis arvensis'', [[prīmulu dzimta|prīmulu dz.]]),
''[[Verbascum sinuatum]]'' ([[cūknātru dzimta|cūknātru dz.]]).
Trešā rinda:
[[meža malva]] (''Malva sylvestris'', ([[malvu dzimta|malvu dz.]]),
''[[Scolymus hispanicum]]'' ([[kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dz.]]),
''[[Erodium malacoides]]'' ([[gandreņu dzimta|gandreņu dz.]]).
Ceturtā rinda:
[[tīruma tītenis]] (''Convolvulus arvensis'', [[tīteņu dzimta|tīteņu dz.]]),
''[[Hebe x franciscana]]'' ([[ceļteku dzimta|ceļteku dz.]]),
[[Etiopijas dižkalla]] (''Zantedeschia aethiopica'', [[ārumu dzimta|ārumu dz.]])]]
'''Zieds''' ir [[segsēkļi|segsēkļu]] dzimumvairošanās orgāns, kura funkcija ir pēc apputeksnēšanās ražot [[sēkla]]s. Ziediem izšķir vairākas daļas: [[ziedkāts|ziedkātu]], [[ziedgultnis|ziedgultni]], [[apziednis|apziedni]], [[androceja|androceju]] un [[ginecejs|gineceju]].<ref name="rokasgrāmata1"/> Ziedi galvenokārt atšķiras pēc veida, izmēra un krāsas. Dažiem ziedaugiem ziedi aug uz atsevišķiem kātiem, bet vairumam tie atrodas uz viena kāta un veido ziedkopas. Pēc tā, kāds ir ziedkopu sazarojums, ziedkopas iedala cimozajās jeb simpodiālajās ziedkopās un racemozajās jeb monopodiālajās ziedkopās.<ref name="rokasgrāmata2"/> Sinonīms vārdam "zieds" ir '''puķe''', lai gan precīzāk ar šo apzīmējumu apzīmē ziedu ar [[stumbrs|kātu]] un [[lapas|lapām]].

sentences:
ir tipiski zālēdāji]]
'''Zālēdāji''' ir [[organisms|organismi]], kas anatomiski un fizioloģiski ir pielāgoti uzturā lietot [[augi|augu]] pasaules [[barība|barību]]. Šo terminu visbiežāk attiecina uz [[dzīvnieki]]em. Zālēdāji var būt dažādi dzīvnieki, sākot ar [[kukaiņi]]em un beidzot ar tādiem lieliem zīdītājiem kā [[ziloņi]]em. Zālēdājus sauc arī par '''fitofāgiem''' ({{val-el|φυτόν}}, ''phuton'' — ‘augs’; {{gree|φαγεῖν}}, ''phagein'' — ‘ēst’). [[Barības ķēde|Barības ķēdē]] zālēdāji atrodas zem [[visēdāji]]em un [[gaļēdāji]]em.

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlija Peresiļda
|     vārds_orig = ''Юлия Пересильд''
|         attēls = Юлия Пересильд 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = J. Peresiļda 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Pleskava]], {{USSR}} (tagad {{RUS}})
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|        tautība = [[Krievi|krievs]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 meitas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|   nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts|kosmiskā lidojuma dalībnieks]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks = 11 d 16 h 13 min
| kos_iesaukums = 2021. gads
| kos_misija =
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-19]]''↑, ''[[Sojuz MS-18]]''↓
}}
}}
'''Jūlija Peresiļda''' (''Юлия Сергеевна Пересильд'', dzimusi {{dat|1984|9|5}}) ir [[Krievija]]s teātra un kino [[aktieris|aktrise]], [[kosmonauts|kosmonaute]]. 2018. gadā viņa ieguva Krievijas Federācijas nopelniem bagātās aktrises goda nosaukumu. Peresiļda ir Maskavas drāmas teātra Mazās Bronnajas ielā vadošā aktrise.
2021. gada oktobrī viņa kosmosa kuģī ''[[Sojuz MS-19]]'' devās kosmosā, lai piedalītos filmas "[[Izsaukums (filma)|Izsaukums]]" uzņemšanā.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|federālo zemi|Brēmene (federālā zeme)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Brēmene
 | official_name            = ''Stadtgemeinde Bremen''
 | image_skyline            = Weserhb.jpg
 | image_caption            = [[Vēzere]]s upe Brēmenē
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
| latd  = 53| latm  = 05| lats  = | latNS  = N
| longd = 8| longm = 48| longs = | longEW = E
 | image_shield             = Bremen Wappen(Mittel).svg
 | population         = 546 428
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = no 788.g
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        =[[Brēmene (federālā zeme)|Brēmene]]
 | elevation_m              = 11,5
 | area_total_km2           = 326,72 kvadrātkilometri
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 28001 - 28779
 | website                  = http://www.bremen.de
}}
'''Brēmene''' ({{val-de|Bremen}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ˈbʁeːmən]]]}}) ir sena ostas pilsēta [[Vācija|Vācijā]] [[Vēzere]]s upes grīvā, netālu no tās ietekas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Kopā ar [[Brēmerhāfene|Brēmerhāfeni]] veido atsevišķu [[Brēmene (federālā zeme)|Brēmenes]] [[Vācijas federālās zemes|federālo zemi]].

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Māra Plotniece |     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1967-1993),
[[Rīga]], Latvijas Vides aģentūra<ref name="meteo.lv">{{Cite web|url=https://www.meteo.lv/|title=Page redirect|website=www.meteo.lv}}</ref> (1993-2009)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Jauno tehnoloģiju ieviešana augu ģeogrāfijas izpētē un dabas aizsardzības administrēšanā
}}
'''Mg. biol. Māra Plotniece''', dzimusi '''Kope''' (1944) ir latviešu [[biologs|bioloģe]], [[botāniķis|botāniķe]]. Specializējusies augu taksonomijā, ģeogrāfijā un jauno tehnoloģiju ieviešanā datu apstrādei augu ģeogrāfijas izpētei un dabas aizsardzības administrēšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-nonāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)7CH3
|molmasa=128,2
|blīvums=718
|kušanas temperatūra=−53 °C
|viršanas temperatūra=151 °C
}}

sentences:
'''Lombardi''' var būt:
* [[Viljams Lombardi]], ASV šahists (1937-2017),
* [[Vinss Lombardi]], ASV amerikāņu futbola treneris (1913-1970).

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Rešons
|attēls                 = Rushon Airgate.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Rešona grēdas ainava
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =50 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Pathors]]
|augstums               = 6080
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Rešons''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Рӯшон}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|611|Rušanas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva dienvidrietumos, stiepjas 120 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Atrodas starp [[Bartanga]]s ieleju ziemeļos un [[Gunda]]s ieleju dienvidos; austrumos robežojas ar [[Ziemeļaličuras grēda|Ziemeļaličuras grēdu]], rietumos stiepjas līdz [[Pandža]]s ielejai. Augstākā virsotne ir [[Pathors]] (6080 m) grēdas vidusdaļā. Grēda veidota no granītoīdiem, slānekļiem, kvarcītiem, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, gneisiem. Alpīnās reljefa formas, lejasdaļā kalnu tuksnesis, subtropu stepes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gothelfs Lindners
|     vārds_orig = ''Johann Gotthelf Lindner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Štolpa]] [[Pomerānija]] (tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1776
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = pedagogs un rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Johans Gothelfs Lindners''' ({{val|de|Johann Gotthelf Lindner}}, 1729-1776) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] [[vācieši|vācu]] pedagogs un rakstnieks. [[Rīgas Domskola]]s rektors un inspektors (1755—1766), vēlāk [[Kēnigsberga]]s universitātes profesors (1766—1776).

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Redirected: Nacionālā ķeza
|    oriģinālnos = ''Redirected''
|         attēls = Redirected Film Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Komēdija]], [[asa sižeta filma]]
|       režisors = [[Emilis Velīvis]]
|     producents = * [[Daiva Jovaišiene]]
* [[Asta Liukaite]]
* [[Andris Paulavičis]]
* [[Donats Šimukausks]]
|      scenārijs =  * [[Jons Baņis]]
* [[Luiss Britnels]]
* Emīls Velīvs
| galvenajās lomās         = * [[Vinnijs Džonss]]
* [[Skots Viljamss]]
* [[Džils Darnels]]
* [[Olivers Džeksons]]
* [[Entonijs Strečens]]
* [[Mindaugs Papinigs]]
* [[Džeks Kūpers]]
* [[Artūrs Smoļaņinovs]]
|         mūzika = * [[Paulis Kilbausks]]
* [[Doms Strupinsks]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = * ''Kinokultas''
* ''Wellington Films''
|    izplatītājs = ''Koch Film''
|       izdošana = * {{Filmas datums|2014|1|10|}} ([[Lietuva]])
* {{Filmas datums|2014|11|13|}} ([[Apvienotā Karaliste]])
|         ilgums = 99 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/redirected-film|title=REDIRECTED|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2018|12|16||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305141315/http://www.bbfc.co.uk/releases/redirected-film}}</ref>
|         valsts = * {{GBR}}
{{LTU}}
|         valoda = angļu, lietuviešu, krievu, poļu
|        budžets = {{US$|2 miljoni}}
|       ienākumi = {{US$|1,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/news/gangster-comedy-redirected-breaks-box-692162|title=Gangster Comedy 'Redirected' Breaks Box Office Records in Lithuania|publisher=hollywoodreporter.com|accessdate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 2275946
}}
'''"Redirected: Nacionālā ķeza"''' ({{val|en|Redirected}}) ir 2014. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Lietuva]]s kopražojuma filma, kuras režisors ir [[Emilis Velīvis]]. Galvenās lomas tajā atveido [[Vinnijs Džonss]], [[Skots Viljamss]], [[Džils Darnels]], [[Olivers Džeksons]], [[Entonijs Strečens]], [[Mindaugs Papinigs]], [[Džeks Kūpers]] un [[Artūrs Smoļaņinovs]]. Filmas pirmizrāde notika 2014. gada 10. janvārī [[Lietuva|Lietuvā]]. Filma ir stāsts par četriem angļiem, kas liktenīgas sagadīšanās rezultātā nonāk Lietuvā un ir spiesti meklēt atpakaļceļu mājup.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color    = #5B0CB9
| nos         = ''Fiorentina''
| logo        =
| pilns       = ''Associazione Calcio Firenze
Fiorentina SpA''<ref name="fiorentina_society">{{Tīmekļa atsauce|url=http://it.violachannel.tv/organigramma.html|publisher=ACF Fiorentina|title=Organigramma|language=Italian|accessdate=2009-11-29|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090428032254/http://it.violachannel.tv/organigramma.html|archivedate=2009-04-28}}</ref><ref name="fiorentina_society_legacalcio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lega-calcio.it/it/Serie-A-TIM/Squadre/Fiorentina/Squadra.page|publisher=Lega Calcio|title=Fiorentina|language=Italian|accessdate=2009-02-18|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090225024314/http://www.lega-calcio.it/it/Serie-A-TIM/Squadre/Fiorentina/Squadra.page|archivedate=2009-02-25}}</ref>
| iesauka     = ''Viola'' (Violetie), ''Gigliati'' (Lilijas)
| shortname   =
| pilsēta     = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dib         = 1926
| dib_mēn     = 8
| dib_dat     = 26
| dib_com     = (AC Fiorentina)
2002. gadā (ACF Fiorentina)
| stad        = [[Artēmio Franki stadions]]
| ietilp      = 47 282
| prez        = {{flaga|Itālija}} Roko Kommiso
| tren        = {{flaga|Itālija}} [[Vinčenco Italjāno]]
| līga        = [[Itālijas futbola čempionāta A sērija|Itālijas A sērija]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Itālijas futbola čempionāta A sērijas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 8. vieta
|pattern_la1        = _fiorentina2021H
|pattern_b1         = _fiorentina2021H
|pattern_ra1        = _fiorentina2021H
|pattern_sh1        = _fiorentina2021H
|pattern_so1        = _fiorentina2021H
|leftarm1           = 4C1D84
|body1              = 4C1D84
|rightarm1          = 4C1D84
|shorts1            = 4C1D84
|socks1             = 4C1D84
|pattern_la2        = _fiorentina2021A
|pattern_b2         = _fiorentina2021A
|pattern_ra2        = _fiorentina2021A
|pattern_sh2        = _fiorentina2021A
|pattern_so2        = _fiorentina2021A
|leftarm2           = FFFFFF
|body2              = FFFFFF
|rightarm2          = FFFFFF
|shorts2            = FFFFFF
|socks2             = FFFFFF
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rietumu Capital Centre
|alternat nosaukums     = Rietumu Bankas centrālais birojs
|attēls                 =
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 52| latNS =N
|longd = 24| longm = 07| longs = 18| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}
|adrese                 = Vesetas ielā 7
|apkaime                = [[Skanste]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = 2005.—2008.
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2008
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = biroju komplekss
|antena spice           =
|jumts                  = 66,90
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 20
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Viktors Valgums<br />Uldis Bērziņš
|arhit birojs           = Zenico projekts
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = AS "Rietumu Banka"
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 243731
|areja saite            =
}}
'''''Rietumu Capital Centre''''' ir biroju [[augstceltne]] [[Rīga|Rīgā]], [[Skanste]]s apkaimē, pirmais augstākās kategorijas jeb A+++ klases biroju komplekss Latvijā. Augstceltnē atrodas [[Rietumu banka]]s centrālais birojs. Augstceltne atrodas Rīgā, [[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas ielā]] 7. Rietumu Bankas centrālo biroju ir projektējis Latvijas arhitektu birojs "Zenico projekts", projekta autori ir Viktors Valgums un Uldis Bērziņš. Biroja kompleksa kopējais augstums ir 66,9 metri, kas tādējādi to padara par vienu augstākajām ēkām Rīgā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: {{Commonscat|Victims of aviation accidents or incidents}}

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti|Szederes]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons|Szederes]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiers Prinšteins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Myer Prinstein''
 |              attēls = Prinstein cropped.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|22}}
 |             dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Ščučina|td=Polija}}
 |             mir_dat = {{dat|1925|3|10}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]]) un ''[[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]''
 |          os_medaļas = 4 (3 zelta un 1 sudraba) + ''1 zelta (1906 (neof.)''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[Starptautiskā ebreju sporta slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver       | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 1089
|lv = Tūkstoš astoņdesmit deviņi
}}
1089 ir kārtas skaitlis starp 1088 un 1090. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 441. Tam piemīt šādas īpašības:

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Telenor ASA''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1855. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Fornebu]]
| location_country = {{NOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.telenor.com telenor.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Telenor ASA''''' ir [[Norvēģija]]s [[telesakari|telesakaru]] uzņēmumu grupa. Galvenais birojs atrodas [[Fornebu]], galvaspilsētas [[Oslo]] tuvumā.

Grupa darbojas fiksēto un mobilo sakaru jomā, ir [[internets|interneta]] pakalpojumu sniedzējs, darbojas televīzijas retranslācijas jomā. Tai pieder vairāki [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņi]] ''Thor''. ''Telenor'' ģeogrāfiski aptver Skandināvijas un Āzijas valstis.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Birmingemas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Chads_Cathedral_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Birmingemas katoļu katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Birmingemas katoļu katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.4855
| longd                 = -1.8986
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Birmingema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogestess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1839. gads
| year_completed        = 1841. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Birmingemas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1138085"
}
</mapframe>
'''Svētā Čeda Metropoles Katedrāles baznīca un bazilika''', saukta arī '''Svētā Čeda katedrāle''' ({{val|en|Metropolitan Cathedral Church and Basilica of Saint Chad}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Rietummidlendas grāfiste]]s [[Birmingema]]s pilsētā. 19. gadsimta vidū celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Birmingemas arhidiecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Parīzes laukums''' ({{val|de|Pariser Platz}}) ir laukums [[Berlīne]]s vēsturiskajā centrā, [[Vācija|Vācijā]], kas atrodas pie [[Brandenburgas vārti]]em.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kongurs
| Photo           = Kongur south.jpg
| Paraksts        = Kongura dienvidu nogāze
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=35|lats=38|latNS=N
| longd=75|longm=18|longs=48|longEW=E
| Augstums        = 7719
| Relatīvais_augstums  = 3585
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1981}}
}}
'''Kongurs''' ({{val|ug|قوڭۇر تاغ}}, ''Qongur Tagh''; {{val|zh|公格尔峰}}, ''Gōnggé'ěr Fēng'') ir kalnu masīvs [[kašgārijas grēda|Kašgārijas grēdā]] [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|373}}</ref> Masīvā ir divas virsotnes: 7719 m augstais Kongurs un 7530 m augstais [[Kongurtibe]]; virsotnes atrodas 10 km viena no otras un tās atdala 6750 m augsta [[sedliene]]. Kašgārijas grēda tiek pieskaitīta kā [[Pamirs|Pamira]], tā [[Kuņluņs|Kuņluņa]] kalnu sistēmām un abos gadījumos Kongurs ir to augstākā virsotne. Kalns veidots no [[gneiss|gneisiem]] un [[granīts|granītiem]]. Plašs apledojums; ziemeļu nogāzē šļūdoņi noslīd līdz {{nobr|3800 m}} vjl, dienvidu — līdz {{nobr|4500 m}}.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = Itāļi
(''italiani'')
| pārstāvji =

[[Galileo Galilejs]]	[[Mikelandželo]]	[[Leonardo da Vinči]]	[[Alesandro Volta]]

[[Guljelmo Markoni]]	[[Marija Montesori]]	[[Marija Gaetana Agnesi]]	[[Džordāno Bruno]]

| population = aptuveni '''120—140 miljoni'''
2,11% no visiem pasaules iedzīvotājiem
| region1 = {{flagicon|Italy}} [[Itālija]]
| pop1 = 56 miljoni
| ref1 =
| region2 = {{flagicon|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop2 = 25 miljoni
| ref2 =
| region3 = {{flagicon|Argentina}} [[Argentīna]]
| pop3 = 20 miljoni
| ref3 =
| region4 = {{flagicon|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pop4 = 17,8 miljoni
| ref4 =
| region5 = {{flagicon|France}} [[Francija]]
| pop5 = 1,5 miljoni
| ref5 =
| region6 = {{flagicon|Uruguay}} [[Urugvaja]]
| pop6 = 1,5 miljoni
| ref6 =
| region7 = {{flagicon|Canada}} [[Kanāda]]
| pop7 = 1 445 335
| ref7 =
| region8 = {{flagicon|Australia}} [[Austrālija]]
| pop8 = 852 418
| ref8 =
| region9 = {{flagicon|Switzerland}} [[Šveice]]
| pop9 = 750 000
| ref9 =
| region10 = {{flagicon|Venezuela}} [[Venecuēla]]
| pop10 = 700 000
| ref10 =
| region11 = {{flagicon|Germany}} [[Vācija]]
| pop11 = 611 000
| ref11 =
| region12 = {{flagicon|Chile}} [[Čīle]]
| pop12 = 600 000
| ref12 =
| region13 = {{flagicon|Belgium}} [[Beļģija]]
| pop13 = 171 918
| ref13 =
| region14 = {{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
| pop14 = 133 000
| ref14 =
| region15 = {{flagicon|Costa Rica}} [[Kostarika]]
| pop15 = 122 500
| ref15 =
| region16 =
| pop16 =
| ref16 =
| region17 = {{flagicon|Paraguay}} [[Paragvaja]]
| pop17 = 100 000
| ref17 =
| region18 = {{flagicon|Spain}} [[Spānija]]
| pop18 = 95 337
| ref18 =
| region19 = {{flagicon|South Africa}} [[Dienvidāfrikas Republika|Dienvidāfrika]]
| pop19 = 35 000
| ref19 =
| region20 = {{flagicon|Cuba}} [[Kuba]]
| pop20 = 33 245
| ref20 =
| region21 = {{flagicon|San Marino}} [[Sanmarīno]]
| pop21 = 28,000|ref21
| region22 = {{flagicon|Luxembourg}} [[Luksemburga]]
| pop22 = 20 000
| ref22 =
| region23 = {{flagicon|Croatia}} [[Horvātija]]
| pop23 = 19 636
| ref23 =
| languages = [[itāļu valoda|itāļu]]
| religions = galvenokārt [[Romas Katoļu Baznīca|Romas katoļi]]
| related = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[franči]], [[rumāņi]], [[korsikāņi]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Saulkrastu novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Sintētiska valoda''' ir [[valoda]], kas apvieno vairākas [[morfēma]]s, lai izveidotu vārdu.<ref>{{tz|LLVV|'''Sintētiska forma''' — gramatiskā forma, kurā, formas celmam saistoties ar vienu vai vairākiem formveidošanas [[afikss|afiksiem]], izteiktas vairākas gramatiskās nozīmes.|sintētisks}}</ref> Sintētisko valodu pretstats ir [[analītiska valoda]] (izolējoša valoda), kur ir tendence uz vienu zilbi gariem vārdiem. Nav iespējams novilkt striktas robežas starp sintētiskām un analītiskām valodām.

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Atlantijas okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
'
''Biodegviela''' ir [[degviela]], kas tiek ražota no [[atjaunīgie resursi|atjaunīgajiem resursiem]], tādiem kā [[biomasa]], augu eļļas, kā arī ražošanā izmantoti sadzīves un rūpniecības [[atkritumi]]. Biodegviela tiek uzskatīta kā neitrāla attiecībā uz [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] emisijām, kas rodas, [[kurināmais|degvielu]] sadedzinot. To līdzsvaro augi, jo tie augot absorbē oglekļa dioksīdu. Biodegvielu biežāk izmanto kā piedevu uz naftas bāzes radītai degvielai, lai samazinātu kaitīgo gāzu emisijas. Biomasas krājumu apjoms uz Zemes tiek vērtēts ap 18{{E|11}} tonnām. Ar šādu biomasas [[enerģija|enerģiju]] iespējams segt tikai nelielu daļu no [[Enerģētika|enerģētikas]] pieprasījuma globālā griezumā. Augu biomasas izmantošana varētu palīdzēt risināt svarīgas problēmas, kas saistītas ar apkārtējās vides saudzēšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telma un Luīze
| attēls                   = Thelma & Louise poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Thelma & Louise''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* Ridlijs Skots
* [[Mimija Polka Gitlina]]
| scenārija autors         = [[Kalija Kuri]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Percy Main Productions]]''
* ''[[Star Partners III Ltd.]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''Metro-Goldwyn-Mayer''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1991|5|20|Kannu filmu festivāls|1991|5|24|ASV|}}
| ilgums                   = 124 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/thelma-louise-1991|title=Thelma & Louise|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelmaandlouise.htm|title=Thelma & Louise (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Telma un Luīze"''' ({{val|en|Thelma & Louise}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Džīna Deivisa]], [[Breds Pits]] un [[Hārvijs Keitels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums =
 | oriģinālnos =
 |      attēls =
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors =
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums =
 |      valsts =
 |      valoda =
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
</pre>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Anafilakse''' jeb '''anafilaktiskais šoks''' ir nopietna [[alerģiska reakcija]] ar ātru attīstīšanos un letālu iznākumu bez ātras palīdzības.<ref name="Sampson.etal2005"/><ref name="Tintinalli2010"/> Anafilakse izpaužas ar vairākiem simptomiem [[Nieze|niezošiem]] [[izsitumi]]em, [[Kakls|kakla]] [[Tūska|pietūkumu]] un [[Hipotensija|hipotensiju]] (zemu asinsspiedienu). Parasti anafilaksi izraisa kukaiņu kodiens, uzturs un ārstnieciski līdzekļi.

sentences:
{{Coord|40|43|48|N|73|59|42|W|type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Ņujorkas Universitāte
|image = [[File:New York University Seal.svg|200px|center]]
|motto = ''Perstare et praestare''
|established = 1831<ref name="About NYU">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about.html |title=About NYU |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|type = Privāta<ref name="About NYU" />
|calendar = Semestris<ref name="About NYU" />
|endowment = {{ASV dolārs|2,755 miljardi}} (2012)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |format=PDF |page=2 |year=2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |accessdate=February 1, 2013 |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|staff = 2242<ref name="Common Data Set 2012-2013">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/ir/pdf/cds/CDS_2012-2013.pdf |title=Common Data Set 2012-2013 |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=Institutional Research and Program Evaluation |publisher=New York University |accessdate=October 31, 2013}}</ref><ref>The total number of administration staff listed here refers to the total number of employees in office and administrative support occupations at the Washington Square and School of Medicine campuses only.</ref>
|faculty = 6564<ref name="Common Data Set 2012-2013" />
|chairman = [[Martins Liptons]]<ref name="Board of Trustees">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/leadership-university-administration/board-of-trustees.html |title=Board of Trustees |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|president = [[Džons Sekstons]]<ref name="Leadership & University Administration">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/leadership-university-administration.html |title=Leadership & University Administration |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|students = 50 917<ref name="Fast Facts">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/news-publications/nyu-facts/fast-facts.html |title=Fast Facts |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher = New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|undergrad = 19 401<ref name="Fast Facts" />
|postgrad = 18 990<ref name="Fast Facts" />
|profess = 3428{{citation needed|date=August 2013}}
|residents = 12 000{{citation needed|date=August 2013}}
|alumni = 350 000{{citation needed|date=August 2013}}
|city = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|campus =
|athletics =
|website = [http://www.nyu.edu/ NYU.edu]
|logo = [[File:NYU logo.svg|220px]]
|colors = Violeta {{color box|#57068C}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Walsh''''' var būt:

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dosona sala
|attēls              = Dawson Island West.jpg
|attēla paraksts     = Dosona salas rietumu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Dawson''
|izvietojums         = [[Magelāna šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=58|lats= |latNS=S
|longd=70|longm= 35|longs= |longEW=W
|platība             = 1290
|garums              = 82
|platums             = 36
|krasta līnija       = 285
|augstākais kalns    =
|augstums            = 975
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 415
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Puertoherisa
|piezīme =
}}
'''Dosona sala''' ({{val-es|Isla Dawson}}) ir [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Tafelbērhs
| Nosaukums2           = ''Tafelberg''
| Photo                = Table Mountain DanieVDM.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Dienvidāfrika
| plat_d = 33 | plat_m  = 57 | plat_s = 26.33 | plat_NS = S
| gar_d  = 18 | gar_m   = 24 | gar_s  = 11.19 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = y
| Augstums             = 1084,6
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta      = {{flag|DĀR}}
}}
'''Tafelbērhs''' ({{val|af|Tafelberg}}) ir kalns ar plakanu virsotni, kas atrodas netālu no [[Keiptauna]]s [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].

sentences:
]]
'''[[Nobela prēmija ekonomikā]]''', oficiāli zināma arī kā '''Zviedrijas Riksbankas prēmija ekonomikas zinātnēs [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] piemiņai''' ({{val|sv|Sveriges riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne}}), no [[1969]]. gada tiek piešķirta katru gadu. To pasniedz [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija]] pētniekiem ekonomikas jomā.<ref name="NobelPrizeSelectionProcess">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|title=Nomination and Selection of the Laureates in Economics|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080715233344/http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|archivedate=2008-07-15}}</ref> Pirmā prēmija tika pasniegta [[1969]]. gadā norvēģim [[Ragnārs Frišs|Ragnāram Frišam]] un nīderlandietim [[Jans Tinbergens|Janam Tinbergenam]].<ref name="Winners1969">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/economics/laureates/1969/|title=The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1969|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-14}}</ref> Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref name="NobelPrizeDescription">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/|title=The Nobel Prize|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15}}</ref> 1969. gadā [[Ragnārs Frišs]] un [[Jans Tinbergens]] kopā saņēma 375 000 [[Zviedrijas krona|SEK]] (kas pēc vērtības līdzinās 2 871 041 SEK 2007. gada decembrī). Nobela prēmija ekonomikā tiek pasniegta [[Stokholma|Stokholmā]] ikgadēja ceremonijā, kas notiek [[10. decembris|10. decembrī]] (Alfrēda Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = Nobel Foundation | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-07 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ekonomikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluilskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C8H8O2
|molmasa=136,15
|blīvums=1050 - 1060
|kušanas temperatūra=''o''-toluilskābei 105 °C
''m''-toluilskābei 108 - 110 °C
''p''-toluilskābei 177 - 180 °C
|viršanas temperatūra=''o''-toluilskābei 259 °C
''m''-toluilskābei 263 °C
''p''-toluilskābei 274 - 275 °C
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Čibi
 | native_name              = 赤壁
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            = Lushui River 1.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Lušui krastmala
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Hubei
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 29| latm  = 43| lats  = | latNS  = N
 | longd = 113| longm = 54| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Hubei]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Sjaņnina]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat =
 | parts_type               =
 | parts                    =
 | p1 =
 | area_total_km2           = 1723
 | area_urban_km2           = 51.2
 | elevation_m              = 67
 | population_total         = 478410
 | population_urban         = 202542
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_urban_km2 = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.chibi.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}
'''Čibi''' ({{val|zh|赤壁}}, {{zh-p|Chìbì}}) ir apriņķa līmeņa municipalitāte [[Ķīna]]s vidienē, [[Hubei]] provinces [[Sjaņnina]]s prefektūras līmeņa municipalitatē. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos [[Dzjanhaņas līdzenums|Dzjanhaņas līdzenuma]] malā. Dienviddaļa pauguraina, ziemeļdaļa — līdzenums ar vairākiem lieliem ezeriem. Robežojas ziemeļos ar [[Dzjaju apriņķis|Dzjaju apriņķi]], austrumos — ar [[Sjaņnina]]s urbāno centru Sjaņaņu, dienvidos — ar [[Čunjanas apriņķis|Čunjanas apriņķi]], bet rietumos — [[Hunaņa]]s provinci un [[Dzjindžou]] municipalitāti.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Volkswagen
| logo = Volkswagen logo 2019.svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Volkswagen.tif
| image_caption = Koģenerācijas stacija
| logo_size = 150
| fate =
| type = [[zīmols]]
| foundation = 1937. gada 28. maijā
| location_city = [[Volfsburga]]
| location_country = Vācija
| founder = [[Vācu Darbaspēka Fronte]]
| area_served = Globāli
| key_people = Ralfs Brandšteters (CEO, Volkswagen)<ref>[https://www.volkswagen-newsroom.com/en/press-releases/ralf-brandstaetter-to-lead-volkswagen-core-brand-in-future-6086 Ralf Brandstätter to lead Volkswagen core brand in future] on VW Group, 8 June 2020</ref><br/>[[Tomass Šēfers]] (CEO, Volkswagen Passenger Cars)
| industry = [[Autobūve]]
| revenue =
| revenue_year =
| profit =
| profit_year =
| num_employees =
| num_employees_year =
| parent = [[Volkswagen Group]]
| subsid =
| homepage = {{url|https://www.volkswagen.com|volkswagen.com}}
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Volkswagen''''' ([[abreviatūra]] — '''VW''') ir ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen Group]]'' piederoša automobiļu marka.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
]]
'''Gūtenberga [[bībele]]''' ir pirmā lielā [[grāmata]] Rietumos, kas tikusi iespiesta ar pārvietojamajiem metāla burtiem. [[Johans Gūtenbergs]] to izveidoja [[Mainca|Maincā]], [[Vācija|Vācijā]], 1450. gados. Bībele ir [[latīņu valoda|latīņu valodā]] [[Vulgāta]]s tulkojumā.

sentences:
]]
'''Sakausējums''' ir augstā [[temperatūra|temperatūrā]] iegūts makroskopiski viendabīgs divu vai vairāku izkausētu [[ķīmiskais elements|ķīmisku elementu]] [[maisījums]]. Parasti ar terminu ‘sakausējums’ saprot metāliskas dabas sakausējumus, tādēļ vismaz vienai sakausējuma sastāvdaļai jābūt [[metāli|metālam]]. Sakausējumos mēdz lietot tādus [[nemetāli|nemetālus]] kā [[ogleklis|oglekli]], [[silīcijs|silīciju]], [[bors|boru]]. Sakausējumu komponenti var būt ne tikai metāli vai citi elementi, bet arī [[ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], visbiežāk metālu [[karbīdi]], piemēram, [[volframa karbīds]]. [[Čuguns|Čuguna]] un daudzu [[tērauds|tēraudu]] sastāvā ir dzelzs karbīds jeb [[cementīts]]. Sakausējumus nevajadzētu jaukt ar [[intermetāliski savienojumi|intermetāliskiem savienojumiem]], kuriem ir noteikta [[stehiometrija]] un kristāliskā struktūra.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vīrs, vārdā Oto
 | oriģinālnos = ''A Man Called Otto''
 |      attēls = Virsvardaoto.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Marks Forsters]]
 |  producents = * Fredriks Vikstrēms Nikastro
* [[Rita Vilsone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Gērijs Gecmans]]
 |   scenārijs = [[Deivids Magī]]
 |     aktieri = * Toms Henkss
* [[Mariana Treviņo]]
* [[Reičela Kelere]]
* [[Manuels Garsija-Rulfo]]
* Trumens Henkss
* [[Maiks Bērbiglijs]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators = Matiass Kēnigsvaisers
 |     montāža = [[Mets Čese]]
 |     studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
* ''[[SF Studios]]''
* ''Artistic Films''
* ''[[Playtone]]''
* ''2DUX²''
* ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Big Indie''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|12|29}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|113,1 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Man Called Otto (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7405458/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|10|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Oto"''' ({{val|en|A Man Called Otto}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]], scenārija autors [[Deivids Magī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mariana Treviņo]], [[Reičela Kelere]] un [[Manuels Garsija-Rulfo]]. Šis ir 2015. gada Zviedrijas filmas "[[Vīrs, vārdā Ūve (filma)|Vīrs, vārdā Ūve]]" rīmeiks, kas balstīts uz [[Fredriks Bakmans|Fredrika Bakmana]] tāda paša nosaukuma 2012. gada romānu.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex caryophyllea Bovenden.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex caryophyllea|suga_lv=Pavasara grīslis|autors=Latourr.|binomial=Carex caryophyllea|sinonīmi=- Carex verna Chaix;
- Carex ruthenica V.I.Krecz.}}'''Pavasara grīslis''' ({{val-la|Carex caryophyllea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-caryophyllea-latourr/|title=pavasara grīslis - Carex caryophyllea Latourr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =4391 Balodis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1977|8|21}}
| alt_names = 1977 QW2; 1977 RR2; 1980 GZ
| mp_name = 4391
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi#top 4391 Balodis (1977 QW2)]</ref>
| aphelion =2.9017 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.8757 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.3887 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.2148
| period =3.69 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =5.3494°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 8  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =14 H
| single_temperature=
}}
'''4391 Balodis''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1977]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astrofizikas observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]]. Tas ir nosaukts [[Latvijas Universitāte|LU]] Ģeodēzijas un ģeoinformātikas institūta direktora Jāņa Baloža vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]
[[Kategorija:Asteroīdi, kuru nosaukums saistīts ar Latviju]]

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Nine Inch Nails
| Image            = NIN_logo_live.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 11
| Studio link      = Albumi
| EP               = 2
| EPs link         = Albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Video            = 3
| Video link       = Koncertieraksti
| Singles          = 23
| Singles link     = Singli
| Music videos     = 28
| MV link          =
| Soundtrack       = 5
| Soundtrack link  =
| 2Option          = 4
| 2Option name     = Remiksu albumi
| References       = Yes
| Ref link         = References
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences:
]]
'''Svētīgais''', arī '''Svētlaimīgais''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s noteiktu mirušu [[Persona|personu]] godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām veikta [[beatifikācija]].

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ģerģs Bēkēši
|     vārds_orig = ''Békésy György''
|         attēls = Georg von Békésy nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Havajas|Honolulu}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[biofizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = Ungārijas pasts
[[Karaliskais Kārļa institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Havaju Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Etveša Lorānda Universitāte|Budapeštas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1961)
[[ASA zelta madaļa]] (1961)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|sporta veidu|bokss (nozīmju atdalīšana)|bokss}}
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Bokss
| attēls = Boxing080905 photoshop.jpg
| att_izm =
| paraksts = Boksa cīņa
| piktogramma = Boxing pictogram.svg
| pikt_izm = 75px
| pikt_par = Olimpiskā boksa [[piktogramma]]
| savienība =
| citi_nos =
| pirmais =
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = Ir
| komanda =
| ilgums =
| jdzimums =
| kategorijas =
| ekipējums =
| vieta =
| olimpisks = {{oss|V=1904}}—{{oss|V=1908}}<br />{{oss|V=1920}}—pašlaik
| novecojis =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Deutsch-Neu-Guinea''
|nosaukums_latv_val     = Vācu Jaungvineja
|sugasvārds             = Vācu Jaungvineja
|
|kontinents             = Okeānija
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = [[Vācijas Impērijas koloniālā ekspansija Klusajā okeānā]]
|statuss                = [[Vācu impērija]]s kolonija
|statusa_teksts         =
|impērija               = [[Vācijas Impērija]]
|valdības_veids         = Kolonija
|
|gads_sākums            = 1884
|gads_beigas            = 1920
|
|event_start            = Dibināta
|date_start             = {{dat|1884|11|3}}
|event_end              = [[Versaļas līgums]]
|date_end               = {{dat|1919|6|28}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = [[Spāņu Ostindija]]
|flag_p1                = Flag of Spain (1785-1873 and 1875-1931).svg
|s1                     = [[Dienvidu Klusā okeāna mandātteritorija]]
|flag_s1                = Flag of Japan (1870–1999).svg
|s2                     = [[Britu Zālamanu salas]]
|flag_s2                =  Flag of the Solomon Islands (1906–1947).svg
|s3                     = [[Nauru mandātteritorija]]
|flag_s3                = Flag of Australia (converted).svg
|s4                     = [[Jaungvinejas mandātteritorija]]
|flag_s4                = Flag of the Territory of New Guinea.svg
|image_flag             = Reichskolonialflagge.svg
|flag                   = Koloniālā biroja dienesta karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Wappen Deutsches Reich - Reichsadler 1889.svg
|symbol                 = Vācijas Impērijas ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = German New Guinea (1914; orthographic projection).png
|image_map_caption      = Vācu Jaungvineja pirms [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]]
|
|galvaspilsēta          = [[Finšhāfena]] (1884-1891)
[[Madanga]] (1891-1899)
[[Herbertšūe]] (1899-1910)
[[Simsonhāfene]] (1910-1914)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[Vācu valoda]] (oficiālā), [[Austronēziešu valodas]]
|reliģija               = [[kristietība]]
|nauda                  = [[Vācu Jaungvinejas marka]]
|
|leader1                = [[Vilhelms I Hoencollerns]]
|leader2                = [[Frīdrihs III Hoencollerns]]
|leader3                = [[Vilhelms II Hoencollerns]]
|leader4                =
|year_leader1           = 1884-1888
|year_leader2           = 1888
|year_leader3           = 1888-1914
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Vācijas ķeizari|Ķeizars]]
|stat_year1             = 1912
|stat_platība1          = 249500
|stat_pop1              = 600000
|footnotes              =
}}
'''Vācu Jaungvineja''' ({{val|de|Deutsch-Neu-Guinea}}) bija [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijas]] [[kolonija]], kas sastāvēja no Jaungvinejas salas ziemeļaustrumu daļas un vairākām tuvējām salu grupām.

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences: teritorijas, kuras arī reizēm pieskaita pie Skandināvijas; dzeltenā krāsā iekrāsotas teritorijas, kuras pieder Skandināvijas valstīm.]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2466''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2466''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2465]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada jūnijs
| Darbības_ilgums        = < 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2465]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2471]]''
}}
'''''Kosmos-2466''''' (''Космос-2466'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 738. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Sikiona
| native_name    = {{gree|Σικυών}}
| image          = Sikyon Theater SE side DSC 5684a 1.jpg
| image_size     =
| caption        = Sikionas teātra drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 59| lats = 03| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 40| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Sikionija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1889. gada
| archaeologists = A.Filadelfejs
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Sikiona''' ({{val|gr|Σικυών}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, pie [[Korintas līcis|Korintas līča]], starp Asopas un Helisonas upēm. [[Sikionija]]s apgabals ("gurķu valsts") nosaukta sakarā ar dārzeņu audzēšanu, no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] σῐκυός "[[gurķis]]". Mūsdienās uz austrumiem no Sikionas atrodas neliela pilsētiņa [[Sikjona]], kas līdz 1920. gada 21. augustam saucās Basiliko (''Βασιλικό'').

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Leopolda un Astridas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =18
|poz_x          =93
|poz_y           =39
}}
'''Leopolda un Astridas krasts''' ({{val|en|Leopold and Astrid Coast}}; {{val|no|Kong Leopold og Dronning Astrid Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Rietumu šelfa ledājs|Rietumu šelfa ledāju]] krastiem [[Princeses Elizabetes Zeme|Princeses Elizabetes Zemē]]. Stiepjas no [[Penka rags|Penka raga]] austrumos (66°43′S 87°55′E) līdz šelfa ledāja rietumu malai pie [[Berjera līcis|Berjera līča]]. Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|300 km}}. Austrumos robežojas ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]], rietumos — ar [[Ingridas Kristensenas krasts|Ingridas Kristensenas krastu]]. Krastā noplūst vairāki nelieli šļūdoņi, kas baro šelfa ledāju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators: Glābšana
| attēls                   = Terminator-salvation-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator Salvation''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = ''[[McG]]''
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Antons Jeļčins]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Halcyon Company]]''
* ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]'' {{small|(staptautiski)}}
* ''[[Warner Bros.]]'' {{small|(ASV)}}
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|5|21}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=latimes>{{Ziņu atsauce|url=http://articles.latimes.com/2009/may/26/business/fi-ct-terminator26|title=On the way to 'Terminator Salvation,' legal sparks fly|work=[[Los Angeles Times]]|date=2009-05-26|accessdate=2009-06-11 | first1=Claudia | last1=Eller | first2=Ben | last2=Fritz}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|371,3 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce| title=Terminator Salvation |publisher=[[Box Office Mojo]] |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminatorsalvation.htm |accessdate=2010-04-25}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Terminators 3: Mašīnu sacelšanās]]
| nākamā                   = [[Terminators: Genisys]]
| imdb                     = 0438488
}}
'''"Terminators: Glābšana"''' ({{val|en|Terminator Salvation}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir ''[[McG]]''. Atšķirībā no filmu sērijas pirmajām trim daļām, šajā daļā nenotiek [[ceļošana laikā]], un darbība risinās 2018. gadā, kad notiek karš starp cilvēci un ''Skynet''. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]] un [[Sems Vortingtons]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rudens Ņujorkā
| operators =
| attēls = Autumnmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Džoana Čena]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Entonijs Lapalja]]
* [[Eleina Striča]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Šerija Stringfīlda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Autumn in New York''
| studija = * ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|8|11}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl826639873/weekend/|title=Autumn in New York |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rudens Ņujorkā"''' ({{Val|en|Autumn in New York}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Džoana Čena]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Vinona Raidere]], [[Entonijs Lapalja]], [[Eleina Striča]], [[Vera Fārmiga]] un [[Šerija Stringfīlda]].

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences: '''Cēlonība''' ir attiecības starp notikumu (ierosinājumu/iemeslu) un otru notikumu (rezultātu), kur otrs notikums tiek uztverts kā secīgs turpinājums pirmajam notikumam. Cēlonība pasaules kārtībā ir nenovēršama, bet nenoteikta parādība, mijiedarbojoties [[objekts|objektiem]], [[process|procesiem]], [[īpašība|īpašībām]], [[fakts|faktiem]] un citiem stāvokļiem. Cēlonība pastāv un ir [[laiks|laika]] noteikta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gluvia1.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Solifugae
| kārta_lv =Solpugas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Ammotrechidae}}
* {{TaksoSaite|Ceromidae}}
* {{TaksoSaite|Daesiidae}}
* {{TaksoSaite|Eremobatidae}}
* {{TaksoSaite|Galeodidae}}
* {{TaksoSaite|Gylippidae}}
* {{TaksoSaite|Hexisopodidae}}
* {{TaksoSaite|Karschiidae}}
* {{TaksoSaite|Melanoblossidae}}
* {{TaksoSaite|Mummuciidae}}
* {{TaksoSaite|Rhagodidae}}
* {{TaksoSaite|Solpugidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Solpugas''' (''Solifugae'') ir [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgo]] [[Helicerāti|helicerātu]] kārta. Solpugas, tāpat kā [[skorpioni]], ir plēsīgi nakts [[dzīvnieki]], kas mīl sausumu, dzīvo tropos un mērenās joslas vissiltākajā daļā. [[Bioloģisks ķermenis|Ķermenis]] 8 mm - 5 cm, garš, dažreiz pat garāks. Barojas ar [[posmkāji]]em. Uzbrukumam izmanto spēcīgās [[heliceras]], kas izveido spīļu pāri un atrodas uz nepilnīgi attīstītajām galvkrūtīm. Tās pakaļējie trīs segmenti ir patstāvīgi. [[Pedipalpas]] pēc izskata atgādina kājas, to galos ir izvirzāms maisiņš. Tās izmanto gan kā [[lokomotorie orgāni|lokomotorus orgānus]], gan kā sīkā laupījuma tvērējorgānus. Elpo ar [[trahejas|trahejām]]. [[Vēders]] cilindrisks vai iegareni ovāls, ar desmit posmiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sekas
| operators =
| attēls = Aftertermath poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Eliots Lesters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Skots Makneirijs]]
* [[Megija Greisa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftermath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Lionsgate Premiere''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|4|7}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|674,238}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1599951365/|title=Aftermath |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sekas"''' ({{Val|en|Aftermath}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Eliots Lesters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Skots Makneirijs]], [[Megija Greisa]] un [[Mārtins Donovans]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|filologu un reliģiju pētnieku|Millers|Millers}}

sentences: '''Periodontīts''' ({{val|la|peri}} — 'apkārt', ''odontos'' — 'zobs') ir [[infekcijas slimība]] — [[zobs|zoba]] saknes un apkārtējo audu ([[periodonts|periodonta]]) [[iekaisums]]. Periodonts ir [[saistaudi]], kas apklāj zoba sakni un notur zobu [[kauls|kaulā]] (zoba alveolā). Ja tajā nokļūst patogēni [[mikroorganismi]], rodas periodontīts. Visbiežāk šādi mikroorganismi nokļūst periodontā caur zoba kanālu neārstēta [[pulpīts|pulpīta]] gadījumā, tādējādi periodontīts parasti ir pulpīta [[komplikācija]]. Periodontīts var rasties arī [[parodontoze]]s gadījumos, mikrobiem nokļūstot periodontā gar zoba sakni no "ārpuses", kā arī ar [[asinis|asinīm]] organisma vispārējas inficēšanās laikā. Akūtu periodontītu var izraisīt zobu traumas, bet aseptisku (bezmikrobu) periodontītu — laikus neizņemta [[arsēns|arsēna]] pasta, ārstējot zoba kanālu.

sentences:
polārstacija Karalienes Modas Zemē]]
'''Dienvidāfrikas Nacionālā Antarktikas programma''' ({{val|en|South African National Antarctic Programme}}; '''SANAP''') ir [[Dienvidāfrika]]s valdības programma [[Antarktika]]s un [[Subantarktika]]s izpētei. Programmas galvenais ofiss atrodas [[Keiptauna|Keiptaunā]], Īstpīrroudā. Programmas jurisdikcijā ir trīs pētniecības stacijas ([[SANAE IV]] [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], [[Gofailenda]] [[Gofa sala|Gofa salā]] un [[Marionailenda]] [[Prinča Edvarda salas|Prinča Edvarda salās]]), kā arī pētniecības kuģis ''Agulhas''. Programmas zinātniskās pētniecības funkcijas kopš 2003. gada ir Zinātnes un tehnoloģiju departamenta pārraudzībā, bet loģistika un infrastruktūra — Vides un tūrisma departamenta pārraudzībā. Līdzekļu piešķiršanu programmai pārrauga Nacionālais Pētniecības nodibinājums<!-- National Research Foundation -->.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Rēzekne (nozīmju atdalīšana)|Rēzekne}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rēzekne
| settlement_type = Valstspilsēta
| image_skyline =
| image_flag = Flag of Rēzekne.svg
| flag_link = Rēzeknes karogs
| flag_size =
| image_shield = Coat of Arms of Rēzekne.svg
| shield_link = Rēzeknes ģerbonis
| shield_size =
| image_blank_emblem = Logo of Rēzekne.png
| blank_emblem_type = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LVA}}
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[12. gadsimts|12. gadsimtā]]
| established_title2 = Dibināta
| established_date2 = [[1285]]. gadā
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = no [[1773]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Rēzekne, Rēzne}}
{{val|de|Rositten}}
{{val|pl|Rzeżyca}}
{{val|ru|Режица}}
| government_type = [[Rēzeknes dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Aleksejs Stecs]] ([[Kopā Latvijai]])
| area_total_km2 = 17.48
| area_land_km2 = 16.74
| area_water_km2 = 0.74
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Rēzekne}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 7
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| latd = 56
| latm = 30
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 19
| longs = 50
| longEW = E
| elevation_m = 158.2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-46(01-06)
| area_code = (+371) 646
| website = [http://www.rezekne.lv/ www.rezekne.lv]
| footnotes =
}}

sentences: '''Tēlniecība''' ir [[tēlotāja māksla|tēlotājas māksla]]s veids, trīsdimensiju māksla, kurā no dažādiem materiāliem ([[koks|koka]], [[akmens]], [[Māls|māla]], [[Ģipsis|ģipša]], [[Metāli|metāla]] u. c.) tiek radīti telpiski mākslas tēli, darbi ([[cilnis|ciļņi]], [[Statuja|statujas]], [[Skulptūra|skulptūras]] u. c.).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences: '''4. jūnijs''' ir gada 155. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (156. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 210 dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Wiener Linien
| company_type = Pašvaldības SIA
| traded_as = Wiener Linien GmbH & Co KG
| industry = Sabiedriskais transports
| foundation = 1999
| location_city = Vīne, Austrija
| area_served = Vīnes pilsēta
| CEO = Alexandra Reinagl
| website = www.wienerlinien.at
| location = Erdbergstraße 202, 1030 Wien
| predecessor = Wiener Stadtwerke – Verkehrsbetriebe
| company_logo = Logo-wiener-linien.svg
| image = 4trams vienna.jpg
| caption =
| image_caption = 4 Vīnes tramvaju paaudzes Breitensee depo
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pokahonta
| attēls                   = Pocahontasposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pocahontas''
| žanrs                    = animācija
| režisors                 =
* [[Maiks Gabriels]]
* [[Ēriks Goldbergs]]
| producents               = [[Džims Pentekosts]]
| scenārija autors         =
* [[Sūzana Grānta]]
* [[Filips LaZebniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Airēne Bedarda]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
* [[Džons Kasirs]]
* [[Rasels Mīnss]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Linda Hanta]]
* [[Denijs Manns]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|6|23}}
| ilgums                   = 77 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pocahontas-1995-1 |title=Pocahontas |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=April 7, 2019 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|346,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pocahontas.htm|title=Pocahontas |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Pokahonta''' ({{val|en|Pocahontas}}) ir 1995. gada ASV [[animācijas filma]], kuras režisori ir [[Ēriks Goldbergs]] un [[Maiks Gabriels]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Airēne Bedarda]], [[Mels Gibsons]], [[Deivids Ogdens Staierss]], [[Džons Kasirs]], [[Rasels Mīnss]], [[Kristians Beils]], [[Linda Hanta]] un [[Denijs Manns]].

sentences:
{| class="infobox" width="280" style="font-size: 88%;"
!style="color: #FFCC33; background-color: #993399; font-size: 130%" align="center" colspan="3" |'''{{{vārds}}}'''
|-
{{#if: {{{tituls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} ''{{{tituls}}}''
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tugras-attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{tugras-attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{valdīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Valdīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{valdīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{investitūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Investitūra'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{investitūra}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{priekštecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Priekštecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{priekštecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{mantinieks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''{{{pēctecības-veids|}}}'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{mantinieks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pēctecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pēctecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pēctecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pilns vārds|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pilns vārds'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pilns vārds}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{citi tituli|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tituli'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{citi tituli}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apgraizīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apgraizīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apgraizīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dzimš. datums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}{{#if:{{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}||'''Dzimš. v.'''}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Miršanas dat.'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apglabāšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apglabāts (-a)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apglabāšanas vieta}}}{{#if: {{{apglabāšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}{{!}}, {{{apglabāšanas datums}}}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-sultan|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sieva sultāne'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-sultan}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-kadin|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sievas'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-kadin}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ikbal|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Konkubīnes'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ikbal}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{has-odaliks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{has-odaliks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{gozde|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Izraudzītās'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{gozde}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{atvases|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Atvases'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{atvases}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{karaļnams|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Nams'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{karaļnams}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dinastija|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dinastija'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dinastija}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{himna|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Himna'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{himna}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{devīze|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Devīze'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{devīze}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tēvs|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tēvs'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tēvs}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{māte|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Sultāne māte|Māte]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{māte}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{lielvezīri|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Lielvezīrs (-i)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{lielvezīri}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Myosotis
| nosaukums =
| attēls = Forget-Me-Not (47584027192).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neaizmirstules
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Boraginaceae
| dzimta_lv = Skarblapju dzimta
| ģints = Myosotis
| ģints_lv = Neaizmirstules
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}'''Neaizmirstules''' (''Myosotis'') ir [[skarblapju dzimta]]s ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nzflora.info/factsheet/Taxon/Myosotis.html|title=Flora of New Zealand {{!}} Taxon Profile {{!}} Myosotis|website=www.nzflora.info|access-date=2023-07-13}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010296-2|title=Myosotis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-13|language=en}}</ref> Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0" /> Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

sentences: '''Grobiņas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 84 [[iela]]s [[Grobiņa|Grobiņā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Grobiņa, Dienvidkurzemes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla - kuce
| operators =
| attēls = Amores Perros poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = Alehandro Gonsaless Injaritu
| scenārijs = [[Giljermo Arriaga]]
| aktieri = * [[Emilio Ečevarrija]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Goja Toledo]]
* [[Alvaro Gverrero]]
* [[Vanesa Bauče]]
* [[Horhe Salinass]]
* [[Adriana Barrasa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Amores perros''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|6|16|Meksika}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/release/rl4232283649/weekend/|title=Amores Perros |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla - kuce"''' ({{Val|en|Amores perros}}) ir 2000. gada [[Meksika]]s psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilio Ečevarrija]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Goja Toledo]], [[Alvaro Gverrero]], [[Vanesa Bauče]], [[Horhe Salinass]] un [[Adriana Barrasa]]. "Mīla - kuce" ir Injaritu pirmā režisētā pilnmetrāžas filma, kā arī pirmā filma viņa "Nāves triloģijā", kurā vēl ietilpst filmas "[[21 grams]]" (2003) un "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|title=The Significance Of The Queer And The Dog In Alejandro González Iñárritu's Amores Perros (2000): A Masculinity At War|access-date=2024-02-02|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912182121/http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|archivedate=2018-09-12}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valērija Novodvorska
|     vārds_orig = ''Валерия Новодворская''
|         attēls = Valeriya Novodvorskaya3.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Baranaviči|td=Baltkrievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju disedente, žurnāliste, politiķe, cilvēktiesību aktīviste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Valērija Novodvorska''' ({{val|ru|Валерия Ильинична Новодворская}}; dzimusi {{dat|1950|5|17}} [[Baranaviči|Baranavičos]], [[Baltkrievijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|7|12}} [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]) bija padomju [[disidents|disidente]], [[žurnālists|žurnāliste]], [[politiķis|politiķe]], [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīviste.<ref>[http://www.viperson.ru/wind.php?ID=4135] http://www.viperson.ru ([[Krievu valoda|krieviski]])</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Vilijampoles seņūnija
| native_name = ''Vilijampolės seniūnija''
| image_skyline = Lampedziai2014.JPG
| imagesize =
| image_caption = Vītauta iela Lampedžu mikrorajonā
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Vilijampolė.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 14.4
| population_total = 26411
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
{{cita nozīme|pirmo Dieva radīto cilvēku|personvārdu|Ādams (personvārds)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Ādams
| series        = [[Radīšanas grāmata]]s
| image         = Monreale adam entering.jpg
| caption       =
| first         =
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = Vīrietis
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = [[Ieva (Bībele)|Ieva]], [[Lilita]]
| significantother =
| children      = [[Keins (Bībele)|Keins]], [[Ābels (tēls)|Ābels]], [[Sets (Bībele)|Sets]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Ādams''' ({{val|he|אָדָם}}, {{val|ar|آدم}}) ir tēls [[Tora|Torā]], [[Bībele|Bībelē]] un [[Korāns|Korānā]]. Viņš tiek aprakstīts kā pirmais cilvēks, kuru ir radījis [[Dievs]]. Ādams ir radīts no "zemes pīšļiem", savukārt viņa sieva, [[Ieva (Bībele)|Ieva]] ir tikusi radīta no Ādama [[ribas]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums= Peneroplīda ''[[Peneroplis planatus]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|         binomial = Peneroplidae <small>Schultze, 1854</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Coscinospira}}
* {{TaksoSaite|Dendritina}}
* {{TaksoSaite|Euthymonacha}}
* {{TaksoSaite|Laevipeneroplis}}
* {{TaksoSaite|Monalysidium}}
* {{TaksoSaite|Peneroplis}}
* {{TaksoSaite|Spirolina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Peneroplīdas''' (''Peneroplidae'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] dzimta 	[[Miliolīdas|Miliolīdu]] kārtā. Šo dzimtu 1839. gadā aprakstīja vācu zoologs un anatoms [[Makss Šulce]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] Peneroplīdas ir zināmas no [[Krīts (periods)|krīta]] perioda ([[konjakas stāvs]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Minska
 | native_name              = ''Мінск, Минск''
 | settlement_type          = Baltkrievijas galvaspilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Minsk, Belarus.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Minsk.svg
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Baltkrievija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{BLR}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = {{nobr|apgabala līmeņa pilsēta}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1067. gadā
 | established_title1       = [[Magdeburgas tiesības]]
 | established_date1        = {{ubl|1499. gadā|(vai 1496. gads)}}
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 409.5
 | population_as_of         = 2020. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2020600
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2645500
 | timezone                 = FET
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 53 | latm = 55| lats =  | latNS = N
 | longd = 27 | longm = 33 | longs =  | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 280
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 220001–220141
 | website                  = {{URL|http://www.minsk.gov.by/}}
 | footnotes                =
 | blank_name               = [[ISO 3166]] kods
 | blank_info               = BY-HM
 | blank1_name              = Pilsētas svētki
 | blank1_info              = septembra otrajā sestdienā
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zivi|vimba (nozīmju atdalīšana)|vimba}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Vimba vimba.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Vimba
|       ģints_lv = Vimbas
|        ģints_r = Vimbas (zivis)
|           suga = Vimba vimba
|        suga_lv = Vimba
|       binomial = Vimba <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Abramis vimba''
}}
'''Vimba''' (''Vimba vimba'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') zivs, kas, lai arī mājo upēs, tomēr galvenokārt uzturas [[jūra|jūrā]], upju grīvās un to tuvumā, nārstot dodas upēs, daudzus kilometrus uz augšu pret straumi. Tā sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Vimba-vimba.html FishBase: Vimba vimba  (Linnaeus, 1758) Vimba bream]</ref>

sentences:
s pietekas [[Laucesa (upe)|Laucesas]] [[ieteka]]]]
'''Pieteka''' ir [[ūdenstece]], kas ieplūst citā ūdenstecē ([[upe|upē]]) vai ūdenstilpē, bet neieplūst tieši [[jūra|jūrā]] vai [[okeāns|okeānā]]. Pietekas kādai konkrētai upei dala labā krasta pietekās un kreisā krasta pietekās (to nosaka pēc upes plūšanas virziena). Izšķir arī dažādas kārtas pietekas konkrētai ūdenstecei, atkarībā no tā, vai tās ietek galvenajā upē vai kādā no tās pietekām. Uzskaitījumos parasti pirmās raksta{{nepieciešama atsauce}} pietekas, kas atrodas vistuvāk upes, kurā tā ieplūst, [[izteka]]i, bet pēdējās — tās, kas atrodas vistuvāk upes, kurā tā ieplūst, [[ieteka]]i.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tas
| attēls                   = It (2017) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''It''
| žanrs                    = [[Šausmu filma]]
| režisors                 = [[Andress Musčieti]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeidens Līberers]]
* [[Sofija Lilisa]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Finns Volfhards]]
* [[Džeks Dilans Greizers]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[KatzSmith Productions]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 135 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}
| ienākumi = {{US$|327,481,748}}<ref>https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=it.htm</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Tas — otrā nodaļa]]" (2019)
| imdb                     = 1396484
}}

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences: '''Amerikas Balss''' ({{val|en|Voice of America (VOA)}}) ir [[ASV]] [[ASV Valsts departaments|Valsts departamenta]] no 1956. gada ASV Informācijas aģentūras (''United States Information Agency, USIA'') uzturēta starptautiska raidorganizācija, kas izplata ziņas, analītiskus un kultūras raidījumus visā pasaulē.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Królestwo Polskie''
''Царство Польское''
|nosaukums_latv_val  = Polijas Karaliste
|sugasvārds          = Polijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Krievijas Impērija]]s daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = konstitucionālā monarhija
|
|
|gads_sākums         = 1815. gads
|gads_beigas         = 1915. gads
|
|event_start = Vīnes kongress
|date_start  = {{dat|1815|6|9||bez}}
|event_end   = Vācijas okupācija
|date_end    =
|
|event1      = Pievislas apgabals
|date_event1 = 1867. gads
|event2      =
|date_event2 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Varšavas hercogiste
|flag_p1     = Banner_of_the_Duchy_of_Warsaw.svg
|p2          =
|flag_p2     =
|s1          =
|flag_s1     =
|s2          =
|flag_s2     =
|
|image_flag    = Royal_Standard_of_the_Tsar_of_Poland_(1815–1830).svg
|flag          =
|flag_type     = Karogs līdz 1831. gadam
|
|image_coat    = RU_COA_Kingdom_of_Poland_(1815-1915).svg
|symbol        =
|symbol_type   = Ģerbonis
|
|image_map     = Congress_Poland_1815.svg
|image_map_caption  = Polijas Karaliste 1815. gadā
|
|galvaspilsēta = [[Varšava]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Z nami Bóg!''
|national_anthem  = ''Pieśń narodowa za pomyślność króla''
|kopīgas_valodas  = [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|reliģija         = katolicisms
|nauda            = [[zlots]], [[Krievijas rublis|rublis]]
|
|leader1      = [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]]
|leader2      = Nikolajs II
|year_leader1 = 1815–1825 (pirmais)
|year_leader2 = 1894–1915 (pēdējais)
|title_leader = [[Polijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|representative1      =
|representative2      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|title_deputy =
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|footnotes     =
}}

sentences: [[File:Stargard 15 Południk.JPG|thumb|120px|Piemineklis '15. Meridiāns', [[Stargarda]], Polija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Cousinia armena kz02.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Cousinia armena''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Cousinia
| ģints_lv = Kuzīnijas
| binomial = Cousinia
| sinonīmi =
}}'''Kuzīnijas''' ({{val|la|Cousinia}}) ir viena no lielākajām [[kurvjziežu dzimta]]s ģintīm, kurā ir klasificētas aptuveni 650—700 sugas. Lielākā daļa sugu ir sastopamas [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], taču dažas ir introducētas [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8416-1|title=Cousinia Cass. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-26|language=en}}</ref> Latvijā ir konstatēta [[liegā kuzīnija]] (''Cousinia tenella'', sinonīms ''Arctium tenellum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/arctium-nemorosum-lej/#cousinia-tenella-fisch-et-camey|title=birztalas diždadzis - Arctium nemorosum Lej. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-26}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H13N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160 °C
|viršanas temperatūra=100—105 °C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C7H13N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences: '''Mūzikas albums''' ir [[skaņdarbs|skaņdarbu]] apkopojums, kas kādā noteiktā veidā vai formātā ir paredzēts izplatīšanai sabiedrībā. Visbiežāk mūzikas albumi tiek izplatīti komerciāli ar [[ierakstu komānija|ierakstu kompāniju]] starpniecību, bet bieži mūziķi albumus izplata arī neatkarīgi, piemēram, pārdodot tos [[koncerts|koncertos]] vai publicējot tos [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietnēs]]. Albums tiek nošķirts no cita veida ierakstu veida — [[singls|singla]], kas pārsvarā ir daudz īsāks, ar mazāk skaņdarbiem un domāts kādas konkrētas dziesmas reklamēšanai.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Andrejs
|dzimšanas datums=1. gadsimta sākums
|nāves datums=1. gadsimta beigas
|piemiņas diena=[[30. novembris]]
|godā=visā [[kristietība|kristietībā]]
|attēls=Apostol-Andrey-Pervozvannyj.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]]
 [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}}s kontrolē)
|nāves vieta=
[[Patras]],
 [[Romas impērija]]
(tagad {{GRE}})
|nosaukums=Apustulis un Pirmssauktais
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[Svētā Andreja krusts]]
|aizbildnis=[[Grieķija]], [[Krievija]], [[Rumānija]], [[Skotija]], [[Sicīlija]], [[Amalfi]], [[Prūsija]], jūrnieki, zvejnieki, jūras kājnieki, tauvu vijēji, dziedātāji un aktieri
|svētvietas=Sv. Andreja baznīca,
[[Patras]], {{GRE}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Edge of Winter''
| attēls                   = Edge of Winter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Robs Konolijs]]
| producents               =
* ''[[Independent Edge Films]]''
* ''[[JoBro Productions & Film Finance]]''
| scenārija autors         =
* Robs Konolijs
* [[Kails Manns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Toms Holands]]
* [[Pērsijs Hainss Vaits]]
* [[Rosifs Saterlends]]
| mūzika                   = [[Roks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|8|12|ASV|2016|8|19|Kanāda|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/edge-winter-2016|title=Edge of Winter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 12, 2019|archive-date={{dat|2019|04|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190412181654/http://www.bbfc.co.uk/releases/edge-winter-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sarkandaugava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Sarkandaugavas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Sarkandaugavas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Augstumi
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (+ 3 strupceļi)
| adrese              = Sarkandaugavas
 dzelzceļa stacija,
Sliežu iela 2, Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08| longs = 03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)
 [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}
'''Sarkandaugava''' ir dzelzceļa stacija [[Rīga]]s [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]. Tajā pietur visi Skultes virziena elektrovilcieni un ir arī intensīva kravas satiksme. Skultes virziena sliežu izvērsuma rajonā atrodas dzelzceļa pārbrauktuve, kas savieno [[Tilta iela (Rīga)|Tilta ielu]] ar [[Meža prospekts|Meža prospektu]]. Oficiāli Sarkandaugava ir [[Mangaļi (stacija)|Mangaļu stacijas]] līnijas parks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |title=Atļauja B kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. RI12IB0082 |access-date={{dat|2013|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305002354/http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tajā ir divi elektrificēti galvenie ceļi pasažieru un kravas vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai un caurlaišanai un viens kravas vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas ceļš. Bez tam stacijā ir izlikšanas strupceļš vilcienu stāvēšanai, viens izvilkšanas strupceļš, kā arī aizsargstrupceļš. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences: '''Drupieži''', arī '''klastiskie''' jeb '''terigēnie ieži''' ir [[nogulumieži]], kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu [[Ieži|iežu]] un [[Minerāls|minerālu]] lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo [[karbonāti]] ([[kalcīts]], [[dolomīts]]), [[Krams|krama]] oksīdi ([[opāls]], [[kalcedons]], [[kvarcs]]), [[dzelzs oksīdi]] ([[limonīts]], [[getīts]] u.c.), [[Māls|māla]] minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas [[čaula]]s vai to fragmentus ([[Moluski|molusku]], [[Koraļļi|koraļļu]], [[krinoidejas|krinoideju]] u.c. [[Detrīts|detrītu]], [[Koks|koku]] stumbrus un zarus u.t.t.).

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kēnigszē
|attēls=Königssee 270604.jpg
| map = Vācija#Bavārija
| plat_d=47 | plat_m=33 | plat_s=14 | plat_NS=N
| gar_d=12 | gar_m=58 | gar_s=40 | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=5,2
|garums=7,7
|Vid_dziļums=98,1
|Max_dziļums=190
|tilpums=0,51
|augstums_vjl=603
|izteka=Kēnigzsē Āhe
|baseins=136,5
|valstis=
|salas=Kristlīgere
|pilsētas=[[Šēnava pie Kēnigszē]]
}}
'''Kēnigszē''' ({{val|de|Königssee}} — ‘Karaļezers’) ir ainavisks [[ezers]] [[Vācija]]s dienvidos, [[Bavārija|Bavārijā]], [[Alpi|Alpos]] pie [[Austrija]]s robežas.

sentences: '''Francijas Tautas fronte''' bija nosaukums komunistu, sociālistu un centristu koalīcijai Francijas Trešajā republikā, kas valdīja no 1936. gada jūnija līdz 1937. gada jūnijam. Tautas fronte faktiski beidza pastāvēt 1938. gada martā, kad sociālisti un radikāļi izbeidza sadarboties. Tautas fronte bija rezultāts ilgstoši neapmierinātajām franču strādnieku prasībām pēc reformām, kā arī augošajām fašisma briesmām Francijā un Eiropā. Tautas fronti vērtē kā politisku un ekonomisku neveiksmi, kas nepiepildīja savu atbalstītāju cerības un izraisīja labā spārna politisko pretreakciju. Taču tās ideāli lielā mērā ietekmēja pēckara [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] politiku un modernās franču labklājības valsts veidošanos.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Arctic_Redpoll_(Acanthis_hornemanni)_(13667519855).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Acanthis
 |      ģints_lv = Ķeģi
 |          suga = Acanthis hornemanni
 |       suga_lv = Gaišais ķeģis
 |      binomial = Acanthis hornemanni <small>([[Carl Peter Holbøll|Holbøll]], 1843)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Carduelis hornemanni''
*''Carduelis exilipes''
*''Acanthis exilipes''
}}
'''Gaišais ķeģis''' (''Acanthis hornemanni'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Izšķir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Kardamons
|           attēls = Elettaria cardamomum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-057.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Īstais kardamons]] (''Elettaria cardamomum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
* [[melnie kardamoni]] (''Amomum'')
* [[zaļie kardamoni]] (''Elettaria'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas laiks''' ('''WET''', [[UTC±00:00]]) ir [[laika josla]], ko izmanto [[Eiropa]]s rietumu un ziemeļrietumu daļā. Šīs valstis un reģioni ziemas mēnešos izmanto Rietumeiropas laiku.
*[[Kanāriju Salas]], kopš 1946. gada (pārējā Spānija lieto [[Centrāleiropas laiks|CET]], [[UTC+1]])
*[[Fēru Salas]], kopš 1908. gada
* [[Grenlande]]s ziemeļaustrumu daļa ([[Danmarkshavna]] un apkārtējais reģions)
*[[Islande]], kopš 1968. gada
*[[Portugāle]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem (izņemot [[Azoras]], [[UTC−1]])<ref name="Time Zones of Portugal">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.statoids.com/tpt.html|title=Time Zones of Portugal|publisher=Statoids|accessdate=18 October 2011}}</ref>
*[[Madeira]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem<ref name="Time Zones of Portugal"/>
*[[Īrija]], kopš 1916. gada (oficiāli kā [[Griničas laiks]]) ar pārtraukumu starp 1968. un 1971. gadu
*[[Apvienotā Karaliste]] un [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Kroņa īpašumi]], kopš 1847. gada [[Anglija]], [[Skotija]], [[Velsa]], [[Normandijas salas]] un [[Menas Sala]], kopš 1916. gada [[Ziemeļīrija]] (oficiāli kā [[Griničas laiks]]), ar pārtraukumiem<ref>{{ziņu atsauce |url= http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |title= Lighter nights would keep youngsters fitter and safer, say doctors |newspaper= Western Mail |location= Cardiff |date= 27 June 2005 |access-date= {{dat|2017|01|15||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20191215115120/http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |archivedate= {{dat|2019|12|15||bez}} }}</ref><ref>David Ennals [http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords "British Standard Times Bill [Lords]",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121225124601/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords |date={{dat|2012|12|25||bez}} }} ''Hansard'', House of Commons Debate, 23 January 1968, vol 757 cc290-366, 290–92</ref><ref>[http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 "British Standard Time",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210625101333/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 |date={{dat|2021|06|25||bez}} }} ''Hansard'' (HC), 2 December 1970, vol 807 cc1331-422</ref>
*[[Maroka]], kopš 2008. gada

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences: '''Refleksi''' ({{val-la|reflexus}} - atgriezt atpakaļ) ir automātiskas no gribas neatkarīgas atbildes reakcijas uz ārējās vai [[organisms|organisma]] iekšējās [[vide]]s pārmaiņām. [[Somatiskā nervu sistēma|Somatiskajā nervu sistēmā]] ārējie stimuli parasti izraisa [[reflektoriska darbība|reflektorisku darbību]]. Daži refleksi kā [[acs|acu]] mirkšķināšanas reflekss ir saistīti ar [[galvas smadzenes|galvas smadzeņu]] darbību.

sentences: '''Amīni''' ir [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atvasinājumi, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki ogļūdeņraža atlikumi ir saistīti ar [[aminogrupa|aminogrupu]]. Tos var definēt arī kā [[amonjaks|amonjaka]] atvasinājumus, kuru molekulās viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar ogļūdeņraža atlikumu.

sentences:
{{Help pages header}}

<big>Laipni lūdzam [[Vikipēdija|Vikipēdijā]]...</big>

__NOTOC____NOEDITSECTION__
Laipni lūdzam! Priecājamies, ka vēlies uzlabot [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] un ceram, ka šeit pavadīto laiku izbaudīsi tikpat ļoti cik mēs. Jaunajiem Vikipēdijas papildinātājiem tās lielais apjoms un daudzās jomas pirmajā brīdī var šķist grūti aptveramas, taču neuztraucies — ar laiku viss kļūs saprotamāks. Ja ir kādi jautājumi vai radušās problēmas, vienmēr būs kāds dalībnieks, kurš ar prieku palīdzēs. Pārējā šīs lapas daļa ir dažādas saites, kas palīdzēs sākt darboties Vikipēdijā. Veiksmi Vikidarbā! — ''Vikipēdijas kopiena''

sentences: '''Latviešu ornamenti''' jeb '''latviešu raksti''' ir vēstures gaitā pārmainījušās [[Latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiskās]] un piederības zīmes, kas pamazām zaudējušas savu sākotnējo nozīmi un saglabājušās kā rotājumu vai [[Latviešu tautastērpi|latviešu tautas tērpu]] elementi. [[Dainas|Tautas dziesmās]] ornamenta veidošanu sauc par rakstīšanu vai rotāšanu.  Latviešu tautastērpu elementu (jostu, kreklu, sagšu u.c.) izmantotie ornamenti pieskaitāmi pie ģeometrisko ornamentu grupas. Ieskaitot rotaslietās izmantotos, var izdalīt vairākus desmitus patstāvīgu ornamentālu zīmju, kuras tautastērpu un aksesuāru rotājumos tikušas dažādi kombinētas, ar laiku veidojot neatkārtojamas, tikai latviešu tautastērpiem raksturīgas ornamentālās kombinācijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Buckley''''' var būt:
* Baklija — sieviešu uzvārds:
** [[Džesija Baklija]] (''Jessie Buckley''; dzimis 1989. gadā), īru aktrise un dziedātāja,

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences: '''Embrionālais aparāts''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] kameru grupa, kas iekļauj sevī [[Dīgļkamera|dīgļkameru]], [[deiterokonhs|deiterokonhu]] (nukleokonhu), bet dažām ģintīm arī [[Fleksostils|fleksostilu]], kurš atšķiras pēc izmēriem, formas un izvietojuma attiecībā pret pārējām kamerām.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
" Gada cilvēks [[Čārlzs Lindbergs]] (1927)]]
'''Gada cilvēks''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "[[Time]]" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leo Frobeniuss
|     vārds_orig = Leo Frobenius
|         attēls = Bundesarchiv_Bild_183-R29255,_Leo_Frobenius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Bigancolo]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
([[Pjemonta]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = etnoloģija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Frankfurtes Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Rokopera''' ({{val|en|rock opera}}) ir  [[opera]]s sacerējums [[rokmūzika]]s stilā. Parādījās [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1960. gadu beigās. Pirmā{{nepieciešama atsauce}} latviešu rokopera "[[Ei, jūs tur!]]" ir sarakstīta 1971. gadā. Par latviešu nacionālo rokoperu uzskata [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] darbu "[[Lāčplēsis (rokopera)|Lāčplēsis]]".<ref name=lv100.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Rokopera "Lāčplēsis"|url=https://lv100.lv/programma/kalendars/rokopera-lacplesis/|publisher=lv100.lv|accessdate=23 August 2019}}</ref>

sentences:
pārrakstīta uz [[ola]]s ]]
'''Ontoloģija''' (no {{val|grc|ὄντος}} (''ontos'') — 'esošais' un ''λόγος'' (''logos'') — 'vārds, mācība') [[Filozofija|filozofijas]] zinātnē ir mācība par esamību, esamības būtības noteicošajām iezīmēm. Pieņēmumi par to, kādas lietas pastāv vai var pastāvēt attiecīgajā [[īstenība]]s jomā, kādi varētu būt to eksistences apstākļi, no kā un kādā veidā tās varētu būt atkarīgas utt.; katrai zinātnes nozarei un katrai teorijai ir sava ontoloģija.

sentences:
'''Dziedzerepitēlijs''' ir viens no [[Epitēlijaudi|epitēlijaudu]] veidiem, tas veido dziedzerus. Dziedzerepitēliju iedala 2 apakšgrupās — ārējās sekrēcijas un iekšējās sekrēcijas dziedzerepitēlijs. Pēc uzbūves to iedala arī vienkārtas un daudzkārtas dziedzerepitēlijā. Vienkārtas dziedzerepitēlijs atrodas tievās zarnas sienā un citās [[gremošanas]] trakta daļās. Tā funkcija ir [[Gļotas|gļotu]] izdalīšana. Savukārt daudzkārtu dziedzerepitēlijs veido sviedru, asaru dziedzerus, dzimumdziedzerus u.c. Tā funkcija ir sviedru, asaru, gļotu u.c. sekrētu izdalīšana.<ref name="epiteliju veidi">{{grāmatas atsauce|last1=Nagle E., Gribuste R.|title=Bioloģija 9.klasei|publisher=Lielvārds|pages=20}}</ref>
Dziedzerepitēlijs var veidot gan [[Iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] (endokrīnos), gan [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] (eksokrīnos) dziedzerus.

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences: '''Mašīnbūve''' ir [[Vidējā rūpniecība|vidējās]] un [[Smagā rūpniecība|smagās rūpniecības]] nozaru komplekss, kas sevī ietver [[Saimniecība|tautas saimniecības]] darba līdzekļu, patēriņa priekšmetu, kā arī [[Bruņojums|apbruņojuma]] ražošanu.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Mašīnbūve |url=https://tezaurs.lv/ma%C5%A1%C4%ABnb%C5%ABve:1 |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref> Mašīnbūve ir sarežģītākā [[rūpniecība]]s nozare, kas sastāv no daudzām apakšnozarēm un ir saistīta ar [[Ķīmiskā rūpniecība|ķīmisko]] un [[Enerģētiskā rūpniecība|enerģētisko rūpniecību]]. Kā [[inženierija|inženierzinātņu]] nozare mašīnbūve jeb '''mehāniskā inženierija''' apvieno [[inženierfizika]]s un [[matemātika]]s principus ar [[Materiālzinātne|materiālzinātni]], lai izstrādātu, analizētu, ražotu un uzturētu mehāniskās sistēmas. Tā ir viena no vecākajām un plašākajām inženierzinātņu nozarēm .

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ķeizaru kapenes
| native_name         = ''Kaisergruft''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Capuchin_Church_1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]]
| latd  = 48.205556 | latNS  = N
| longd = 16.369722 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1618. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
'''Ķeizaru kapenes''' ({{val|de|Kaisergruft}}) jeb '''Kapucīnu kapenes''' ({{val|de|Kapuzinergruft}}) ir [[Hābsburgi|Hābsburgu]] dzimtas kapi [[Vīnes Kapucīniešu baznīca|Vīnes Kapucīnu baznīcā]] [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''2. jūnijs''' ir gada 153. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (154. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 212 dienas.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
grafiks izskatās pēc diskrēta (lēcienveida) [[Normālais sadalījums|normālā sadalījuma]]]]
 F(x) izmainās diskrētās vērtībās, tā ir lēcienveidā]]
'''Binomiālais sadalījums''' [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir varbūtību sadalījums, kurš uzdod jā/nē jautājumus un skaita labvēlīgo gadījumu skaitu un nelabvēlīgo. Tas ir atkarīgs no parametriem ''p'' un ''n'', kur ''p -'' labvēlīga iznākuma [[varbūtība]]; ''n -'' gadījumu skaits; kā arī lielums ''q -'' nelabvēlīgā iznākuma varbūtība (''q = 1 - p''). Vēl bez jā/nē iznākumu dabas, katram mēģinājumam jābūt neatkarīgam no iepriekšējiem mēģinājumiem un varbūtībām jābūt nemainīgām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/varbutiba-un-statistika-ii-79287/gadijuma-lieluma-sadalijumi-bernulli-formula-79357/re-f726cb2d-1cec-4af3-9c62-1265e4969c51|title=Binominālais sadalījums — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-09-21|language=lv}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences: '''Haiku'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> arī '''hoku'''<ref name="ev">{{ev|s=1|230|'''haiku''', arī hoku. Jap. dzejas žanrs un forma. Haiku ir trīsrinde, kuras 1. un 3. rindā ir 5 zilbes, vidējā - 7 zilbes.}}</ref> (''hokku'') jeb '''haikas''' ir [[Japāna]]i raksturīga, īpaša, īsa bezatskaņu [[dzeja]]s forma, kas savas uzbūves ziņā līdzinās [[tanka]]i, tikai bez divām pēdējām rindām, tātad tā sastāv tikai no 17 zilbēm, veidojot 5 — 7 — 5 zilbju trīsrindi.<ref name="ev" /> Haiku žanrs pastāv kopš 16. gadsimta, par vienu no pirmajiem autoriem tiek uzskatīts budistu mūks [[Moritake Arakida]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Aspartāma struktūrformula
|       citi nosaukumi = L-aspartil-L-fenilalanīnmetilesteris
|           CAS numurs = 22839-47-0
|      ķīmiskā formula = C14H18N2O5
|              molmasa = 294,301
|              blīvums = 1347
|  kušanas temperatūra = 519 K (246 °C)
}}

sentences:
'''Pauli matricas''' ir noteikta veida 2 × 2 izmēru [[komplekss skaitlis|kompleksas]] [[matrica]]s, kuras pirmais sācis lietot fiziķis [[Volfgangs Pauli]], lai aprakstītu [[spins|spinu]]. Matricas ir šādas:
:<math>
  \sigma_1 = \sigma_x = X =
    \begin{pmatrix}
      0 & 1 \\
      1 & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_2 = \sigma_y = Y =
    \begin{pmatrix}
      0 & -i \\
      i & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_3 = \sigma_z = Z =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & -1
    \end{pmatrix},
</math>
kur ''i'' ir [[imaginārā vienība]]. Dažreiz arī 2 × 2 [[vienības matrica|vienības matricu]]
:<math>
  \sigma_0 = I =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & 1
    \end{pmatrix}
</math>
pieskaita pie Pauli matricām. Ja nepieciešams [[summa|summēt]] pār Pauli matricām, tad parasti tās apzīmē ar [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] σ ([[sigma]]), norādot indeksu (šis apzīmējums plaši izplatīts [[fizika|fizikā]]). Citos gadījumos uzskatāmībai tiek lietoti lielie burti ''X'', ''Y'', ''Z'' (piemēram, [[kvantu skaitļošana|kvantu skaitļošanā]]).

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Švarce Elstere
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Schwarze Elster
| attēls            = Schwarze Elster Boot 0912 d3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Švarce Elstere pie Elsterverdas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Elstra, Baucenes apriņķis, [[Saksija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 179
| iztekas_augstums  = 317
| ietekas_augstums  = 69
| kritums           = 248
| caurtece          = 18,1
| gada_notece       =
| baseins           = 5705
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=7 | sāk_gar_s=44| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}
'''Švarce Elstere''' ({{val-de|Schwarze Elster}}) vai '''Čorni Halštrova''' ({{val-hsb|Čorny Halštrow}}) ir 179 km gara upe Vācijā, [[Elba]]s labā krasta pieteka. Švarce Elstere iztek [[Lauzicas augstiene|Lauzicas augstienē]], Elstras pilsētas teritorijā, Saksijā un tek caur [[Saksija|Saksijas]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]] un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] zemju teritorijām.

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
{{noformējums+}}{{Atsauces+}}{{cita nozīme|psihisku spēju|datoru atmiņa, kurai centrālais procesors spēj piekļūt tieši,|brīvpiekļuves atmiņa}}
'''Atmiņa''' ir [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] process, kas nodrošina [[informācija]]s atcerēšanos, uzglabāšanu un reproducēšanu. Atmiņa sniedz iespēju uzkrāt [[pieredze|pieredzi]]. Tas ir viens no nosacījumiem personības un individualitātes veidošanā. Mēdz izšķirt atmiņas pēc [[uztvere]]s veida: [[dzirde]]s atmiņa, [[redze]]s atmiņa, [[tauste]]s atmiņa, [[smarža]]s atmiņa un [[garša]]s atmiņa. Vienai personībai attīstītāka ir dzirdes, citai — redzes atmiņa un tā tālāk. Pēc tā, cik ilgi atmiņa saglabājas, izšķir īslaicīgo, ilglaicīgo un operatīvo atmiņu. Kā jau nosaukumi norāda, īslaicīgā atmiņa saglabā informāciju tikai īsu laika posmu, savukārt ilglaicīgā atmiņa saglabājas ilgstoši, un tā nereti ir saistīta ar atkārtošanos. Operatīvā atmiņa nodrošina kādas konkrētas darbības izpildi, kurā informācija nonāk gan no īslaicīgās, gan ilglaicīgās atmiņas.

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = WaterMonitor Penang.jpg
| binomial = Varanoidea
| autors = [[Georg zu Münster|Münster]], 1834
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Varanus salvator|Ūdens varāns}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Reptilia
| klase_lv = Rāpuļi
| kārta = Squamata
| kārta_lv = Zvīņrāpuļi
| infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
| virsdzimta = Varanoidea
| virsdzimta_lv = Varānu virsdzimta
| kategorijas = nē
}}
'''Varānu virsdzimta''' (''Varanoidea'') ir [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Anguimorpha'') virsdzimta — taksonomiska vienība, kuru jaunākajās zvīņrāpuļu sistemātikās daži sistemātiķi lieto, bet citi nelieto.<ref name=fi/><ref name=uk/> [[Ķirzakas|Klasiskajā sistemātikā]] varānu virsdzimta tiek pielīdzināta [[varānveidīgie|varānveidīgo infrakārtai]] (''Platynota''),<ref>[http://www.reptile-database.org/db-info/taxa.html#Sau Order Squamata (phylogeny of squamata)]</ref> toties jaunākās sistemātikās varānu virsdzimta ir viena no varānveidīgo infrakārtas grupām.<ref>[http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/reptilia/lepidosauromorpha/anguimorpha/platynota_1.html Platynota – monitor lizards, gila monsters, mosasaurs and snakes]</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Madona}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Madona
| tips                = stacija
| attēls              = Madonas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Madonas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]
 [[dzelzceļa līnija Madona—Lubāna|Madona—Lubāna]]
| atvērta             = 1903
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Birži
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 1
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              = Saules iela 4, [[Madona]],
 [[Madonas novads]], LV-4801
| latd  = 56 | latm  = 51 | lats  = 4.3 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 13 | longs = 13.7 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Gulbene (stacija)|Gulbene]] (53 km)
 [[Jaunkalsnava (stacija)|Jaunkalsnava]] (26 km)
 [[Prauliena (stacija)|Prauliena]] (9 km; slēgta)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Cesvaine (stacija)|Cesvaine]] (14 km)
 [[Mārciena (stacija)|Mārciena]] (13 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 157
}}
{{Pļaviņas — Gulbene|collapse=yes}}
'''Madona''' ir [[dzelzceļa stacija]], kura atrodas [[Madona|Madonas pilsētā]], Saules ielā 4. Stacija atrodas uz [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Gulbene]], kādreiz no šīs stacijas sākās arī [[dzelzceļa līnija Madona—Lubāna]], kuru slēdza [[1990]]. gadā. Stacijā ir 4 sliežu ceļi (agrāk bija 5). Stacijā tiek veiktas arī kravu operācijas, tomēr satiksme ir neliela. Stacijai ir vairāk nekā kilometru garš pievedceļš ar atzarojumiem uz dažādiem uzņēmumiem ("Ziemeļu nafta", "Stora Enso Mežs", "Tolmet" metāllūžņu iepirkšanas punkts).

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .nr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1998. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''CENPAC NET''
|sponsors              = ''CENPAC NET''
|domātais-pielietojums = Ar [[Nauru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnu reģistrācija notiek gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://cenpac.net.nr/ cenpac.net.nr]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" [[Eva Biteniece]] un Rolands Silaraups]]
'''Rolands Silaraups''' (1965) ir [[Latvieši|latviešu]] [[disidents]], viens no organizācijas "[[Helsinki-86]]" aktīvistiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences:
{{cita nozīme|mākslas formu|uzņēmuma veidu|tipogrāfijas uzņēmums}}
s iespieddarbu gatavošanai]]
'''Tipogrāfija''' ({{val|grc|τύπος}}, ''túpos'' — ‘druka’; {{gree|γραφία}}, ''graphía'' — ‘attēls’), arī '''poligrāfija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/poligr%C4%81fija | title= Poligrāfija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> ir [[māksla]]s forma, kā arī [[rūpniecība]]s, [[tehnika]]s un [[amatniecība]]s nozare, kurā notiek [[iespieddarbs|iespieddarbu]] gatavošana. Ar jēdzienu ‘tipogrāfija’ saprot arī [[tipogrāfijas uzņēmums|tipogrāfijas uzņēmumu]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = Glika iela 10, [[Alūksne]], {{LAT}}
| fundingtype =
| type =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 25
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 2
| longs = 20
| longEW = E
| established = 1951 (1910)
| headmaster = Daina Dubre-Dobre
| staff =
| teaching_staff =
| employees =
| schooltype = valsts ģimnāzija
| grades =
| years =
| students = 260 (2022)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.aluksne.edu.lv/}}
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija
|      numurs = 2689
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Leopolds Sedars Sengors
| vārds_orģ           = ''Léopold Sédar Senghor''
| attēls              = Léopold Sédar Senghor.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Senegāla]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1960|9|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|1980|12|31|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1906|10|9}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|2001|12|20|1906|10|9}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Parīzes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Leopolds Sedars Sengors''' ({{val|fr|Léopold Sédar Senghor}}; dzimis {{dat|1906|10|9}}, miris {{dat|2001|12|20}}) bija [[Senegāla]]s dzejnieks, skolotājs, valstsvīrs. Pirmais Senegālas prezidents. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta Āfrikas intelektuāļiem. Pirmais no Āfrikas, kas ievēlēts [[Franču akadēmija|Franču akadēmijā]].

sentences: '''Avēnija''' ({{val|fr|avenue}} no {{val|la|advenire}} — "atnākt"), arī [[gatve]] vai [[aleja]], ir plata [[iela]] vai [[bulvāris]], kam abas puses apstādītas ar kokiem.<ref>[https://tezaurs.lv/av%C4%93nija tezaurs.lv]</ref> Dažās lielpilsētās par avēnijām sauc parādes ielas vai diagonālās ielas, bet [[Manhetena]]s numurētās avēnijas ved [[perpendikuls|perpendikulāri]] numurētajām ielām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mežone
 | oriģinālnos = ''Wild''
 |      attēls = Mezone.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts = Filmas plakāts
 |       žanrs = biogrāfiska filma, piedzīvojumu filma, drāma
 |    režisors =  [[Žans Marks Valē]]
 |  producents =
* [[Bruna Papandrea]]
* [[Bils Polads]]
* [[Rīza Viterspūna]]
 |   scenārijs = * [[Niks Hornbijs]]
 |     aktieri =
* Rīza Viterspūna
* [[Lora Derna]]
* [[Tomass Sadoskis]]
* [[Gabija Hofmana]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Pacific Standard]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|8|29|Tellaridas filmu festivāls|2014|12|3|ASV|2015|1|30|Latvija|}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2014|title=Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128084245/http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2014}}</ref>
 |      valsts =  {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=hhttps://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wild2014.htm|title=Wild|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mežone"''' ({{val|en|Wild}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Šerilas Streidas tāda paša nosaukuma memuāru. Filmas režisors ir [[Žans Marks Valē]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]], [[Lora Derna]], [[Tomass Sadoskis]] un [[Gabija Hofmana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|29||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences: '''Fotosintēze''' (no {{val|el|φώτο-}} (''fōto-'') — 'gaisma' un ''σύνθεσις'' (''súnthesis'') — 'aizstāšana') ir organisku vielu sintēze no neorganiskiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] un [[ūdens]]), izmantojot [[gaisma]]s enerģiju. Kā blakusprodukts izdalās [[skābeklis]]. Fotosintēze notiek [[fotoautotrofie organismi|fotoautotrofajos organismos]] — [[augs|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un fotosintezējošās [[baktērijas|baktērijās]]. Augi fotosintēzei izmanto mazāk kā 2% Zemi sasniegušās saules enerģijas.<ref name="S.S.Madera">{{Grāmatas atsauce |title= Bioloģija 1. daļa  |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |isbn=9789984174747 |pages=115—116}}</ref> Fotosintēzē ik gadu uz Zemes rodas apmēram 150 miljardi tonnu organisko vielu un 150 miljardi tonnu skābekļa, kā arī augi uzņem apmēram 200 miljardus tonnu oglekļa dioksīda.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences: '''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences: '''Nitroceluloze''' ir viegli uzliesmojošs ķīmisks savienojums, [[sprāgstviela]], ko iegūst [[nitrēšana|nitrējot]] [[celuloze|celulozi]], piemēram, vati. Celuloze ir [[ogļhidrāts]] (satur hidroksilgrupas), kuras var iesaistīties [[esterifikācija]]s reakcijās. Nitroceluloze ir celulozes slāpekļskābes esteris. Vienā celulozes molekulas posmā (glikozes atlikumā) ir iespējams ievadīt līdz 3 nitrogrupām. Celulozei iespējami arī citi esteri ([[acetilceluloze]]). Palielinoties nitrēšanas pakāpei, palielinās nitrocelulozes šķīdība organiskajos šķīdinātājos, un it īpaši - palielinās degamība. Piemaisījumi celulozē ievērojami pasliktina iegūtās nitrocelulozes stabilitāti. Nitroceluloze šķīst [[dietilēteris|dietilēterī]] un [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110218-1536-Kalanchoe orgyalis-habit-Ulana St Makawao-Maui (25076473985).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe orgyalis|Orgala kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe orgyalis|suga_lv=Orgala kalanhoja}}
'''Orgala kalanhoja''' (''Kalanchoe orgyalis'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskaras]] dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]]. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "'''vara karotēm'''" lapu krāsas un formas dēļ.

sentences:
{{cita nozīme|taksonomisko vienību|Japānas politiķi un premjerministru|Josihide Suga}}
]]
'''Suga''' (no {{val|liv|sug}} — 'radinieks, radniecība, veids' vai {{val|et|sugu}} — 'dzimums, cilts'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |page=954 |accessdate={{dat|2020|05|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>; {{val|la|species}}) ir [[taksonomija]]s vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. [[īpatnis|īpatņus]] ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var [[pārošanās|pāroties]] un radīt auglīgus [[pēcnācēji|pēcnācējus]]. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas [[Ģints (bioloģija)|ģints]] un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi<ref>Piemēram, mūļi ir ēzeļa un ķēves hibrīdi, tie ir neauglīgi. http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=9829ba7f-ac9d-4779-b720-d46dc0b62a8d&parentType=VirtualSchool&parentId=4643</ref>, tos sauc par [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdiem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://genetics.thetech.org/ask/ask75 |title=Understanding Genetics |language={{en icon}} |publisher=Genetics.thetech.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2015-10-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151029072246/http://genetics.thetech.org/ask/ask75 }}</ref>, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par [[Himēra ģenētikā|himēru]].<ref>http://ww2.geneconserve.pro.br/artigo016.pdf{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|author=All Things Considered |url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=12260255 |title=Befuddling Birth: The Case of the Mule's Foal |publisher=NPR |date= |accessdate=2015-10-28}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences: '''14. februāris''' ir gada 45. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 320 (321 garajā gadā) diena.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Viktorijas ūdenskritums
 |          photo = Victoriafälle.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption =
 |       map_type = Zambija#Zimbabve#Āfrika
 |    map_caption =
 | label_position = top
| relief = jā
 | latd  = 17.924444 | latNS  = S
| longd = 25.856667 | longEW = E
 |         region =
 |       location = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
 |           type =
 |      elevation = 1470
 |         height = 108
 | height_longest =
 |   number_drops = 2
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse = [[Zambezi]]
 |   average_flow = 1088
 |     world_rank =
 |       embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mosi-oa-Tunja / Viktorijas ūdenskritums
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1989
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/509 509]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 6860 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Uganda]]
[[Kategorija:Uganda]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Kesidijs''' ({{val|en|Cassidy}}) ir [[īri|īru]] cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

sentences:
{{cita nozīme|mājlopiem|Korāna otro sūru|Bakara (sūra)}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = CH cow 2.jpg
| att_nosaukums=Govs
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|        cilts=Bovini
|        cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = Bos primigenius
|          suga_lv = Taurs
|         pasuga=Bos primigenius taurus
|        pasuga_lv=Liellops
|  kategorijas=nē
| binomial=Bos primigenius taurus <small>([[Bojanus]], 1827)</small>
| sinonīmi=
''Bos taurus''
}}
'''Liellops''' (''Bos primigenius taurus'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājlops]], kura priekštecis ir izmirušais [[Eirāzija]]s [[taurs]] (''Bos primigenius''). Tas ir visbiežāk sastopamais [[vērši|vēršu ģints]] (''Bos'') dzīvnieks. Liellopa mātīti sauc par '''govi''', bet tēviņu par '''bulli''', kastrētu tēviņu par '''vērsi''', toties mazuli sauc par '''teļu'''. Govs ir [[Nepāla]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais dzīvnieks]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kleonas
| native_name    = {{gree|Κλεωναί}}
| image          = Kleonai2.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Hērakla templis Kleonās|Hērakla tempļa]] drupas senajās Kleonās
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 49| lats = 28| latNS = N
| longd = 22| longm = 46| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kleonas''' (sengr. ''Κλεωναί'') bija pilsēta senajā [[Peloponēsa|Peloponēsā]], kuru [[Senā Roma|Romas perioda]] autori aprakstīja kā pilsētu [[Argolida|Argolīdā]], kaut arī tā [[Senā Grieķija|senās Grieķijas]] vēstures periodā nekad nebija iekļauta Argejas jeb [[Argosa]]s teritorijā. Kleonas atradās uz ceļa starp Argosu un [[Senā Korinta|Korintu]], 120 stadijas no Argosas un 80 stadijas no Korintas. Tur bija šaura pāreja. Kleonas bija sengrieķu pilsēta 13 km uz dienvidrietumiem no Korintas un, domājams, bija apdzīvota no [[Hellādas kultūra|vēlā Hellādas perioda]]. Tā atrodas apmēram 1,6 km uz austrumiem no mūsdienu [[Arheakleone]]s ciema. Pilsētā 4. gadsimta pr.Kr. sākumā dzīvoja ap 8000 iedzīvotāju, un līdz neatkarības zaudēšanai 4. gadsimtā pr.Kr. tā kontrolēja ceļu no [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšauruma]] uz Peloponēsas iekšējiem rajoniem. Kleonas bija [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] dibinātājas un organizētājas, līdz to iekaroja Argosa. Līdz mūsdienām ir saglabājušās akmeņlauztuves, no kurām tika ņemts materiāls Kleonu un [[Nemeja]]s svētnīcas celtniecībai. Ir saglabājušās arī tempļa drupas pašās Kleonās, kas varētu būt bijušais [[Diodors|Diodora]] pieminētais [[Kleonu Hērakla templis|Hērakla templis]].

sentences:
{{cita nozīme|intonāciju teikuma līmenī|intonāciju zilbes līmenī|zilbes intonācija}}
'''Teikuma intonācija''' ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību<ref>{{tz|LLVV|1. val. Valodas skaņu spēka, augstuma, ilguma un tembra maiņas, kas izsaka daļu izteikuma satura.|intonācija}}</ref> (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un [[uzsvars]] ir divi galvenie lingvistiskās [[Prosodija|prosodijas]] elementi.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Dombes putnu parks
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Hiacintes_ara.JPG
|image_width         = 230px
|image_caption       = Hiacinšu aras ''(Anodorhynchus hyacinthinus)'' Dombes putnu parkā
|map_type            = Francija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 45 | latm  = 59 | lats  = 36 | latNS  = N
|longd =  5 | longm =  1 | longs = 36 | longEW = E
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1970
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Francija|Ēna (Rona-Alpi)|Villarsledomba}}
|area                = 35 ha
|num_animals         = 2000
|num_species         = 400
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     = 300 000
|website             = {{url|http://www.parcdesoiseaux.com/}}
}}
'''Dombes putnu parks''' (''Parc des oiseaux'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Villarsledomba]]s komūnā, [[Ēna (Rona-Alpi)|Ēnas (Rona-Alpi)]] [[Francijas departamenti|departamentā]], [[Francija|Francijā]]. Parka teritorija ir 35 [[hektārs|ha]], un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]].

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences: '''Zābaki''' ir [[apavi]], kas ietērpj [[pēda|pēdu]] un [[kāja|kāju]] augstāk par [[potīti]], aptverot arī [[apakšstilbs|apakšstilbu]]. Parasti tiem ir stingra [[zole (apavi)|zole]] un zemi, plati [[papēdis (apavi)|papēži]]. Zābakus izgatavo no dažādiem materiāliem — no [[āda (materiāls)|ādas]], [[gumija]]s, [[filcs|filca]], [[audums|auduma]]. Zābakus izmanto ikdienas darbu darīšanai, militārajos uzdevumos, kalnu pārgājienos un citur. Tie ir arī daļa no [[mode]]s.

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
[[File:Capital Punishment in the United States by State Since 1970.gif|thumb|250px|Karte, kurā redzams nāvessoda statuss kopš 1970. gada pēc jurisdikcijas:<br/>{{Legend|#000000|Nāvessods ir atcelts vai tā pielietošana apturēta}}{{Legend|#cccccc|Nāvessods ir likumīgs sods.}}]]
[[Nāvessods|Nāvessoda]] izpilde ir aizliegta vairāk nekā pusē [[Pasaule|pasaules]] valstu, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šis soda veids vēl aizvien tiek izpildīts 28 štatos, [[ASV Samoa]], federālās valdības un militārajā jurisdikcijā.<ref>{{cite news|url=http://www.ncsl.org/research/civil-and-criminal-justice/death-penalty.aspx|title=States and capital punishment|publisher=National Conference of State Legislatures|accessdate=June 23, 2017}}</ref> Vairākumā no ASV štatiem, neskatoties uz kritisko viedokli par šo soda veidu, tie vēl joprojām ir iekļauti likumos. Lai gan 28 štati ir saglabājuši nāvessodu, tikai septiņos no šiem nāvessodi tiek reāli izpildīti. Sociologs [[Dāvids Garlands]] (''David Garland'') uzskata, ka Amerikā šis sods veids ir īpašs, jo tas ir galvenais no soda veidiem, kurš tiek izpildīts galvenokārt tikai Amerikas rietumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Peculiar Institution: America’s Death Penalty in an Age of Abolition|last=Garland, D.|first=|publisher=Belknap Press of Harvard University|year=2010|isbn=|location=Cambridge|pages=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Cedrāts
|         binomial = Citrus medica
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Chinesische Zedrat Zitrone.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. medica
|          suga_lv = Cedrāts
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* saldais citrons
* cidrs
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Dečīna|Dečīnā]], [[Čehija|Čehijā]]]]
'''Bada akmens''' ({{val|de|Hungerstein}}) ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] izplatīts [[Hidroloģija|hidroloģiskais]] orientieris. Bada akmeņi kalpo kā piemiņas zīmes un brīdinājumi par sausumu un badu; tie tika uzstādīti Vācijā un etnisko vācu apmetnēs visā Eiropā 15.—19. gadsimtā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Austrummisamisa
| official_name = ''Misamis Oriental''
| image_skyline = Initao - Libertad Protected Area Sunset.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Boholas jūra]]s piekraste Initao-Libertadas dabas parkā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Misamis Oriental in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1939
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3131.52
| population_total = 956900
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 45 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Kagajana de Oro]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 25
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Elsalvadora]]
| p3 = [[Gingooga]]
| p4 = '''23 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MSR
| website                  = {{URL|http://www.misamisoriental.gov.ph/}}
}}
'''Austrummisamisa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Silangang Misamis}}, {{val|en|Province of Misamis Oriental}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Sidlakang Misamis}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 23 municipalitātēs un sīkāk 424 barangajās. Provinces galvaspilsēta [[Kagajana de Oro]], kas politiski un administratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski; lielākā apdzīvotā vieta ir [[Gingooga]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]], pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (68 %) un citas kristiešu kongregācijas.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    =
| width       =
| partof      =
| image       = Перов Суд Пугачева (ГИМ).jpg
| caption     = Pugačovs spriež tiesu (Perova glezna, 1875)
| date        = 1773. gada 17. septembris — 1775. gads (aktīvās kaujas darbības līdz 1774. gadam)
| place       = {{vieta|Krievijas Impērija}} ([[Orenburgas guberņa]], [[Sibīrijas guberņa]] (rietumdaļa), [[Kazaņas guberņa]], [[Ņižņijnovgorodas guberņa]], [[Astrahaņas guberņa]])
| coordinates =
| map_type    =
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{ubl
 | [[Urālu kazaki]]
 | [[Orenburgas kazaki]]
 | zemnieki
 | [[baškīri]]
 | [[kazahi]]
 | [[tatāri]]
 | [[čuvaši]]
 | [[mordvieši]]
 | [[udmurti]]
 }}
| combatant2  = {{vieta|Krievijas Impērija}}
| combatant3  =
| commander1  = {{ubl
 | [[Jemeļjans Pugačovs]]
 | [[Andrejs Ovčiņņikovs]]
 | [[Ivans Zarubins]]
 | [[Hlopoša]]
 | [[Iļja Arapovs]]
 | [[Mihails Tolkačovs]]
 | [[Ivans Grjaznovs]]
 | [[Ivans Beloborodovs]]
 | [[Fjodors Derbetevs]]
 | [[Kinzja Arslanovs]]
 | [[Julajs Aznalins]]
 | [[Salavats Julajevs]]
 | [[Kanzafars Usajevs]]
 }}
| commander2  = {{ubl
 | [[Katrīna II Lielā]]
 | [[Vasilijs Kars]]
 | [[Aleksandrs Bibikovs]]
 | [[Fjodors Ščerbatovs]]
 | [[Pjotrs Panins]]
 | [[Pjotrs Golicins]]
 | [[Pavels Mansurovs]]
 | [[Ivans Dekolongs]]
 | [[Dmitrijs Gagrins]]
 | [[Ivans Miheļsons]]
 | [[Karls Mufeļs]]
 | [[Fjodors Freimans]]
 | [[Ivans Reinsdorps]]
 | [[Ivans Cipļatevs]]
 | [[Aleksandrs Suvorovs]]
 }}
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 =
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus maximus holotips.jpg
| att_nosaukums = Branhiālā plātne (holotips).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus maximus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus maximus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''T. maximus'' [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]], kas tika atrasta atsegumā [[Halliste]]s upes krastā pie [[Karksi-Nuija]]s pilsētas, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Tartuosteus maximus'' nozīmē vislielākais (''maximus'') [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga bija izplatīta [[Igaunija]]s dienvidos, [[Arukilas svīta|arukilas]] un burtnieku svītās.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Namonuito
|attēls              = Namonuito.png
|attēla paraksts     = Namonuito atols ar atzīmētām municipalitātēm
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Namonuito''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 40 |lats=  |latNS= N
|longd=150 |longm= 00 |longs=  |longEW=E
|platība             = 4,38
|garums              = 88
|platums             = 52
|lagūna              = 1874,9
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 12
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 2267 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 517,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Onouna
|piezīme =
}}
'''Namonuito''' (''Namonuito''), agrāk arī '''Maguras salas''' ({{val|en|Magur islands}}), ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Veido četras municipalitātes — Onouna (598 iedzīvotāji) dienvidrietumos, Makura (156 iedzīvotāji) ziemeļos, Piherarha (227 iedzīvotāji) dienvidaustrumos, kā arī Unanu (178 iedzīvotāji) un Onou (182 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[namonuitiešu valoda|namonuitiešu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Aizputes pilskalns
| Photo                = Baznica.resized.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = [[Aizputes luterāņu baznīca]] agrākajā kuršu pilskalnā
| karte                =Latvija
| reljefs = jā
| paraksta_izvietojums = right
| latd=56 |latm=43 |lats=15 |latNS=N
| longd=21 |longm=35 |longs=58 |longEW=E
| Augstums         = 60
| Relatīvais_augstums = 10
| Atrašanās vieta  = [[Aizpute]]
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        = [[Bandavas pauguraine]]
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Type             = [[pilskalns]]
| Age              =
}}
'''Aizputes pilskalns''' jeb '''Baznīcas kalns''' ir [[pilskalns]] [[Aizpute]]s pilsētā, [[Tebra]]s labajā krastā. Pēc 1290. gada kuršu pilskalnā tika uzmūrēta [[Kurzemes bīskapija]]s '''Aizputes domkapitula pils''' ar baznīcu, kas pirmo reizi rakstos pieminēta 1338. gadā.

sentences: [[Ķīmija|Ķīmijā]] '''substrāts''' ir novērojamā ķīmiskā [[Struktūrdaļa|struktūra]] ķīmiskajā reakcijā, kura iedarbojās ar [[Reaģents|reaģentu]] un izveido produktu. Reaģējot ar [[Enzīmi|enzīmu]], izveidojas enzīma substrāta komplekss, kas reakcijas beigās atdalās un izveidojās produkts, kā arī enzīms ir gatavs sasaistīties ar citu substrāta molekulu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti|Jaunalūksnes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaunalūksnes pagasts}}

sentences:
{{cita nozīme|medicīnas nozari|botānikas apakšdisciplīnu|Algoloģija (botānika)}}
'''Algoloģija''' ([[grieķu valoda|gr.]] ''algos'' — sāpes, ''logos'' — mācība) — [[medicīna]]s nozare, kas pēta asas un hroniskas [[sāpes]], to [[patofizioloģija|patofizioloģiju]], [[nocicepcija]]s un [[antinocicepcija]]s sistēmas, sāpju mazināšanas metodes, t.i. [[pretsāpju terapija|pretsāpju terapiju]], [[analgētiķi|analgētiķus]] un to darbības mehanismus.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''One False Move''
| attēls                   = One false move.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Karls Frenklins]]
| producents               =
* [[Džese Bītons]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         =
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Toms Epersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* Billijs Bobs Torntons
* [[Sinda Viljamsa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Ērls Billingss]]
* [[Džims Meclers]]
| mūzika                   =
* [[Pīters Hejkoks]]
* [[Dereks Holts]]
* [[Terijs Plumeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[I.R.S. Releasing]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|5|8|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993|title=One False Move|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513173347/https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefalsemove.htm|title=One False Move|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''One False Move''''' ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Sinda Viljamsa]], [[Maikls Bīčs]], [[Ērls Billingss]] un [[Džims Meclers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Radio stacijas pēc valsts]]
[[Kategorija:Filipīnas]]

sentences: '''Gateris''' ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot [[Zāģmateriāli|zāģmateriālus]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Irbe
|     vārds_orig =
|         attēls = Irbe Anna.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Dzērbenes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Indija|Tamilnāda|Tirupatura}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Misionāre
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Kārlis Irbe (1861—1934)]], Lūcija
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kaļitajevs
|          bērni = Viktors, [[Kirils Irbe]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Irbe''' (dzimusi {{dat|1890|9|19}}, mirusi {{dat|1973|2|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[luterāņi|luterāņu]] [[misionāre]] [[Indija|Indijā]], piedalījās [[tamili|tamilu]] Evaņģēliski luteriskās baznīcas izveidošanā.<ref name="lat">{{LAT e|3|80}}</ref>

sentences: Šajā sarakstā iekļauti '''118 identificētie [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]]'''.

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Valērijs Čibiņejevs
| vārds_orig = ''Валерій Вікторович Чибінєєв''
| attēls = Valeriy_Chybineyev_(cropped).jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Valērijs Čibiņejevs formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1988
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 3
| dz_vieta = [[Berdjanska]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 3
| m_vieta = netālu no [[Hostomeļa]], {{UKR}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| kategorijas = jā
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 2010—2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = 1) [[Ukrainas Desanta trieciena spēki]]
2) [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)]]
|         vienība =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība = [[Odesas Militārā akadēmija]]
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2016)
|      cits_darbs =
}}
| piezīmes =
}}
'''Valērijs Čibiņejevs''' ({{val|uk|Валерій Вікторович Чибінєєв}}, dzimis {{dat|1988|3|3}}, [[Berdjanska|Berdjanskā]], [[Zaporižjas apgabals]], miris {{dat|2022|3|3}}, netālu no [[Hostomeļa]]s, [[Kijivas apgabals]]) bija [[Ukraina]]s karavīrs, [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] virsnieks, 79. atsevišķās desanta brigādes [[Snaiperis|snaiperu]] rotas komandieris. Ukrainas varonis (2016).

sentences: '''Rumpis''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]]: ''rump'' — 'viduklis, pamatdaļa'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:774 |page=770 |accessdate={{dat|2020|05|23||bez}}}}</ref>), '''vidums''' jeb '''torss''' (no {{val|it|torso}}) ir masas ziņā [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] apjomīgākā daļa. [[Termins|Terminu]] "rumpis" pierasts attiecināt uz tiem dzīvajiem [[Organisms|organismiem]], kuriem var izdalīt vairāk kā vienu izšķiramu ķermeņa daļu. Nereti, piemēram [[krabji]]em, rumpi, kas ir kopā ar [[Galva|galvu]], mēdz dēvēt par organisma galvu, kas nav nepareizi. Rumpim, nozīmes pēc, būtu jābūt galvenajai vai būtiskākajai ķermeņa daļai, nodrošinot koordinētu ķermeņa darbību un iespēju pārvietoties tam paredzētajā [[Dabiskā vide|vidē]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Leņķmērs
| abbreviation = Nor
| name_latin = Norma
| RA = 16,05
| dec = −52,01
| areatotal = 165
| arearank = 74. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ2  Nor''
| starmagnitude = 4
| neareststarname = ''HD 139211''
| stardistance = 101
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elaiza Makartnija
 |      vārds_orig = ''Eliza McCartney''
 |          attēls = WK3B0118 polsstok dames mccartney.jpg
 |         att_izm = 275px
 |        paraksts = Elaiza Makartnija 2018. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|12|11}}
 |         dz_viet = {{vieta|Jaunzēlande|Oklenda}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NZL}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=179}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =

 |           olimp = 1 ({{oss|V=2016}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 4,94 m (2018)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 4,75 m (2018)
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =

 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{NZL}}}}
{{Medal|Competition|[[Vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Rio 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences: '''7. maijs''' ir gada 127. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (128. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 238 dienas.

sentences: '''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi.

sentences: '''Gada vārds Latvijā''' ir [[Rīgas Latviešu biedrība]]s (RLB) [[Latviešu valodas attīstības kopa]]s (LVAK) kopā ar [[Latvijas Rakstnieku savienība|Latvijas Rakstnieku savienību]] (LRS) un [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s (LZA) [[Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisija|Terminoloģijas komisiju]] (TK) rīkota anketēšana par gada vārdu, nevārdu un spārnoto teicienu [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Aptauja tiek rīkota kopš 2003. gada katra gada beigās.

sentences: '''Rihthofens''' (''Richthofen'') var būt:

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve Venēcijā
| operators =
| attēls = Death in Venice Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Lukīno Viskonti]]
| producents = Lukīno Viskonti
| scenārijs = * Lukīno Viskonti
* [[Nikola Badaluko]]
| aktieri = * [[Dērks Bogards]]
* [[Bjorns Andresens]]
* [[Marks Bērnss]]
* [[Romolo Valli]]
* [[Nora Riči]]
* [[Marisa Berensone]]
* [[Karole Andrē]]
* [[Silvāna Mangano]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Death in Venice''
| studija = * ''Alfa Cinematografica''
* ''PECF''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Dear International''
* ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|3|1}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve Venēcijā"''' ({{Val|it|Morte a Venezia}}) ir 1971. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Lukīno Viskonti]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dērks Bogards]], [[Bjorns Andresens]], [[Marks Bērnss]], [[Romolo Valli]], [[Nora Riči]], [[Marisa Berensone]], [[Karole Andrē]] un [[Silvāna Mangano]]. Filma balstīta uz vācu rakstnieka [[Tomass Manns|Tomasa Manna]] [[Nāve Venēcijā (novele)|tāda paša nosaukuma 1912. gada noveli]]. Filmas skaņu celiņā iekļautas tādu komponistu kā [[Gustavs Mālers|Gustava Mālera]], [[Ludvigs van Bēthovens|Ludviga van Bēthovena]] un [[Modests Musorgskis|Modesta Musorgska]] skaņdarbi. "Nāve Venēcijā" ir otrā filma Viskonti "Vācu triloģijā" pēc filmas "[[Dievu bojāeja]]" (''La caduta degli dei'', 1969) un pirms filmas "[[Ludvigs (filma)|Ludvigs]]" (''Ludwig'', 1973).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Doss''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Military of Russia|Militārisms Krievijā}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Berounka
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Berounka
| attēls            = Berounka_vyhled_Tetin_4326.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Berounka pie Tetīnas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Mža]]s un [[Radbuza]]s satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vltava]]
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=45 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
| garums            = 139
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 36
| gada_notece       =
| baseins           = 8 855
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Čehija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Laims
|           attēls = Lime - whole and halved.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Backyard limes.jpg
|      att2_izmērs = 240px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. aurantifolia
|         binomial = Citrus aurantifolia
|         sinonīmi =
|        izplatība = [[Indija]], [[Malaizija]], [[Irāna]], [[Irāka]], [[Meksika]], [[Argentīna]], [[Brazīlija]], [[Spānija]], [[Ķīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Turcija]], [[Itālija]]
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Spraudnis''' ({{val|en|Plug-in}})<ref>{{AkadTerm|term=plug-in|lang=EN}}</ref> ir [[datorprogramma]], kas sadarbojas ar citu programmu un papildina tās funkcionalitāti. Kā piemērus var minēt spraudņus, kuri ļauj attēlot noteiktus grafiskos formātus (piemēram, [[Mērogojama vektoru grafika|SVG]], ja [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogramma]] pati neatbalsta šo formātu), atskaņot [[multivide]]s failus, šifrēt un atšifrēt nosūtītos un saņemtos [[e-pasts|e-pastus]] (piemēram, [[Šifrēšanas tehnika PGP|PGP]]), filtrēt attēlus grafiskajās programmās. Galvenā programma (piemēram, tīmekļa pārlūkprogramma vai e-pasta klients) nodrošina veidu, ka spraudņi var reģistrēt sevi programmā un nosaka datu apmaiņas protokolu starp spraudņiem un pamatprogrammu.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
]]
'''Transdzimums''' ir no [[Bioloģiskais dzimums|bioloģiskā dzimuma]] atšķirīga [[dzimtes identitāte]] vai [[dzimtes izpausme]]. Transdzimums neapzīmē [[Seksuālā orientācija|seksuālo orientāciju]] — transdzimuma cilvēki, tāpat kā citu dzimšu cilvēki, var būt [[Heteroseksualitāte|heteroseksuāli]], [[Homoseksualitāte|homoseksuāli]], [[Biseksualitāte|biseksuāli]], [[Panseksualitāte|panseksuāli]], [[Aseksualitāte|aseksuāli]], vai nepiederēt nevienam no vispārpieņemtajiem seksuālās orientācijas iedalījumiem. Transdzimuma cilvēkiem jeb transpersonām var būt īpašības, kuras parasti piedēvē konkrētam dzimumam, un viņi var identificēt sevi šo tradicionālo dzimumu robežās, vai arī identificēties ārpus tām, kā, piemēram, [[Nebināra dzimtes identitāte|dzimtes kvīri]] vai bezdzimtes, dzimtes neitrālās un trešās dzimtes personas. Transpersonas var sevi apzināties arī kā divdzimšu, visdzimšu personas, vai identificēt sevi vai nu vispārpieņemtā transdzimumu spektra robežās, vai arī vairāk aptverošajos spektros, kuri ir sastādīti pēc jaunākiem, ievērojami visaptverošākiem pētījumiem.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Burkards Valdiss
|         vārds_orig = ''Burcard Waldis''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = aptuveni 1490
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = Alendorfa (tagad [[Hesene]] {{GER}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1556
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = Abterode, (tagad Hesene {{GER}})
|       dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas Konfederācija]] (tagad {{LAT}})
|          pilsonība =
|            tautība = Vācietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Vitenbergas universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Luzula|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|attēls=Luzula arcuata IMG 6952 buefrytle longyearbyen.JPG|att_nosaukums=''Luzula arcuata''}}'''Zemzālītes''' ({{val|la|Luzula}}) ir [[doņu dzimta]]s ģints. Ģintij ir kosmopolītiska izplatība — sugas sastopamas visā pasaulē, īpaši mērenajos reģionos, [[Arktika|Arktikā]] un [[Tropu josla|tropu]] apgabalos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=119122|title=Luzula in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-08-13}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 21
|lv = Divdesmit viens
}}
'''21''' ('''divdesmit viens''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[20 (skaitlis)|20]] un [[22 (skaitlis)|22]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Diridžibile Italia
| oriģinālnosaukums    = ''Dirigibile Italia''
| attēls               = Stazione Dirigibile Italia.JPG
| paraksts             = Stacijas galvenā ēka
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{ITA}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=32| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1997
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Consiglio Nazionale delle Recerche|CNR]]
| pers_vasara          = 7
| pers_ziema           = 7
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Diridžibile Italia''' ({{val|it|Dirigibile Italia}}) ir [[Itālija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.cnrweb.tv/a-nord-di-capo-nord/ A nord di Capo Nord]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Itālijas [[Nacionālā pētniecības padome|Nacionālajai pētniecības padomei]] ''(Consiglio Nazionale delle Recerche)''. Nosaukta par godu itāļu aviatora un polārpētnieka [[Umberto Nobile]]s 1928. gada polārajam lidojumam ar [[dirižablis|dirižabli]] ''Italia''.

sentences:
kūrorta galvenais korpuss]]
'''Kūrorts''' (no {{val|de|Kurort}} — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes.<ref>[https://tezaurs.lv/k%C5%ABrorts Tezaurs. Kūrorts]</ref> Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|             suga = Patellina corrugata
|         binomial = <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Patellina corrugata''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Spirillinīdas|spirillinīdu]] kārtā un [[Patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Sugu 1858. gadā aprakstīja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. ''Patellina corrugata'' ir [[Patellīnas|patellīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Marmora jūra|Marmora jūrā]] un [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidu daļā, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Baltā jūra|Baltajā jūrā]], [[Hudzona līcis|Hudzona līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]] kā arī [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113626#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Kinderdeikas vējdzirnavas
 |      native_name = ''Kinderdijkse molens''
 |       other_name =
 |            image = KinderdijkWindmills.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 51.8825 | latNS  = N
 | longd = 4.649444 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Dienvidholande|Alblaserdama}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1738. un 1740. gads
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Dzirnavu tīkls Kinderdeikā-Eishautā
   | designation1_date = 1997
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = i, ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/818 818]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 	322 ha
}}
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences: '''''Times New Roman''''' ir ''[[serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, ko 1931. gadā ieviesa [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] laikraksts ''[[The Times]]''. To izveidoja uzņēmuma  ''[[Monotype]]'' dizainers Viktors Lardents.

sentences:
]]
'''Mugursoma''' ir uz [[mugura]]s nēsājama [[soma]], kas parasti novietojama ar divām siksnām pāri pleciem un zem [[paduse|padusēm]]. Mugursomas  paredzētas nesamā pārnēsāšanai, ko nebūtu ērti nest rokās. Sporta mugursomas, kas domātas izmantošanai, piemēram, skriešanā, riteņbraukšanā, pārgājienos, parasti atslogo lielāko daļu svara (līdz aptuveni 90%) no to svara ar polsterētu gūžas jostu, atstājot plecu siksnas galvenokārt, lai stabilizētu slodzi. Tas uzlabo iespēju pārnēsāt smagu nesamo, jo [[gurni]] ir stiprāki par pleciem,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=AKINYELE, SAMUEL TAIWO; AKINYELE, ESTHER FEYISAYO; GBOLAHAN, DANIEL DAMILARE|date=September, 2019|title=EFFECTS OF ENTREPRENEURIAL SKILLS ACQUISITION IN LEATHER BACKPACK MAKING ON YOUTH EMPLOYABILITY IN ABEOKUTA, NIGERIA|url=https://www.cambridgenigeriapub.com/wp-content/uploads/2020/06/SJMSE_Vol14_No7-3.pdf|journal=Journal of Management Science & Entrepreneurship.|volume=14|issue=7|page=40|pages=38-73}}</ref> kā arī palielina [[veiklība|veiklību]] un [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvaru]], jo slodze ir tuvāk paša lietotāja [[masas centrs|masas centram]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Subaru
| native_name = スバル
| type = [[Meitas kompānija]]
| logo = Subaru (2019).svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Ebisu Subaru Building 2017-07.jpg
| image_caption = Galvenā ēka
| founder = [[Kendži Kita]]
 [[Čikuhei Nakadžima]]
| predecessor = [[Nakadžimas Aviobūves kompānija]]
| foundation = {{start date and age|1953|07|15|df=yes}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.subaru.co.jp/en/outline/profile.html |title=Corporate Profile {{!}} Subaru Outline |publisher=SUBARU |access-date=2018-03-18}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.fhi.co.jp/english/outline/inoutline/index.html |title=Corporate Information {{!}} Overview |publisher=Fuji Heavy Industries Ltd. |date=2015-03-31 |access-date=2016-02-16 |archive-date=2017-02-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170223133153/http://www.fhi.co.jp/english/outline/inoutline/index.html |dead-url=yes }}</ref>
| location_city = [[Ebisu, Šibaja]], [[Tokija]]
| location_country = Japāna
| key_people = Kazuo Hosoja ([[Priekšsēdētājs]])
Tomomi Nakamura ([[Prezidents (uzņēmuma)|Prezidents]] & [[Galvenais izpilddirektors]])
| industry = [[Autobūve]]
| area_served = Globāli
| products = [[Automobilis|automobiļi]]
| production = {{decrease}} 744 787 vienības (-15.8% Jan-Dec 2021)<ref>{{publikācijas atsauce|url=https://www.subaru.co.jp/en/ir/finance/pdf/performance/pfo_2021_e.pdf |title=Subaru Corporation Announces Production, Japan Sales and Export Results for December 2021 and CY 2021 (Flash Report)| format=PDF|publisher=Subaru |location=Japan |date=2022-01-28 |access-date=2022-06-12|page=12| archive-url=https://web.archive.org/web/20220403121626/https://www.subaru.co.jp/en/ir/finance/pdf/performance/pfo_2021_e.pdf| archive-date=2022-04-03 | dead-url=no}}</ref>
| parent = [[Subaru Corporation]]
| divisions = [[Subaru Tecnica International]]
| homepage = {{URL|https://www.subaru.co.jp/en/|www.subaru.co.jp}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstru balle
| attēls                   = Monsterspub1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster's Ball''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lī Denielss]]
| scenārija autors         =
* [[Mailo Adika]]
* [[Vills Rokoss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Halle Berija]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Šons Kombss]]
* [[Mos Def]]
| mūzika                   = [[Asche & Spencer]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Lee Daniels Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Lions Gate Films]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|11|11|Ostinas filmu festivāls|2002|2|8|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001|title=Monster's Ball|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024054459/https://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monstersball.htm|title=Monster's Ball (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstru balle"''' ({{val|en|Monster's Ball}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Halle Berija]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Pīters Boils]], [[Šons Kombss]] un [[Mos Def]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|11|11||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences: '''Mūzikas stilu uzskaitījums''' ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitīti mūzikas stili alfabētiskā secībā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elymus
| ģints_lv = Ciņuvārpatas
| suga = Elymus fibrosus
| suga_lv = Šķiedrainā ciņuvārpata
| binomial = Elymus fibrosus
| autors = (Schrenk) Tzvelev
| sinonīmi = Agropyron fibrosum
}}'''Šķiedrainā ciņuvārpata''' ({{val|la|Elymus fibrosus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Eiropa]]s ziemeļu-ziemeļaustrumu daļā un [[Sibīrija]]s ziemeļrietumos. [[Latvija|Latvijā]] tā ir ļoti reti sastopama, adventīva suga, kura visticamāk ir izzudusi. Tā 20. gadsimta sākumā tika atrasta [[Rīteri|Rīteru]] apkaimē uz [[Rīteru dolomīta atsegums|dolomītiem]]. Augtene 1965. gadā tika appludināta [[Pļaviņu ūdenskrātuve|Pļaviņu HES ūdenskrātuves]] izveides dēļ.

sentences: '''Pirktspējas paritāte''' ({{val-en|purchasing power parity (PPP)}}) [[ekonomika|ekonomikā]] ir teorētisks [[cena|cenu]] salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no [[tirgus]] valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Markovs
|     vārds_orig = ''Георги Марков''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[bulgāri|bulgārs]]
|        dzimums = v
|         vecāki = Ivans Markovs
|          brāļi = Nikolajs, Vasīlijs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[prozaiķis]], [[dramaturgs]], [[scenārists]], [[publicists]]
|rakstīšanas valoda =
|        periods = 1951—1978
|          žanri = [[proza]], [[eseja]], [[luga]], [[novele]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = Sofijas Valsts Politehniskais institūts
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Fransisko Franko
 |       vārds_orģ = ''Francisko Franco''
 |          attēls = RETRATO DEL GRAL. FRANCISCO FRANCO BAHAMONDE (adjusted levels).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Spānijas valsts galva
 |     term_sākums = {{dat|1939|4|1|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1975|11|20|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Manuels Asanja]] (kā prezidents)
 |        pēctecis = [[Huans Karloss I]] (kā karalis)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Spānijas premjerministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1939|2|5|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1973|6|9|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = [[Huans Negrins]]
 |       pēctecis2 = [[Luiss Karrero Blanko]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1892|12|4}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1785–1873, 1875–1931).svg}} [[Ferola]], [[Galisija]], [[Spānija Restaurācijā]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1975|11|20|1892|12|4}}
 |       mir_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1945–1977).svg}} [[Madride]], [[Franko diktatūra Spānijā|Franko Spānija]]
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = virsnieks, militārpersona, politiķis
 |      alma_mater = [[Toledo Kājnieku akadēmija]]
 |        reliģija = [[katoļticība]]
 |        paraksts = Francisco Franco Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences: '''Evanss''' ({{val|en|Evans}}), sieviešu dzimtē — '''Evansa''', ir populārs [[Velsa]]s izcelsmes [[uzvārds]] [[angļu valoda|angļu valodā]] runājošajās zemēs. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences: '''GEM''' ('''G'''raphics '''E'''nvironment '''M'''anager) - [[Digital Research]] veidota [[logu sistēma]], kas sākotnēji darbojās [[CP/M]] [[Operacionālā sistēma|operacionālajā sistēmā]] uz [[Intel 8088]] un [[Motorola 68000]] [[mikroprocesors|mikroprocesoriem]]. Vēlāk sistēma tika pielāgota arī [[DOS]] sistēmai. Līdz pat [[Microsoft Windows]] 3.0 iznākšanai, tā bija diezgan populāra vide, kas par zemāku cenu piedāvāja analogu vai pat labāku funkcionalitāti.

sentences: '''Pamede''' ({{val-la|terra Pomesania}}, {{val-de|Pomesanien}}) jeb '''Pomezānija''' bija [[Balti|baltu]] [[Prūši|prūšu]] zeme tagadējās Polijas [[Pomožes vojevodiste]]s teritorijā. Pamede atradās starp [[Visla]]s un Ilfingas (tagad [[Elblonga]]s) upēm un robežojās ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, [[Pomerelija|Pomereliju]] rietumos, [[Kulma (zeme)|Kulmas]] zemi dienvidos un [[Pagude (zeme)|Pagudes zemi]] austrumos.

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{līdzīgs|Dominikāna}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Commonwealth of Dominica
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dominikas Sadraudzība
|               karoga_attēls = Flag of Dominica.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Dominica.svg
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums = 100 px
|                 valsts_moto = Après Bondie, C'est La Ter
|                valsts_himna = Isle of Beauty, Isle of Splendour
|               kartes_attēls = Dominica on the globe (Americas centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Rozo]]
| latd= 15| latm=25 | latNS=N | longd=61 | longm=20| longEW=W
|lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas = melnādainie 86,8%
 jauktas rases 8,9%
 Karību indiāņi 2,9%
 baltādainie 0,8%
 citi 0,7%
|        etniskās_grupas_gads = 2001
|              valsts_iekārta = Parlamentāra republika
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Silvanija Bērtone]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = [[Rūzvelts Skerits]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta = 1978. gada 3. novembrī no [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]]
|                 platība_km2 = 751
|               platība_rangs = 184.
|              procenti_ūdens = 1,6
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 72 324
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 201.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 91.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 808 miljoni
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs = 177.
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 11 429
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 91.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,724
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 71.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Austrumkarību dolārs]]
|                valūtas_kods = XCD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.dm]]
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num = 212
|              iso_kods_alfa2 = DM
|              iso_kods_alfa3 = DMA
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =951 Gaspra
| image =
| caption =
| discovery = yes
| discoverer =G. N. Neujmins
| discovered ={{Dat|1916|7|30}}
| designations = yes
| mp_name = SIGMA 45; A913 YA; 1955 MG1
| alt_names =
| mp_category =[[Asteroīdu joslas]] asteroīds
| epoch ={{Dat|2006|3|6|N}} (JD 2453800.5)
| aphelion =2.594 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.825 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.210 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.174
| period =3.28 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.88 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =4.102°
| asc_node =253.218°
| mean_anomaly =53.057°
| arg_peri =129.532°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =18,2x10,5x8,9 [[kilometrs|km]]
| mass = 2-3×1016 [[kilograms|kg]]
| surface_grav =0.002 [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =0.006 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0,22
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
| spectral_type =[[S tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =11,46m
}}
'''951 Gaspra''' ir [[S tipa asteroīds|S tipa]] [[asteroīds]], kurš riņķo tuvu [[asteroīdu josla]]s iekšmalai. Tas bija pirmais asteroīds, kuru tuvumā pārlidojis [[kosmiskais aparāts]]. [[Galileo (starpplanētu zonde)|Galileo]] [[starpplanētu zonde]] pārlidoja Gaspru [[1991]]. gada [[29. oktobris|29. oktobrī]] pa ceļam uz [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].
== Raksturojums ==
Bez daudziem maziem krāteriem uz asteroīda ir arī pusducis relatīvi līdzenu apvidu un iespiedumu. Viens no šādiem apvidiem ir ''Dunne Regio''. Tas ir 5 x 7 [[kilometrs|km]] liels apgabals, kurā nav par 200 m augstāku virsmu. Pagaidām nav skaidri zināms, vai tas ir triecienu rezultāts, vai arī tās ir lūzuma šķautnes, ja Gaspra ir atdalījies no lielāka [[debess ķermenis|debess ķermeņa]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = H2O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Marks Aurēlijs
| vārds_orģ           =''Marcus Aurelius Antoninus Augustus''
| attēls              =Statua Marco Aurelio Musei Capitolini Fronte.JPG
| apraksts            =Marka Aurēlija statuja Kapitolija muzejā Romā
| amats               =Romas imperators
| term_sākums         ={{dat|161}}
| term_beigas         ={{dat|180|03|17|N}}
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| priekštecis2        =[[Antonijs Pijs]]
| pēctecis2           =[[Komods]]
| dzim_dati           ={{dat|121|4|26}}
| dzim_vieta          = {{flagicon image|Vexilloid of the Roman Empire.svg}} [[Roma]], [[Itālija]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|180|03|17|121|4|26}}
| mir_vieta           = {{flagicon image|Vexilloid of the Roman Empire.svg}} Vindobona, [[Romas impērija]]<br> (tagad [[Vīne]], {{AUT}})
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             = Faustīna Jaunākā
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = romiešu [[politeisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''You Can Count on Me''
| attēls = You Can Count on Me Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kenets Lonergans]]
| producents = * [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
* [[Lerijs Meistrihs]]
* [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors = Kenets Lonergans
| galvenajās lomās = * [[Lora Linnija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Džons Tennijs]]
* [[Rorijs Kalkins]]
| mūzika = [[Leslija Bārbere]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2000|11|10||bez}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-can-count-me-2000|title=You Can Count on Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youcancountonme.htm|title=You Can Count on Me|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|8|6||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Krievijas tūkstošgades piemineklis
 |vietējais_nosaukums = ''Тысячелетие России''
 |             attēls = Новгородский_кремль_Памятник_тысячелетию_Руси.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Krievija|Veļikijnovgoroda}}
 |             autors = [[Mihails Mikešins]] (''Михаил Осипович Микешин''), [[Viktors Gartmans]] (''Виктор Александрович Гартман'')
 |          map_image = Krievijas Eiropas daļa#Krievija#Eiropa
 |           map_text =
 |          map_width =
 |               latd = 58.521125
 |               longd= 31.275242
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            plstība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 15,7 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1862. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Novgorodas un tās apkārtnes vēsturiskie pieminekļi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1992. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/604 604]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenolftaleīna nejonizētās formas struktūrformula

Fenolftaleīna molekulas modelis

Fenolftaleīna paraugs
|       citi nosaukumi = 2,4'-dioksiftalofenons,
3,3-bis-(4-hidroksifenil)ftalīds),
purgēns
|           CAS numurs = 77-09-8
|      ķīmiskā formula = С20Н14O4
|              molmasa = 318,31
|              blīvums = 1300
|  kušanas temperatūra = 261—263 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 400 mg/l
|                 citi =
}}
'''Fenolftaleīns''' (С20Н14O4) ir trifenilmetāna grupas [[krāsviela]]. Tas ir [[pH indikators]], kas sārmainā vidē maina krāsu no bezkrāsainas uz purpurvioletu. Koncentrētos sārmos tas no jauna kļūst bezkrāsains, bet koncentrētās skābēs veido oranžsarkanu katjonu. Tīrā veidā fenolftaleīns ir balta pulverveida viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — spirtā un ēterī.

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džeimss Konolijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''James Connolly''
 |              attēls = James Brendan Connolly, 1906 1.JPG
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džeimss Brendans Benets "Džeimijs" Konolijs
 |              dz_dat = {{dat|1868|10|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|1|20}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bruklaina}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta, 2 sudraba, 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
[[Kategorija:Sauszemes transportlīdzekļi]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Elektrotransports]]
[[Kategorija:Dzelzceļš]]

sentences:
{{Valodas infokaste
|name          = Taju valoda
|nativename    = {{lang|th|ภาษาไทย}}, ''phasa thai''
|pronunciation = {{IPA|[pʰāːsǎːtʰāj]}}
|states        = [[Taizeme|Taizemē]], [[Malaizija|Ziemeļmalaizijā]], [[Kambodža|Kambodžā]], [[Mjanma|Dienvidmjanmā]], [[Laosa|Laosā]]
|region        = [[Indoķīnas pussala]]
|speakers      = vairāk nekā 20 miljoni (2000. gadā)
|familycolor   = Taju-kadaju
|fam1          = [[Taju-kadaju valodas|Taju-kadaju]]
|fam2          = [[Taju valodas|Taju]]
|fam3          = Dienvidrietumu taju
|script        = [[Taju alfabēts]]
|nation        = {{THA}}
|agency        = [[Taizemes karaliskais institūts]]
|iso1          = th
|iso2          = tha
|iso3          = tha
|lingua        = 47-AAA-b
|map           =
|notice        = Indic
}}

sentences: '''Tauta''' ir daudznozīmīgs jēdziens, ar ko visbiežāk saprot kādas [[valsts]] vai citas politiskas vienības iedzīvotāju ([[pilsonis|pilsoņu]]) kopumu,<ref>Skatīt [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] 2. pantu — "Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai"</ref> vai arī [[etnoss|etnisku grupu]], kurai ir kopīga [[valoda]], [[kultūra]], [[teritorija]], [[reliģija]] un [[vēsture]]. Valoda ir viena no svarīgākajām tautas pazīmēm, lai gan tas nav viennozīmīgi, jo pastāv dažādas etniskas grupas, kas runā vienā un tajā pašā valodā.

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Notiek}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Otrais Lībijas pilsoņu karš
| partof      = [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|Lībijas pilsoņu kara]]
| image       = Libyan Civil War.svg
| image_size  = 300px
| caption     = Pašreizējā militārā situācija:<!-- do not change the date unless the map has been manually updated; the map does not auto-update --><div style="text-align: left;">{{legend|#ebc0b3|Lībijas parlamenta (Tubrukas valdības) un Nacionālās Lībijas armijas kontrolē}}{{legend|#cae7c4|ANO atbalstītās Nacionālās Saskaņas valdības kontrolē}}{{legend|#afc6e9|Lokālo militāro klanu kontrolē}}
</div>
| date        = 2014. gada 16. maijs  – pašlaik
| place       = [[Lībija]]
| result      =
| combatants_header =
| status      = turpinās
}}
'''Lībijas pilsoņu karš kopš 2014. gada''' jeb '''Otrais Lībijas pilsoņu karš''' ir  [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|2011. gada Lībijas pilsoņu kara]] turpinājums [[Lībija|Lībijā]], kas sākās 2014. gada maijā.

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard
| titleclass = fn org
| title      = {{PAGENAME}}
| above      = {{{datums|}}}
| abovestyle = font-size: smaller
| image      = {{#if:{{{attēls|}}}|}}
| caption    = {{{apraksts|}}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Amadeiusa ezers
|attēls=Lake amadeus.jpg
|paraksts=Amadiesa ezers no kosmosa, 1994. gads
|map = Austrālija#Ziemeļu teritorija
| plat_d=24 | plat_m=44 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=130 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=880—8700
|garums=125
|Vid_dziļums=0-0,2
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=204
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Amadeiusa ezers''' ({{val|en|Lake Amadeus}}) ir liels [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļu teritorija|Ziemeļu teritorijā]]. Atrodas netālu ziemeļos no [[Uluru]] (Eiersa klints), [[Kata Ķurta]]s (Olgas kalniem), [[Konnera kalns|Konnera kalna]]. Ezers pēc lietusgāzēm var kļūt ļoti liels, pat {{nobr|160 km}} garš, taču tas ātri izžūst.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Egons Knops
| attēls              =
| amats               =[[1. Saeima]]s deputāts
| dzim_dati           ={{dat|1876|10|18}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Liepāja|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|04|14|1876|10|18}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Klāra Urbane
| profesija           =advokāts
| alma_mater          =[[Pēterburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Egons Knops''' ({{val-de|Egon Knopp}}; {{dat|1876|10|18|N|bez}} — {{dat|1933|04|14|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s advokāts un politiķis. Bijis [[1. Saeima|1. Saeima]]s deputāts, tās sekretāra biedrs.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = دولة قطر, ''Dawlat Qaṭar''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kataras Valsts
|            valsts_nosaukums = Qatar
|               karoga_attēls = Flag of Qatar.svg
|            karoga_nosaukums = Kataras karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums = Kataras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[As Salam al Amiri]]''
|               kartes_attēls = LocationQatar.png
|             kartes_paraksts = Kataras atrašanās vieta Persijas līča apkārtnē
|               galvaspilsēta = [[Doha]]
| latd= 25 | latm= 18 | latNS= N | longd= 51 | longm= 31 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Emirāts]]/[[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kataras emīrs|Emīrs]]
|                valsts_galva = [[Tamīms bin Hameds al Tānī]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kataras premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Khalid bin Khalifa bin Abdul Aziz Al Thani]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Kataras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = pašreizējā valdošā dzimta pie varas ir kopš
|          neatkarības_datums = {{dat|1878|12|18|Ģ}}
|       neatkarības_notikums2 = noslēgts līgums ar [[Apvienotā Karaliste|Apvienoto Karalisti]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1971|9|3}}
|                 platība_km2 = 11586
|               platība_rangs = 158.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 2 155 446
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 142.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 176
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 76.
|                     IKP_PPP = $357,338 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 1.
|          IKP_PPP_per_capita = $128 702
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.855
|                    HDI_gads = 2021<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf|title=Human Development Report 2021/2022|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=8 September 2022|access-date=8 September 2022}}</ref>
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 42.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kataras riāls]]
|                valūtas_kods = QAR
|                  laika_zona = [[AST]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.qa]]
|              tālsarunu_kods = 974
|                iso_kods_num = 634
|              iso_kods_alfa2 = QA
|              iso_kods_alfa3 = QAT
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences: '''Sāļus neradošie oksīdi''' ir tādi [[oksīdi]], kuriem tieši neatbilst ne [[skābes]], ne [[Bāze (ķīmija)|bāzes]].<ref>G. Rudzītis, F. Feldmanis. Neorganiskā ķīmija. R., "Zvaigzne", 1981, 112. lpp.</ref> Agrāk tos dēvēja par '''indiferentajiem oksīdiem''', tomēr no šī nosaukuma atteicās, jo sāļus neradošie oksīdi ir visai reaģētspējīgas vielas. Salīdzinājumā ar citiem oksīdiem, sāļus neradošo oksīdu ir ļoti maz. Pazīstamākie sāļus neradošie oksīdi ir [[oglekļa monoksīds]] CO un [[slāpekļa monoksīds]] NO. Tradicionāli pie sāļus neradošajiem oksīdiem pieskaita arī [[Dislāpekļa oksīds|dislāpekļa oksīdu]] N2O, kas pēc savas molekulas uzbūves īstenībā ir slāpekļa oksonitrīds. Sāļus neradošie oksīdi ir arī  mazpazīstamie [[silīcija monoksīds]] SiO, [[sēra monoksīds]] SO un [[sēra suboksīds]] S2O. Pie sāļus neradošiem oksīdiem var pieskaitīt arī ūdeņraža oksīdu — [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Folkloristi pēc tautības]].''

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
).]]
'''Abisāle''' (no {{val|el|ᾄβυσσος}} (''abyssus'') — 'bezdibenis') jeb '''abisālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] dziļūdens zona, kas atrodas dziļumā virs 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref> un atbilst [[Okeāns|okeāna]] gultnei. Citos avotos abisāles augšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://ru-ecology.info/term/815/ Экология (Справочник)]</ref> vai 3000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 305 mlj. km², kas sastāda 85% no kopējās Pasaules okeāna platības un gandrīz 60% no visas [[Zemeslode]]s platības. Okeāna gultnes apgabali virs 6000 m dziļuma tiek saukti par [[hadāle|hadāli]] jeb [[ultraabisāle|ultraabisāli]]. Abisālās zonas dibena [[reljefs]] ir ļoti daudzveidīgs. Lielākās platības aizņem līdzeni vai pauguraini [[abisālais līdzenums|abisālie līdzenumi]], kas ir klāti ar irdeniem [[abisālie nogulumi|nogulumiem]], nosedzot sākotnējo [[Magmatiskie ieži|magmatisko]] reljefu. Abisālajā zonā ietilpst arī zemūdens grēdas (tai skaitā arī [[Vidusokeāniskā grēda|vidusokeāniskās grēdas]]), [[plato]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskas]] izcelsmes objekti u.c.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Česters Beningtons
|Attēls        = Linkin Park-Rock im Park 2014- by 2eight 3SC0327.jpg
|Att_izm       =
|Apraksts      =
|Dz_vārds      = Česters Čārlzs Beningtons
|Fons          = solists
|Dzimis        = {{dat|1976|3|20}}
|Miris         = {{miršanas datums un vecums|2017|7|20|1976|3|20}}
|Vieta_dz      = {{flaga|ASV}} [[Fīniksa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti   = balss, [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]]
|Žanrs         = [[alternatīvais roks]], [[alternatīvais metāls]], [[ņūmetāls]], [[reproks]]
|Nodarbošanās  = [[dziedātājs]]
|Gadi          = 1993 — 2017
|Darbojies_arī = ''[[Linkin Park]]'', ''[[Dead By Sunrise]]'', ''[[Julien-K]]'', ''[[Grey Daze]]''
|Dzimums       = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šerloks jaunākais
| operators =
| attēls = Sherlock jr poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Basters Kītons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = Basters Kītons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sherlock Jr.''
| studija = ''[[Metro Pictures Corporation]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1924|4|21}}
| ilgums = 45 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šerloks jaunākais"''' ({{Val|en|Sherlock Jr.}}) ir 1924. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Basters Kītons]].

sentences:
Baltijas valstīs [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Austrumu frontē 1941. gadā]]
'''Militārā operācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''operatio'' — "darbība") ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no [[militārās stratēģija]]s, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert dažāda veida militārdarbības, piemēram, uzbrukuma, aizsardzības, [[blokāde]]s, [[Aplenkums|aplenkuma]] u. c. operācijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Hercls
|     vārds_orig = Theodor Herzl
|         attēls = Theodor Herzl.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = Pešta, [[Austroungārija]]
([[Budapešta]], {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 3
|        m_vieta = Edlaha, [[Reihenava pie Raksa]], [[Austroungārija]]
([[Lejasaustrija]], {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks, politiskais darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Theodor Herzl signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pieteikšanās''' ir darbība, ar ko palīdzību lietotājam tiek atļauta piekļuve kādai informācijas sistēmai. Tās gaitā lietotājam parasti ir jāievada savs [[lietotājvārds]] un [[parole]], reizēm tas notiek automātiski, lai atvieglotu darbu. Jaunāko laiku tehnika ļauj pazīt piesakošos lietotāju pēc [[pirksta nospiedums|pirksta nospieduma]], [[balss]] u.tml.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Territory of Norfolk Island<br />Norfuk Ailen
|    pilnais_valsts_nosaukums = Norfolkas Salas Teritorija
|            valsts_nosaukums = Norfolk Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norfolk_Island.svg
|            karoga_nosaukums = Norfolkas Salas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Norfolk Island.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Norfolkas Salas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px<!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|                 valsts_moto = ''"Inasmuch"''
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationNorfolkIsland.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kingstona (Norfolka)|Kingstona]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Bērntpaina]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]], [[norfolkiešu valoda|norfolkiešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Suverenitāte|Pašpārvaldoša teritorija]]
|        valsts_galvas_tituls = Valsts galva
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Administrators
|               valsts_galva2 = [[Ēriks Hučinsons]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Ģenerālguberators
|               valsts_galva3 = [[Pīters Krosgovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Suverenitāte|Pašpārvaldoša teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Norfolkas Salas akts]]
|          neatkarības_datums = [[1979]].g.
|                 platība_km2 = 34,6
|               platība_rangs = 226
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021<ref>https://www.abs.gov.au/census/find-census-data/quickstats/2021/SAL90004</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 2188
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 51
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona = NFT (Norfolkas Salas laiks)
|                  utc_offset = 11:30
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nf
|              tālsarunu_kods = 6723
|                iso_kods_num = 574
|              iso_kods_alfa2 = NF
|              iso_kods_alfa3 = NFK
}}
'''Norfolkas Sala''' ({{val|en|Norfolk Island}}, [[Norfolkiešu valoda|norfolkiešu]]: ''Norfuk Ailen''), pilnajā nosaukumā '''Norfolkas Salas Teritorija''', ir viena no [[Austrālija]]s ārējām teritorijām, kas aizņem pašu [[Norfolka (sala)|Norfolkas salu]], kā arī netālās [[Nipīena sala|Nipīena]] un [[Filipa sala|Filipa]] salas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Dollija Pārtone
| Attēls = Dolly Parton in Nashville 2.jpg
| Img_capt =
| Att_izm =
| Fons = solists
| Dzimis= {{dzimšanas datums un vecums|1946|1|19}}
{{vieta|ASV|Tenesī|Seviervilla}}
| Gadi = 1954—pašlaik
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste, filantrope, rakstniece/dzejniece
| Instrumenti = [[Vokāls]], [[ģitāra]], [[bandžo]], [[cītara]], [[klavieres]], [[bungas]]
| Žanrs = [[kantrimūzika]], [[blūgrāss]], [[tautas mūzika]], [[popmūzika]]
| Izdevējkompānija = [[Goldband]], [[Mercury Records|Mercury]], [[Somerset]], [[Monument]], [[RCA Records|RCA]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Rising Tide]], [[Decca Records|Decca]], [[Asylum Records|Asylum]], [[Sugar Hill Records (folk)|Sugar Hill Records]],[[Dolly Records]]
|Mlapa = [http://www.dollyon-line.com dollyon-line.com]
[http://www.dollypartonmusic.net dollypartonmusic.net]
|Dzimums = S
}}

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Diokletiāna pils
 |      native_name = ''Dioklecijanova palača''
 |     native_name2 =
 |     native_name3 =
 |       other_name =
 |            image = Peristyle, Split 3.JPG
 |       image_size =
 |          caption =
 |      pushpin_map =
 |      map_caption =
 |   pushpin_relief =
 |         map_size =
 |        map_label =
 | latd  = 43 | latm  = 30 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 16 | longm = 26 | longs = 24 | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Horvātija|Splita}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |        elevation =
 |           height =
 |  beginning_label =
 |   beginning_date =
 |           formed =
 |          founded =
 |          founder =
 |            built = 295—305
 |        built_for =
 |       demolished =
 |          rebuilt =
 |         restored =
 |      restored_by =
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/97 97]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CRO}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Diokletiāna pils''' ({{val|hr|Dioklecijanova palača}}) ir sena pils [[Splita|Splitā]], [[Horvātija|Horvātijā]], kas uzcelta pēc [[Romas impērija]]s imperatora [[Diokletiāns|Diokletiāna]] rīkojuma 4. gadsimta sākumā. Mūsdienās veido Splitas centru.

sentences: '''LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"''' (dibināta 1980. gada 1. jūlijā) 11,8 hektāru platībā atrodas priežu mežā [[Babītes pagasts|Babītes pagastā]]. Audzētavas dibinātājs un vadītājs ir Dr. habil. biol., prof. [[Rihards Kondratovičs]], kurš ar [[rododendri|rododendru]] pētījumiem nodarbojas kopš 1957. gada. Pašreiz tā ir vienīgā specializētā rododendru audzētava [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]. Tās galvenais uzdevums ir radīt jaunas, dekoratīvas un ziemcietīgas brīvdabas rododendru šķirnes.<ref name="majaslapa">[http://www.rododendri.lu.lv/ LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"] Skatīts: 10.01.2017.</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO4]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.629 nε = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

sentences: '''Tips''' ({{val|la|phylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tips ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Klase (bioloģija)|klases]]. Vienību tips lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst [[Nodalījums (botānika)|nodalījums]].

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences: '''Eigēnika''' jeb '''eigenētika''' ({{val|el|ευγενες}} no ''eu'' — 'labi' un ''gennaô'' — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot [[selekcija]]s principus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/index.php/Eig%C4%93nika|title=Eigēnika - Vēsture|website=vesture.eu}}</ref> Tā kā vairākas [[nacisms|nacistiskās]] Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Friedrich Jacob Hugenberger''
|         attēls = Hugenbergers.JPG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kuldīga]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1860
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Mārgareta Hamiltone
| vārds_orig = ''Margaret Hamilton''
| attēls = Margaret Hamilton 1995.jpg
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 17
| dz_vieta = Paoli, [[Indiāna]], [[ASV]]
| nodarbošanās = [[Programmētājs|programmētāja]]
| alma_mater = [[Erlhama koledža]], [[Mičiganas Universitāte]]
| bērni = 1
| att_nosaukums = Hamiltone 1995. gadā
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Karls Alberts Andersens
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Carl Albert Andersen''
 |              attēls = Carl Albert Andersen.png
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1876|8|15}}
 |             dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
 |             mir_dat = {{dat|1951|9|28}}
 |            mir_viet = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
 |             tautība = norvēģis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|NOR}} [[Norvēģija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]] un [[sporta vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|''1906 (neof.)'']]
 |          os_medaļas = 2 (1 sudraba un 1 bronzas) un ''1 zelta (1906 (neof.))''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|NOR}} [[Norvēģija]]}} (NOR)
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalSilver      | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vingrošana 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu komandas|Vīriešu komandas]]}}
{{MedalCompetition | [[Neoficiālās olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vingrošana 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — vīriešu komandas|Vīriešu komandas]]}}
}}

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Comtat de Barcelona''
|nosaukums_latv_val     = Barselonas grāfiste
|sugasvārds             = Barselonas grāfistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Francija<br />Spānija
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Feodālisms|Feodāla monarhija]]
|
|gads_sākums            = 801
|gads_beigas            = 1162
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|event_post1             =
|date_post1              =
|
|p1                     = Spāņu marka
|flag_p1                =
|p2                     = Kordovas emirāts
|flag_p2                =
|s1                     = Aragonas kronis
|flag_s1                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|s2                     = Katalonijas firstiste
|flag_s2                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Barselona]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[katalāņu valoda|katalāņu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija               = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Hornet-vespa.jpg
| att_nosaukums=[[Eiropas sirsenis]] (''Vespa crabro'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidea
|        dzimta_lv = Lapsenes
|       dzimta_r=Lapseņu dzimta
|      apakšdzimta = Vespinae
|   apakšdzimta_lv = Lapseņu apakšdzimta
| ģints=Vespa
| ģints_lv=Sirseņi
| binomial=Vespa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Sirseņi''' jeb '''īstie sirseņi''' (''Vespa'') ir [[īstās lapsenes|īsto lapseņu]] jeb [[lapseņu apakšdzimta]]s (''Vespinae'') [[kukaiņi|kukaiņu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno liela auguma [[plēvspārņi|plēvspārņus]] ar [[inde]]s dzeloni. Par sirseņiem mēdz saukt arī citu lapseņu apakšdzimtas ģinšu sugas, piemēram, [[dzegužsirsenis]] (''Dolichovespula adulterina''). Sirseņu ģintī ir 24 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref>Carpenter, J.M. (1987) Phylogenetic relationships and classification of the Vespinae (Hymenoptera: Vespidae). // Systematic Entomology, 12, 413—431.</ref> Vispazīstamākā suga ir [[Eiropas sirsenis]] (''Vespa crabro''), kas sastopams arī [[Latvija|Latvijā]]. Latvijā tā ir vienīgā sirseņu ģints suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2010/toms10/Latvijas_lapsenes.html |title=Latvijas lapsenes |access-date={{dat|2012|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120708232517/http://raksti.daba.lv/referaati/2010/toms10/Latvijas_lapsenes.html |archivedate={{dat|2012|07|08||bez}} }}</ref> [[Vācija|Vācijā]] sirseņi ir aizsargājami un sods par to ligzdas izpostīšanu ir 50 000 [[eiro]].<ref>[http://www.vespa-crabro.de/hornets3.htm Hornets are worthy of protection!]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Mancini''''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Baltās ķiveres
 | oriģinālnos = ''The White Helmets''
 |      attēls = The White Helmets film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Orlando von Ainsīdels]]
 |  producents = [[Džoanna Natasegara]]
 |   scenārijs = Kristofs Deaks
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2016|9|16}}
 |      ilgums = 40 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = angļu, arābu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Baltās ķiveres"''' ({{val|en|The White Helmets}}) ir Lielbritānijas [[dokumentālā filma|dokumentālā]] [[īsfilma]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/aleppo-documentary-white-helmets-tells-story-syrian-civil-defense-957091|title=Aleppo Documentary Filmmakers: "We Worry About the People We Spent Time With"|accessdate=24 January 2017|date=16 December 2016|work=[[The Hollywood Reporter]]|first=Mia|last=Galuppo}}</ref> Filma seko Sīrijas Civilās aizsardzības brīvprātīgo glābšanas dienesta darbinieku jeb tā saukto "balto ķiveru" ikdienas darbībām. Filmas režisors ir [[Orlando von Ainsīdels]], bet producente — [[Džoanna Natasegara]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/4481259/netflix-trailer-the-white-helmets/|title=Exclusive: Watch the Trailer for 'The White Helmets'|first=Andrew|last=Katz|work=[[Time]]|date=7 September 2016|accessdate=24 January 2017}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|jēdzienu matemātikā|Intervāls|intervāls}}
'''Intervāls''' ir visi tie reālie skaitļi, kuri atrodas starp kaut kādiem reāliem skaitļiem a un b (a < b) ieskaitot vai neieskaitot pašus a un b. Intervālu veidi:<br />
* (a, b) - visi tie skaitļi, kas lielāki par a un mazāki par b;
* [a, b) - visi tie skaitļi, kas lielāki vai vienādi par a un mazāki par b;
* (a, b] - visi tie skaitļi, kas lielāki par a un mazāki vai vienādi par b;
* [a, b] - visi tie skaitļi, kas lielāki vai vienādi par a un mazāki vai vienādi par b.

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name          = Policijas iecirknis 31
| image              =
| genre              = [[krimināldrāma]]<br />[[ziepju opera]]
| format             =
| picture_format = [[1080i]] [[16:9]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
| audio_format =
| runtime            = 22 minūtes
| creator            = [[Luc Dionne|Liks Dions]]
| starring           =
* [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Vincent-Guillaume Otis|Vensāns Gijoms Otiss]]
* [[Michel Charette|Mišels Šarets]]
* [[Gildor Roy|Gildors Ruā]]
* [[Hélène Bourgeois Leclerc|Helēna Buržuā-Leklēra]]
* [[Sébastien Delorme|Sebastjēns Delorms]]
* [[Luc Picard|Liks Pikārs]]
| country            = {{CAN}}
| language           = [[Franču valoda|franču]]
| location           =
| network            = ''[[ICI Radio-Canada Télé]]''
| company            = ''AETIOS Productions''
| first_aired        = {{dat|2016|9|12|n|bez}}
| last_aired         = {{dat|2022|4|21|n|bez}}
| num_seasons        = 6
| num_episodes       = 716
| channel_LV         =
| list_episodes      =
| related            =
| website            = https://ici.radio-canada.ca/district31/
| production_website =
}}
'''"Policijas iecirknis 31"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ltv.lsm.lv/lv/raidijums/policijas-iecirknis-31/par|title=Par raidījumu - Policijas iecirknis 31|website=ltv.lsm.lv|access-date=2023-07-21|language=lv}}</ref> ({{val|fr|District 31}}) ir [[Franču valoda|frančvalodīgs]] [[Kanāda]]s televīzijas seriāls. To no 2016. gada 12. septembra līdz 2022. gada 21. aprīlim pārraidīja Kanādas sabiedriskās televīzijas ''[[Ici Radio-Canada Télé]]'' kanālā. Seriālam ir iznākušas 716 sērijas (6 sezonas). Seriālu Latvijā pārraida [[Latvijas Televīzija|LTV7]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/sl/latvia/channel/ltv7/review/20230327201500/policijas_iecirknis_31|title=LTV7 - Policijas iecirknis 31 - pon 27 mar 2023 20:15 EEST}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ltv.lsm.lv/lv/raidijums/policijas-iecirknis-31/visi|title=Visi raidījumi - Policijas iecirknis 31|website=ltv.lsm.lv|access-date=2023-09-16|date=2023-09-15|language=lv}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Rubus chamaemorus
| autors =L.
| attēls =Hjortron.png
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Rubus
| ģints_lv =Avenes
| suga =R. chamaemorus
| suga_lv =Lācene
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|pilsētu kopu|Aglomerācija (nozīmju atdalīšana)|aglomerācija}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Smiltenes pagasts
| karte             = Smiltenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Smiltenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Smiltenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs2            = [[Kalnamuiža (Smiltenes pagasts)|Kalnamuiža]]
| platība           = 68,96
| iedzīvotāji       = 1127<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1127 / 68.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Schloß-Smilten<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Смильтенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Bukulti]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bukulti]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
) un sarkans (''Santander Cycles'') velosipēds pašapkalpošanās nomas punktā]]
'''''Santander Cycles''''' ir publiska [[velosipēdu koplietošanas sistēma|velosipēdu noma]] [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Nomas velosipēdi bieži tiek saukti par '''''Boris Bikes''''', atsaucoties uz [[Boriss Džonsons|Borisu Džonsonu]], kas bija [[Londonas mērs]] laikā, kad tika ieviesta šī sistēma.

sentences: '''Sanmarīno vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Sanmarīno]] teritorijā.

sentences: '''25. septembris''' ir gada 268. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (269. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 97 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 260px
|        attēls = Şivanxapînok.jpg
| att_nosaukums =
|    att_izmērs = 250px
|       attēls2 = European Nightjar (Caprimulgus europaeus) (W1CDR0001526 BD23).ogg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Caprimulgiformes
|      kārta_lv = Lēļveidīgie
|        dzimta = Caprimulgidae
|     dzimta_lv = Lēļu dzimta
|   apakšdzimta = Caprimulginae
|apakšdzimta_lv = Lēļu apakšdzimta
|         ģints = Caprimulgus
|      ģints_lv = Lēļi
|          suga = Caprimulgus europaeus
|       suga_lv = Vakarlēpis
|      binomial = Caprimulgus europaeus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =

{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls}}
{{legend|#3A6DFB|Ziemošanas areāls}}
}}

sentences: Projekta '''"Politika"''' mērķis ir apkopot un sakārtot informāciju par pasaules politiskajiem notikumiem un personībām.

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ulbrokas vidējo viļņu antenas izolators. Fotografējis Jānis Vilniņš (scAvenger) 2010. gada 15. maijā.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-15
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences: '''Eduards Lēmanis''' ({{val|de|Eduard Lehmann}}; 1841−1902) bija vācbaltiešu [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]]. Pētīja [[Latgale]]s un [[Sēlija]]s floru. [[Aleksandrs Bunge|Aleksandra Bunges]] māceklis. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s korespondētājloceklis (1893).

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Reinholds fon Patkuls
|          vārds_orig = ''Johann Reinhold von Patkul''
|              attēls = Johann Patkul.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1660
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Zviedrijas karaliste]], [[Stokholma]]
|              m_gads = 1707
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]], Kazimira
(Tagad {{POL}})
|             dzimums = V
|              vecāki =Frīdrihs Vilhelms fon Patkuls
 Ģertrūde Patkula
|        dzīvesbiedrs =
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Launiona
| official_name = ''La Union''
| image_skyline = FvfRosarioLU6966 16.JPG
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Rosario
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = La Union in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1850
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1497.7
| population_total = 822352
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =16 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 25 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 20
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| p3 = '''19 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LUN
| website                  = {{URL|http://www.launion.gov.ph/}}
}}
'''Launiona''' ({{val|fil|Lalawigan ng La Union}}, {{val|en|Province of La Union}}, {{val|ilo|Probinsia ti La Union}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 19 municipalitātēs un sīkāk 576 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (90 %).

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Organoleptika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ὄργανον'' — 'rīks', ''ληπτικός'' — 'uzņemošs, uzsūcošs'), arī '''organoleptiskā metode''', '''organoleptiskā analīze''' ir objektu īpašību noteikšana, izmantojot [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Tirdzniecības centra "Alfa" C ieeja.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Dorsāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspuses vidējo daļu (''dorsu''). Tā atšķiroties no [[Koronāls līdzskanis|koronālajiem līdzskaņiem]] (priekšējiem mēleņiem), kuri tiek artikulēti ar mēles priekšējo lokano daļu un [[radikāls līdzskanis|radikālajiem līdzskaņiem]], kuri tiek artikulēti ar mēles pamatni.<ref>{{Ladefoged}}</ref> Latviešu valodniecība dorsālos līdzskaņus iedala pie '''[[Mēlenis|mēleņiem]]''', šķirot vidējos (palatālos) un pakaļējos (velāros) mēleņus.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kisa fon Zīversa
|     vārds_orig = ''Kissa von Sievers''
|         attēls = Kissa von Sievers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aktrise
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - [[Emanuels fon Zīverss]], māte - Olga Urusova
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences: '''Trinidādas un Tobāgo dolārs''' (valūtas kods — '''TTD''', parasti saīsināti apzīmē ar dolāra zīmi '''$''' vai '''TT$''') ir [[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo Republikas]] oficiālā [[valūta]] kopš 1964. gada (pirms tam valstī apgrozībā bija [[Lielbritānijas Vestindijas dolārs]]). 1 TTD sastāv no 100 centiem.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Gastrīts
| image           = Gastritis helicobacter - intermed mag.jpg
| caption         = Gastrīta slimnieka kuņģa gļotādas mikrofotogrāfija hematoksilīna-eozīna krāsojumā
| field           = [[Gastroenteroloģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        = Īstermiņa vai ilgtermiņa
| types           =
| causes          = ''Helicobacter pylori'', pretsāpju zāles, alkohols, [[smēķēšana]], [[kokaīns]], slimības, autoimūnās problēmas
| risks           =
| diagnosis       = [[Endoskopija]], asins analīzes
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       = ~50% cilvēku<ref name=Ferri2013>{{grāmatas atsauce|author1=Fred F. Ferri|title=Ferri's Clinical Advisor 2013,5 Books in 1, Expert Consult - Online and Print,1: Ferri's Clinical Advisor 2013|date=2012|publisher=Elsevier Health Sciences|isbn=9780323083737|page=417|url=https://books.google.com/books?id=OR3VERnvzzEC&pg=PA417|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305074639/https://books.google.ca/books?id=OR3VERnvzzEC&pg=PA417|archive-date=2016-03-05}}</ref>
| deaths          = 50,000 (2015)<ref name=GBD2015De>{{cite journal|last1=GBD 2015 Mortality and Causes of Death|first1=Collaborators.|title=Global, regional, and national life expectancy, all-cause mortality, and cause-specific mortality for 249 causes of death, 1980-2015: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2015.|journal=Lancet|date=8 October 2016|volume=388|issue=10053|pages=1459–1544|pmid=27733281|doi=10.1016/s0140-6736(16)31012-1|pmc=5388903}}</ref>
}}

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences: {{cita nozīme|apģērbu|dzelzceļa pieturas punktu|Josta (stacija)}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Spensere
| operators =
| attēls = Spencer-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Pablo Larrains]]
| producents =
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| aktieri = * [[Kristena Stjuarta]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Džeks Fartings]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Sallija Hokinsa]]
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| oriģinālnos = ''Spencer''
| studija = * ''Komplizen Film''
* ''Fabula''
* ''Shoebox Films''
* ''FilmNation Entertainment''
* ''Topic Studios''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Neon]]''
* ''[[STX Entertainment]]''
* ''DCM Film Distribution''
* ''Sun Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|3|[[78. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|11|5|ASV un Apvienotā Karaliste|2022|3|8|Latvija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{DEU}}
* {{CHI}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12536294/|title=
Spencer (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Spensere"''' ({{Val|en|Spencer}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Pablo Larrains]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Timotijs Spols]], [[Džeks Fartings]], [[Šons Heriss]] un [[Sallija Hokinsa]].

sentences: '''Vestgoti''' ({{val|de|Westgoten}} — 'rietumgoti', {{val|la|Visigothi, Wisigothi}}) jeb '''rietumgoti''', saukti arī par '''tervingiem''' (''Terwingen'' — 'mežu ļaudis'), bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja [[Dņestra]]s lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās [[lielā tautu staigāšana|Lielajā tautu staigāšanā]], pēc kuras daļa nonāca [[Romas impērija]]s teritorijā. 410. gadā vestgoti [[Alariks I|Alarika]] vadībā ieņēma un izlaupīja [[Roma|Romu]].

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņi gadi Tibetā
| attēls = Seven Years in Tibet cover.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Years in Tibet''
| žanrs = biogrāfiska filma, kara filma, drāma
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents = * Žans Žaks Ano
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Īeins Smits]]
| scenārija autors = [[Bekija Džonstone]]
| galvenajās lomās = * [[Breds Pits]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[B. D. Vongs]]
* [[Mako Ivamacu]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mandalay Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1997|10|8|ASV|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1|title=Seven Years in Tibet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2019|02|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190212014256/http://bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
* [[Nepāliešu valoda|Nepāliešu]]
* [[Hindi]]
* [[Mandarīnu valoda|Mandarīnu]]
* [[Tibetiešu valoda|Tibetiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |title=Seven Years in Tibet (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 3, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180805082706/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |archivedate={{dat|2018|08|05||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Septiņi gadi Tibetā"''' ({{val|en|Seven Years in Tibet}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska kara drāma, kas balstīta uz Henriha Harera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Žans Žaks Ano]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Deivids Tjūliss]], [[B. D. Vongs]] un [[Mako Ivamacu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|8||bez}} ASV.

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tertulliāns
|          vārds_orig = Tertullianus
|              attēls = Tertullian.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[160]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|           m_dat_alt = ap [[245]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[stoicisms]], [[Filons]]
|          ietekmējis = [[Kipriāns]], [[Hieronīms]], [[Svētais Augustīns]], [[Leons I]], [[Halkēdonas koncils]]
|               darbi = ''Apologeticus''
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Tertulliāns''', pilnā vārdā '''Kvints Septimijs Florents Tertulliāns''' ({{val|la|Quintus Septimius Florens Tertullianus}}); dzimis ap [[160]]. gadu, miris ap [[225]]. gadu) bija ražīgs [[Romas impērija]]s laika [[kristietība|kristiešu]] autors no [[Kartāga]]s. Agrīns kristiešu [[apoloģija|apoloģēts]] un cīnītājs pret [[ķecerība|ķecerībām]], sevišķi [[gnosticisms|gnosticismu]]. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmantoja [[Trīsvienība]]s jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās [[montānisms|montānistiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Acrocephalus_schoenobaenus_1_(Marek_Szczepanek)-2.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus schoenobaenus
 |       suga_lv = Ceru ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus schoenobaenus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|tēlu|mūzikas stilu|Elektroniskā deju mūzika#Elektro}}
{{Tēla infokaste
| name          = Elektro
| color         = #FFFF00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Electro and the Shocker (cropped).jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #9
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Džeimijs Fokss]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Makss Dillons
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Elektro''' jeb '''Makss Dillons''' ({{val|en|Electro/Maxwell "Max" Dillon}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] (''Steve Ditko'') un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 9. numurā, kas iznāca 1964. gada februārī. Elektro ir viens no [[Zirnekļcilvēks|Pītera Pārkera]] [[Ļaundaris|ienaidniekiem]]. Filmā "[[Apbrīnojamais Zirnekļcilvēks 2]]" (2014) un "[[Zirnekļcilvēks: Mājupceļa nav]]" (2021) viņu attēloja aktieris [[Džeimijs Fokss]].

sentences: '''22. jūnijs''' ir gada 173. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (174. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 192 dienas.

sentences: '''Pilnā magnētiskās indukcijas plūsma''' jeb '''plūsmas saķēdējums''' ir [[fizikāls lielums]], kopējā [[magnētiskās indukcijas plūsma]], kas iet caur noslēgtu, no vairākiem vijumiem veidotu [[Elektriskais vadītājs|elektrovadošu]] kontūru (parasti tā ir [[induktivitātes spole]]). Apzīmē ar ''Ψm'', [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] mērvienība ir [[Vēbers (mērvienība)|vēbers]] (Wb).

sentences: '''Ķīnas—PSRS ideoloģiskās nesaskaņas''' bija ideoloģisks, ekonomisks un diplomātisks konflikts starp [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]] un [[Padomju Savienība|Padomju Savienību]], kas publiski aizsākās 1960. gadā. Dažādas nesaskaņas starp [[Ņikita Hruščovs|Ņikitu Hruščovu]] un [[Mao Dzeduns|Mao Dzedunu]] sākās [[1950. gadi|1950. gadu]] beigās, sasniedzot kulmināciju [[1969]]. gadā, kad notika militāras sadursmes pie Usūrijas upes, un turpinājās līdz pat [[1980. gadi|1980. gadu]] beigām, kad sabruka PSRS. Šis konflikts izraisīja ideoloģisku šķelšanos starptautiskajā [[komunisms|komunistu]] kustībā, un noveda pie Ķīnas un ASV attiecību atjaunošanas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes abdominalis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes abdominalis <small>Takagi, 1960</small>
}}
'''''Lepidosaphes abdominalis''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Izplatīta [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="scalenet"/> Barības augi: ''[[Rhodea japonica]]'', ''[[Magnolia]]'', ''[[Myrica rubra]]'', ''[[Osmanthus]]'', ''[[Osmanthus fragrans]]'', ''[[Pittosperum tobira]]''.<ref name="scalenet"/>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 260px
| nosaukums =
| attēls = Mandrill_at_san_francisco_zoo.jpg
| att_izmērs = 240px
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 = Mandrill_(4531340530).jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| att2_izmērs = 240px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| cilts = Papionini
| cilts_lv = Paviānu cilts
| ģints = Mandrillus
| ģints_lv = Mandrili
| suga = M. sphinx
| suga_lv = Mandrils
| binomial = Mandrillus sphinx
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| izplatība =
| sinonīmi = ''Papio sphinx''
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antuāns Lorāns de Žisjē
|     vārds_orig = ''Antoine-Laurent de Jussieu''
|         attēls = Antoine Laurent de Jussieu.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1748
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liona]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Parīzes botāniskais dārzs]] (''Jardin des Plantes'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[augu klasifikācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Сор IMG 20220903 174029.jpg|thumb|250px|Sors Kazahstānā]]
'''Sors''' (no {{val|kz|сор, sor}}) vai '''šors''' (no {{val|tk|şor}}) ir [[solončaks|solončaka]] paveids, kas veidojas beznoteces ieplakās ar izteiktu krasta līniju. Raksturīgs [[Centrālāzija]]s tuksnešiem un pustuksnešiem.<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1ors:1 Tezaurs.lv Šors]</ref>

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vīnes Iekšpilsēta
|attels             = Wien_-_Graben_(2).JPG
|paraksts           =
|karte              = Kartewien1.png
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,88 km²
|iedzivotaju_skaits = 16 409 (2016)
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Vīnes Iekšpilsēta" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q267329"
}
</mapframe>
'''Iekšpilsēta''' ({{val|de|Innere Stadt}}) ir [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s vēsturiskais centrs. Administratīvi tas ir Vīnes 1. rajons (''1. Bezirk''). Līdz 19. gadsimta vidum to no apkārtnes atdalīja nocietinājumu būves, kuras tika nojauktas, izbūvējot mūsdienu [[Ringštrāse|Ringštrāsi]]. Vēsturiski Iekšpilsēta dalās četros kvartālos, kuru nosaukumi cēlušies no pilsētas vārtu nosaukumiem - ''Stubenviertel'', ''Kärntner Viertel'', ''Widmerviertel'', ''Schottenviertel''. Rajonā, kas ir ievērojams tūrisma cents, atrodas daudzi ievērojami objekti, to skaitā [[Albertina]], [[Austrijas Parlamenta ēka]], [[Burgteātris]], [[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Dabas vēstures muzejs]], [[Hofburga]], [[Ķeizaru kapenes]],  [[Mākslas vēstures muzejs (Vīne)|Mākslas vēstures muzejs]], [[Vīnes Svētā Stefana katedrāle|Svētā Stefana katedrāle]], [[Vīnes rātsnams]], [[Vīnes Universitāte]], [[Vīnes Valsts opera]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vienādie
 | oriģinālnos = ''Equals''
 |      attēls = Equals Movie.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dreiks Doremuss]]
 |  producents =
* [[Maikls Prass]]
* [[Čips Diginss]]
* [[Anna Ruārka]]
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džejs Sterns]]
 |   scenārijs = [[Neitans Pārkers]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeki Vīvere]]
 |      mūzika =
* [[Saša Rings]]
* [[Dastins O'Hallorens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Route One Films]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Freedom Media]]''
* ''[[Infinite Frameworks Studio]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DirecTV Cinema]]''
* ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|5|20|Latvija|2016|5|26|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/equals-2015|title=Equals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=equals.htm|title=Equals (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vienādie"''' ({{val|en|Equals}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Nikolass Holts]], [[Gajs Pīrss]] un [[Džeki Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Tarpon3.JPG
| att_nosaukums = [[Atlantijas tarpons]] (''Megalops atlanticus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|    infraklase = Teleostei
| infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|   megakohorta = Elopocephalai
|megakohorta_lv = Elopu megakohorta
| megakohorta_r = Elopu kohorta
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|      binomial = Elopomorpha <small>([[Peter Humphry Greenwood|Greenwood]] et al., 1966)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Skrimslis''' ir [[organisms|organisma]] struktūra, kuru veido '''skrimšļaudi'''. Skrimšļaudi nav tik cieti un neelastīgi kā [[kaulaudi]], bet ir cietāki un elastīgāki par [[muskuļi]]em. Skrimšļaudi kopā ar [[taukaudi]]em veido tā sauktos irdenos [[audi|audus]]. Skrimšļi cilvēka un daudzu citu dzīvnieku sugu organismos atrodas [[locītava|locītavās]] starp kauliem, [[auss|ausīs]], [[deguns|degunā]], [[elkonis|elkoņos]], [[celis|ceļos]], [[potīte|potītēs]], [[bronhi|bronhos]] un citur. Skrimšļaudus iedala [[elastīgie skrimšļaudi|elastīgajos]], [[šķiedrainie skrimšļaudi|šķiedrainajos]] un [[hialīnie skrimšļaudi|hialīnajos skrimšļaudos]].<ref name="PME"/> Skrimšļus no ārpuses sedz [[saistaudi|saistaudu]] plēve.<ref name="PME"/>

sentences: '''Ješiva''' ([[Ivrits|ivritā]] יְשִׁיבָה, burtiski — sēde, sanāksme) ir nosaukums institūtam, kas ir augstākā reliģiskā skola [[Talmūds|Talmūda]] studijām. Atsevišķos laikmetos ješiva pildīja arī likumdošanas un tiesu funkcijas. Pēdējos gadsimtos tā kalpoja, lai sagatavotu zinātniekus [[Rabīns|rabīna]] titulam.

sentences:
[[File:JGSDF reconnaissance bicycle (Kawasaki KLX250) 20120610-02.JPG|thumb|[[Japāna]]s [[sauszemes bruņotie spēki|sauszemes bruņoto spēku]] [[karavīrs]] dodas izpētes apmācībās]]
'''Rekognoscēšana''' ({{val|la|recognoscere}} — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins).

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlija eņģeļi: Pilna jauda
| attēls                   = Charlie's Angels Full Throttle movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie's Angels: Full Throttle''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[MakDžī]]
| producents               =
* [[Leonards Goldbergs]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Nensija Džuvonena]]
| scenārija autors         =
* [[Kormaks Viberlijs]]
* [[Marianna Viberlija]]
* [[Džons Augusts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Tarons Edžertons]]
* [[Ludacris]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Bērnijs Maks]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Džastins Terū]]
* [[Demija Mora]]
* [[Krispins Glovers]]
* [[Rodrigo Santoro]]
* [[Šia Lebafs]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tall Trees]]''
* ''[[Flower Films]]''
* ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|6|27||bez}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/charlies-angels-full-throttle-2003|title=Charlie's Angels: Full Throttle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliesangels2.htm|title=Charlie's Angels: Full Throttle (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|259,2 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Čārlija eņģeļi (2000. gada filma)|Čārlija eņģeļi]]"
| nākamā                   = "[[Čārlija eņģeļi (2019. gada filma)|Čārlija eņģeļi]]"
| imdb                     =
}}
'''"Čārlija eņģeļi: Pilna jauda"''' ({{val|en|Charlie's Angels: Full Throttle}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma TV seriālu. Filmas režisors ir [[MakDžī]]. Galvenās lomas atveido [[Kemerone Diasa]], [[Drū Berimora]], [[Lūsija Liu]], [[Tarons Edžertons]], [[Ludacris]], [[Džeimijs Fokss]], [[Bērnijs Maks]], [[Roberts Patriks]], [[Džastins Terū]], [[Demija Mora]], [[Krispins Glovers]], [[Rodrigo Santoro]] un [[Šia Lebafs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|6|27||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Čārlija eņģeļi (2000. gada filma)|Čārlija eņģeļi]]".

sentences: Šeit uzskaitīti Vikipēdijā aprakstītie [[minerāls|minerāli]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Bartonella.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Bartonellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Bartonella
| ģints_lv =
| suga =Bartonella bacilliformis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Bartonella bacilliformis''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] kustīgas baktērijas. [[Baktēriju morfoloģija|Nūjiņu]] forma; 2–3 × 0.2–0.5 μm. Patogēna [[Cilvēks|cilvēkam]].<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Baktērijas izplata [[Dienvidamerika]]s [[Kožodiņu dzimta|kožodiņi]] ''[[Lutzomyia verrucarum]]''.<ref name="XuChai2002"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum hirsutum.JPG|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|dzimta=Hypericaceae|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|ģints=Hypericum|ģints_lv=Asinszāles|iedalījums=|binomial=Hypericum hirsutum <small>L.</small>|suga=Hypericum hirsutum|suga_lv=Pūkainā asinszāle|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}'''Pūkainā asinszāle''' (''Hypericum hirsutum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], krūmājos, [[Lapkoku mežs|lapkoku mežos]], mežmalās un mežu laucēs. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama reti — tikai dienvidu daļā, galvenokārt [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]], piemēram, augu suga ir novērota [[Ukru gārša|Ukru gāršā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Nikolajs Heņķis
|Attēls           = Nikolajs Heņķis vecumdienās.png
|Att_izm          = 220 px
|Apraksts         = Nikolajs Heņķis ar kokli 1934. gadā
|Fons             = instrumentālists
|Dzimis           = {{dat|1864}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Alšvanga|td=Latvija}}
|Miris            = {{dzimšanas gads un vecums|1934}}
|Vieta_mir        = {{vieta|Latvija|Alšvanga}}
|Instrumenti      = [[kokles]], [[balss]], [[vijole]], [[harmonikas]], [[klarnete]], [[dūdas]]
|Žanrs            = [[tautas mūzika]]
|Nodarbošanās     = kokļu meistars un audējs
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences: '''Neverbālā komunikācija''' ir [[saziņa|sazināšanās]] bez [[vārdi]]em, izmantojot tādus līdzekļus kā [[Acis|acu]] skatienu, [[mīmika|mīmiku]], [[žesti|žestus]], [[Poza|pozas]], [[Pantomīma|pantomīmu]], [[Balss|balsi]] - tās [[Intonācija|intonāciju]], [[Pauze|pauzes]], fizisko [[Attālums|distanci]], izvietojumu [[Telpa|telpā]], [[Apģērbs|apģērbu]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija
|image        = LIAAlogo.jpg
|size         = 70px
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|motto        = "Tu vari!"
|formation    = 2010
|extinction   =
|type         = [[Nevalstiskā organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      = Sociālie pakalpojumi
|headquarters = {{vieta|Latvija|Rīga|Čiekurkalns}}
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Latvija]]
|membership   =
|language     =
|leader_title = Direktors
|leader_name  =
|main_organ   = Biedru sapulce
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    = 9
|num_volunteers = 210
|budget       =
|website      = http://asociacija.1w.lv/
}}
'''Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija''' ir [[nevalstiskā organizācija]]<ref name=nvo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nvo.lv/article.php?id=15&lang=lv |title=Nevalstiskās organizācijas un to tiesiskais regulējums |access-date={{dat|2014|03|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120713171654/http://www.nvo.lv/article.php?id=15&lang=lv |archivedate={{dat|2012|07|13||bez}} }}</ref>, kas ir dibināta 2010. gadā [[Jūrmala|Jūrmalā]], [[Latvija|Latvijā]]. Asociācijas darbības mērķis ir juridisko un konsultatīvo pakalpojumu sniegšana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. 2011.gadā asociācijai ir piešķirts Sabiedriskā labuma organizācijas statuss.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ciemu Priekuļu pagastā|Priekuļi (nozīmju atdalīšana)|Priekuļi}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Priekuļi
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Priekuli village.jpg
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Priekuļu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 3,94
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2017
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2162&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 2252
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 18
| lats = 51
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 21
| longs = 35
| longEW = E
| elevation_m = 117
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4126
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
struktūrformula]]
'''Flavonoīdi''' ir apjomīga (ar daudzām apakšklasēm)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |date={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref> [[Augi|augu]] [[Polifenoli|polifenolu]] klase. Flavonoīdi [[Organisms|organismā]] [[Sintēze|sintezējas]] no [[šikīmskābe]]s, [[pirovīnogskābe]]s, [[malonskābe]]s. No tiem vairāki atrodas šūnās savienojumā ar [[cukuri]]em ([[Glikozīdi|glikozīdu]] veidā). Flavonoīdu vairākums ir [[Pigments|pigmenti]], kas veido nokrāsu dažādiem [[Augi|augu]] organismiem; [[antociāni]] dod sarkanu, zilu, violetu un to toņu nokrāsu; [[flavoni]], [[auroni]], [[halkoni]] dod dzeltenu un oranžu nokrāsu. Citi flavonoīdi ([[katehīni]], [[leikoantociāni]]) ir kondensēto [[Miecvielas|miecvielu]] [[Prekursors|prekursori]].<ref name="Beloshapkin.etal1992"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia villosa
| autors = Roth
| attēls = Vicia villosa RF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia villosa
| suga_lv = Smiltāja vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savādā spēle
| attēls                   =  QuizShowPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Quiz Show''
| žanrs                    = vēsturiska filma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Maikls Džeikobss]]
* [[Džuliāns Krainins]]
* [[Maikls Noziks]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Turturo]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pols Skofīlds]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|16|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994|title=Quiz Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2019|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023162311/https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=quizshow.htm|title=Quiz Show|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savādā spēle"''' ({{val|en|Quiz Show}}) ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem ''Remembering America: A Voice From the Sixties''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Redfords]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Robs Morovs]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Peimers]] un [[Pols Skofīlds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|16||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Krievijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences: '''Siguldas komturi''' ({{val-de|Komtur von Segewold}}) bija [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] un [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pārvaldnieki vecajā [[Siguldas ordeņa pils|Siguldas ordeņa pilī]] laikā no 1231. līdz 1432. gadam. Pēc tam [[Sigulda]]s pils kļuva par Livonijas ordeņa maršalu rezidenci. Pēc [[Viļņas ūnija]]s noslēgšanas un Livonijas ordeņa sekularizācijas 1560.—1562. gadā Siguldas komtura amats tika īslaicīgi atjaunots.

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kompensācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — "compensatio" — atlīdzība) ir naudas summa vai kāda cita vērtība, ar kuru kaut ko atlīdzina.

sentences: '''Gāzmaska''' ir individuālās aizsardzības līdzeklis [[elpošanas orgāni|elpošanas orgānu]], [[seja]]s un [[acis|acu]] pasargāšanai no kaitīgo vielu ([[gāze|gāzu]] un [[aerosols|aerosolu]]) iedarbības.

sentences: {{Commonscat|Sports in North Korea|Sports Ziemeļkorejā}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences:
{{cita nozīme|tēlu|filmu|Supermens (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Supermens
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Superman2.jpg
| caption       =
| first         = ''Action Comics'' 1938. gadā
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Sīgels]]
* [[Džo Šusters]]
| portrayer     =
* [[Kristofers Rīvs]]
* [[Brendons Rūts]]
* [[Henrijs Kevils]]
* [[Dīns Keins]]
* [[Toms Velings]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Klārks Kents/Kal-El
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = [[Luisa Leina]]
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Supermens''' ({{val|en|Superman}}) ir [[supervaronis]] ''[[DC Comics]]'' izdotajos [[komikss|komiksos]]. Supermens tiek uzskatīts par vienu no populārākajiem šādā veida tēliem<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url = http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=1521 | title = Superman | accessdate = {{dat|2007|01|30}} | author = Ohio Historical Society | year = 2005 | work = Ohio History Central: An Online Encyclopedia of Ohio | publisher = Ohio Historical Society | quote = In the early twenty-first century, Superman remains one of the most popular comic book characters of all time. He also has been an immense draw in movies and on television. | archive-date = {{dat|2012|07|29||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20120729212432/http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=1521 }}</ref> un par [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] kultūras ikonu.<ref name="TCS11">Daniels (1998), p. 11.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | last=Holt | first=Douglas B. | authorlink=Douglas B. Holt | year=2004 | title=How Brands Become Icons: The Principles of Cultural Branding | publisher=[[Harvard Business School Press]] | location=[[Boston]] | page=1 | id={{ISBN|1-57851-774-5}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |editor= Koehler, Derek J., Harvey, Nigel. (eds.)| year=2004 | title=Blackwell Handbook of Judgment and Decision Making | publisher=Blackwell| page=519 | id={{ISBN|1-4051-0746-4}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | last=Dinerstein | first=Joel | authorlink=Joel Dinerstein | year=2003 | title=Swinging the machine: Modernity, technology, and African American culture between the wars | url=https://archive.org/details/isbn_9781558493834 | publisher=University of Massachusetts Press| page=[https://archive.org/details/isbn_9781558493834/page/81 81] | id={{ISBN|1-55849-383-2}}}}</ref> Supermena tēlu radīja 1932. gadā amerikāņu rakstnieks [[Džerijs Sīgels]] un [[Kanāda|Kanādā]] dzimušais mākslinieks [[Džo Šusters]], kad abi dzīvoja [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tīrinta
 | native_name              = {{gree|Τίρυνς}}, {{gree|Τίρυνθα}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Tiryns - Cyclopean masonry.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tīrintas citadele
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 35 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 47 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Tīrinta''' ({{val|grc|Τίρυνς}}, {{val|el|Τίρυνθα}}) ir [[aizvēsture|aizvēsturiska]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Smadzeņu kapsula
| Latin       = Neurocranium
| Image       =
| Caption     =
| Image2      = Neurocranium - animation02.gif
| Caption2    = Astoņi neirokrānija kauli.</br>(Viscerālie kauli attēloti puscaurspīdīgi.)
{{Legend|#FFFF00|Dzeltens: [[pieres kauls]] (1)}}
{{Legend|#1E90FF|Zils: [[paura kauls|paura kauli]] (2)}}
{{Legend|#9932CC|Lillā: [[spārnkauls]] (1)}}
{{Legend|#B8860B|Brūns: [[deniņu kauls|deniņu kauli]] (2)}}
{{Legend|#008000|Zaļš: [[pakauša kauls]] (1)}}
{{Legend|#FF0000|Sarkans: [[sietiņkauls]] (1)}}
}}
'''Smadzeņu kapsula''' ({{val|la|neurocranium}}) (arī '''smadzeņdaļa''', '''neirokrānijs''') ir [[Galvaskauss|galvaskausa]] daļa, kas aptver [[smadzenes]] un sargā tās no fiziskas iedarbības, kā arī fiksē [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]] ([[oža]]s, [[redze]]s, [[dzirde]]s receptorus). Smadzeņu kapsula, būdama ass skeleta turpinājums, balsta visu galvas daļu un fiksē galvaskausa [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]]. Bez tam dažiem [[dzīvnieki]]em tā papildus var pildīt arī [[ragi|ragu]] balsta funkciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Phoronis hippocrepia Wright, 1856 1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Phoronis hippocrepia}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Phoronida
| tips_lv =Foronīdi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phoronis}}
* {{TaksoSaite|Phoronopsis}}
| kategorijas = nē
}}
'''Foronīdi (''Phoronida'')''' ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]] no [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] apakšnodalījuma. Šis ir viens no mazskaitlīgākajiem un mazāk pētītajiem tipiem. Tajā ir ap 20 sugām no 3 ģintīm. Lielāka foronīdu daļa ir [[Kosmopolīts|kosmopolīti]], un ir izplatīti visās jūras un [[Okeāns|okeānos]]. Tie bieži vien ir sastopami [[piekraste]]s zonā līdz 400 metru dziļumam, taču visbiežāk dzīvo dziļumā līdz 70 metriem. Foronīdiem ir sēdošs dzīvesveids.

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Melogale moschata (male) Praha zoo 02.2011 01.jpg
| att_nosaukums = [[Ķīnas seskāpsis]] (''Melogale moschata'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| binomial = Melogale <small>([[Saint-Hilaire]], 1831)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Seskāpši''' jeb '''caunāpši''' (''Melogale'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpšu apakšdzimta]]s (''Melinae'') plēsēju [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir 4 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Tos sauc arī par '''koku āpšiem''' jeb '''palmu āpšiem'''.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Baltinavas Kunga Jēzus Kristus pasludināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Baltinavas kat bazn.jpg
| image_size            =
| caption               = Baltinavas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Baltinavas katoļu baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 56  | lats  = 51  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 39  | longs = 04  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Balvu novads]] [[Baltinavas pagasts]], [[Baltinava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1931]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Staņislavs Prikulis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1909]]
| year_completed        = [[1931]]
| length                = 39 m
| width                 = 20 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = šķeltu [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Baltinavas katoļu baznīca
|      numurs = 2826
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Baltinavas Kunga Jēzus Kristus pasludināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Baltinavas pagasts|Baltinavas pagasta]] [[Baltinava]]s ciemā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences:
s ir tipiski gaļēdāji. Katru dienu lauva apēd apmēram 7 kg [[gaļa]]s]]
'''Gaļēdāji''' ir [[suga]]s, kas ikdienā pamatā pārtiek no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes barības, medījot vai izmantojot citu [[plēsējs|plēsēju]] medījumu.<ref>Nutrient Requirements: Carnivores. Duane E. Ullrey. Encyclopedia of Animal Science.</ref> Medījums var būt [[bezmugurkaulnieki]], [[zivis]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]]. [[latīņu valoda|Latīņu valodā]] gaļēdājs ir ''carnivora''. ''Carne'' nozīmē gaļa, ''vorare'' — apēst.

sentences: '''Labializācija''', '''labializēšana''', '''noapaļotība''' jeb '''noapaļošana''' valodniecībā ir īpašība, kas var piemist [[patskaņi]]em, vai arī darbība, kas tiek veikta šo patskaņu realizācijas procesā, kas izpaužas kā lūpu savilkšana "taurītē".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Itakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1632
|kušanas temperatūra=162 - 164 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Itakonskābe''' (metilēndzintarskābe, propilēn-2,3-dikarbonskābe, 2-metilidēnbutāndiskābe, HOOC−CH2−C(=CH2)−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]] ar dubultsaiti sānu grupā. Itakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši balti rombiski kristāli. Itakonskābei ir 2 struktūr[[izomēri]], kas savā starpā ir ''cis-trans''-izomēri - [[citrakonskābe]] un [[mezakonskābe]]. Itakonskābes nosaukums veidots no [[akonītskābe]]s nosaukuma, apmainot vietām zilbes ('''akon''' - '''it''' - skābe).

sentences:
{{Infobox Political Party
|name_english = Palestīnas Atbrīvošanas organizācija
|name_native = {{lang|ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}
''Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah''
|colorcode =
|party_logo =
|leader = [[Mahmūds Abāss]]
|Motto =
|foundation = {{dat|1964|5|28|N|bez}}<ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=F00614F93B5F147A93CBAB178ED85F408685F9 Arabs Create Organization For Recovery of Palestine]  New York Times; 29 May 1964; "JERUSALEM, (Jordanian Sector) 28 May (Reuters) -The creation of Palestine liberation organization was announced today..."]</ref>
|ideology =
|headquarters = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Rāmalla}}<ref name="PLOhead1">[http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 In West Bank, Ramallah looks ever more like capital] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141222055828/http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 |date={{dat|2014|12|22||bez}} }}: "Abbas opened new Ramallah headquarters for the Palestine Liberation Organization (PLO), which was headquartered in East Jerusalem in the years between its establishment in 1964 and Israel's capture of the land in 1967. "God willing, the headquarters of the PLO will return to Jerusalem soon," Abbas said at the 23 November opening ceremony of the building, which the PLO is renting."</ref><ref name="PLOhead2">[http://www.jpost.com/MiddleEast/Article.aspx?id=196522 Abbas: Referendum law is ‘obstacle to peace’]: "...Abbas told reporters in Ramallah, where he inaugurated a new headquarters for the PLO."</ref>
|international =
|website =
|flag =
}}
'''Palestīnas Atbrīvošanas organizācija''' ({{val-ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}; ''{{transl|ar|DIN|Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah}}'') ir 1964. gadā dibināta [[organizācija]].

sentences: '''Hokinga starojums''' ir [[starojums]], kas kvantu efektu dēļ nāk no [[melnais caurums|melnajiem caurumiem]]. Tas ir nosaukts par godu fiziķim [[Stīvens Hokings|Stīvenam Hokingam]], kas 1976. gadā teorētiski pamatoja tā esamību.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bi
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gads
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = NIC.BI (uztur CBINET)
|sponsors              = Burundijas Nacionālais Informācijas tehnoloģiju centrs
|domātais-pielietojums = Ar [[Burundija|Burundiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Neliels pielietojums
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus un trešā līmeņa domēnus ar noteiktiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.icann.org/cctlds/bi/ ICANN MoU]; [http://whois.nic.bi/register/terms.htm Noteikumi]; {{PDFlink|[http://whois.nic.bi/bi%20cctld%20agreement.pdf Pakalpojuma līgums]}}
|strīdu-risināšana=
|mājas-lapa            = [http://www.nic.bi/ .bi reģistrs]
|
}}
'''.bi''' ir [[Burundija]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
'''Nunavutas vienošanās''' ({{val|en|Nunavut Act}}) stājās spēkā [[1999]]. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums [[Kanāda]]s vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka [[inuīti]] 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, [[Nunavuta|Nunavutu]];
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lielu [[kompensācija|kompensāciju]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Deivids Livingstons
|     vārds_orig = ''David Livingstone''
|         attēls = David Livingstone -1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Blantaira, [[Skotija]], {{UK}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1873
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 1
|        m_vieta = Kazembes karaliste (Tagad {{ZMB}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|   nodarbošanās = ceļotājs un ārsts
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Deivids Livingstons''' ({{val|en|David Livingstone}}; dzimis {{dat|1813|3|19}}, miris {{dat|1873|5|1}}) bija [[skoti|skotu]] ceļotājs un [[ārsts]].

sentences:
{{TV seriāla sezonas infokaste|bgcolor=#6a7|season_name=Roka Lī pavasara jaunība|country={{flag|Japāna}}|network=[[TV Tokyo]]|first_aired={{date|2012|4|3|5=bez}}|last_aired={{date|2013|3|26|5=bez}}|num_episodes=51|image=}}
'''''Roka Lī pavasara jaunība''''' ir [[anime]] adaptācija ''[[Naruto]]'' pasaules [[manga]]i. Anime veidotājs ir [[Murato Masahiko]], bet mangu uzrakstīja [[Taira Kendzi]] 2010. gadā. Par anime izdošanu 2012. gada februārī paziņoja [[Shueisha]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-01/naruto-rock-lee-spinoff-tv-anime-slated-for-april|title=Naruto's Rock Lee Spinoff TV Anime Slated for April|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 1, 2012}}</ref> Anime izdeva ''Studio Pierrot'', pirmizrāde norisinājās telekanālā ''TV Tokyo'' {{Date|2012|4|3|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-02/pierrot-naruto/rock-lee-anime-slated-for-bleach-timeslot|title=Pierrot's Naruto: Rock Lee Anime Slated for Bleach's Timeslot|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 2, 2012}}</ref> ''Crunchyroll'' vienlaikus pārraidīja seriāla pirmizrādi tiešsaistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-04-02/crunchyroll-adds-rock-lee-spinoff-tv-anime-series|title=Crunchyroll Adds Rock Lee Spinoff TV Anime Series|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=April 2, 2012}}</ref>

sentences: '''Agroķīmija''' ir [[zinātne]] par [[ķīmija]]s izmantošanu [[Lauksaimniecība|lauksaimniecībā]]<ref name="LPE">{{LPE|1|84}}</ref> ar praktisko mērķi palielināt [[raža]]s un uzlabot to kvalitāti.

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences: '''Komercija''' ({{val|en|commerce}}, no {{val|la|commercium}} — 'tirdzniecība') ir [[uzņēmējdarbība]]s veids, kas saistīts ar [[tirdzniecība|tirdzniecību]]. Atšķirībā no tirdzniecības, kas nozīmē [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņas aktus vai procesus starp [[pircējs|pircējiem]] un [[pārdevējs|pārdevējiem]], komercija ietver arī tirdzniecības [[uzņēmums|uzņēmumus]], to [[vadīšana|vadīšanu]], tirdzniecības tehnoloģiju, metodes, līdzekļus utt. Starptautiskajā biznesa praksē, it īpaši [[Lielbritānija|Lielbritānijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] u.c., komercija nereti gandrīz pilnībā tiek identificēta ar tirdzniecību.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Automobiļa infokaste
| image = 1919 Ford Model T Highboy Coupe.jpg
| assembly = [[Detroita]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Hailandpārka]], ASV
[[Mineapolisa]], ASV
[[Buenosairesa]], [[Argentīna]]
[[Džīlonga]], [[Austrālija]]
[[Sanbernandu du Kampu]], [[Brazīlija]]
[[Toronto]], [[Ontārio]], [[Kanāda]]
[[Volkervile]], Ontārio, Kanāda
[[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
[[Mančestra]], [[Apvienotā Karaliste]]
[[Berlīne]], [[Vācija]]
[[Korka]], [[Īrija]]
| weight = {{nobr|540 kg}}
| fuel_capacity= {{nobr|38 l}}
| wheelbase = {{nobr|2515 mm}}
| length = {{nobr|3404 mm}}
| designer = [[Henrijs Fords]], Čaildijs Vils, Jozefs A. Galambs un Eužēnijs Farkass
| name = ''Ford Model T''
| manufacturer = ''[[Ford Motor Company]]''
| production = 1908—1927
| predecessor = ''[[Ford Model S]]''
| successor = ''[[Ford Model A (1927–1931)|Ford Model A]]''
| class = ekonomiskā klase
| body_style = 2 durvju tūrings (1909–11)
3 durvju tūrings (1912–1925)
4 durvju tūrings (1926–1927)
bezdurvju [[rodsters]] (1909–11)
viendurvju rodsters(1912–1925)
2 durvju rodsters (1926–1927)
rodsters [[pikaps]] (1925–1927)
2 durvju [[Kupeja (virsbūve)|kupeja]] (1909–1912, 1917–1927)
2 durvju ''Coupelet'' (1915–17)
''Town car'' (1909–1918)
''C-cab'' [[universālis]] (1912)
2 (vidus) durvju [[sedans]] (1915–1923)
2 durvju sedans (1924–1927)
4 durvju sedans (1923–1927)
 atsevišķs rāmis neatkarīgajām [[Virsbūve|virsbūvju]] darbnīcām (1908—1927)
| engine = 2,9 l, 20 Zs [[I4]]
| transmission = 2 pārnesumu
| layout = [[priekšpiedziņa]]
}}
'''''Ford Model T''''' (zināma arī kā "Skārda Līzija", {{val|en|Tin Lizzie}}) ir [[automašīna|automobilis]], ko no 1908. līdz 1927. gadam ražoja ''[[Ford Motor Company]]''. Tiek uzskatīts par pirmo plašākam patērētāju lokam pieejamo automobili, kas izlaists vairāk kā miljons eksemplāros. Automobilis tapa, iespējams, pateicoties arī Forda jaunievedumiem: konveijera līnijas ieviešanai un jaunai darbinieku atalgošanas sistēmai, kas bija proporcionāla automobiļa vērtībai. Pirmais ''Model T'' automobilis no konveijera noripoja {{dat|1908|9|27||bez}} [[Detroita]]s rūpnīcā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://library.thinkquest.org/27629/chronicle/1908.html |title=Chronicle of 1908 |access-date={{dat|2013|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130211154043/http://library.thinkquest.org/27629/chronicle/1908.html |archivedate={{dat|2013|02|11||bez}} }}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto tabula}}{{Atsauces+}} BMW M3 (E90) sedans.]]
 no aizmugures.]]

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Tramplīnlēcēji| ]]
[[Kategorija:Tramplīnlēkšana olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Viruna
| native_name    =  Virunum
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Maria_Saal_Zollfeld_Virunum_Arena_Suedteil_22092006_02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Austrija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 46.699167 | latNS  = N
| longd = 14.365 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Austrija|Karintija}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 1. gadsimts
| abandoned      = 5. gadsimts
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1754. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Reefer Madness''
| attēls                   = Reefer Madness (1936).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    =
| režisors                 = Luī Ganjē
| producents               = Dveins Espers
| scenārija autors         = Pols Frenklins
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''Motion Picture Ventures''
* ''[[New Line Cinema]]'' (pārizdevums)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1936|1|15}}
| ilgums                   = 68 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 000}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Jaunogres vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Mālkalnes prospekts]] 43, [[Ogre]], {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 28.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 35 | longs = 38.7  | longEW = E
|established            = 1972 (1946)
|headmaster             = Aleksandrs Horuženko
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 528 (2022)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|https://jvsk.lv/}}
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vērsis
| abbreviation = Tau
| name_latin = Taurus
| RA = 4
| dec = 2
| areatotal = 797.249
| arearank = 17. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Aldebarans]]
| starmagnitude = 0.85
| neareststarname =[[10 Tau]]
| stardistance = 44.7
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Taurīdas]]
[[Beta Taurīdas]]
| bordering = [[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Eridāna]]
[[Orions]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Olivers Rīdels
|Attēls           = Oliver Riedel.JPG
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' basģitārists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Olivers Rīdels
|Dzimis           = {{ddv|1971|4|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Šverīne}}
|Instrumenti      = [[basģitāra]]
|Žanrs            =
* [[industriālais metāls]]
* ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = basģitārists
|Gadi             = [[1994]]—mūsdienās
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Rammstein]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences:
skaits Lietuvas rajonos un pilsētās (2001)]]
'''Lietuvas poļi''' ([[Poļu valoda|poļu]]: ''Polacy na Litwie'', [[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lenkai Lietuvā'') ir otra lielākā [[etniskā grupa]] un lielākā etniskā minoritāte [[Lietuva|Lietuvā]], kas saskaņā ar 2021. gada Lietuvas tautas skaitīšanas datiem veido 6,53 % iedzīvotāju jeb 183 421 cilvēku.

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences: '''Cūkgaļa''' ir [[gaļa]], kas iegūta no [[mājas cūka|cūkām]]. Tas ir visizplatītākais gaļas veids pasaulē. Cūkgaļa un tās ēdieni ir ļoti izplatīti [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], it īpaši [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. No cūkgaļas gatavo [[šķiņķis|šķiņķi]], [[karbonāde|karbonādi]], [[bekons|bekonu]], cūkgaļas [[desa]]s un citus gaļas produktus.

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Japānas kapitulācijas akts''' ({{val|ja|日本の降伏, 'Nihon no ko: fuku'}}) ir akts, kas iezīmēja [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], tajā skaitā arī [[Klusā okeāna karš|Klusā okeāna kara]] un [[Padomju—japāņu karš|Padomju—japāņu kara]], beigas. Aktu parakstīja pārstāvji no [[Japānas Impērija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]], [[Ķīna|Ķīnas Republikas]], [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes]], [[Padomju Savienība]]s, [[Austrālija|Austrālijas Savienības]], [[Kanāda]]s, [[Francijas Pagaidu valdība]]s, [[Nīderlandes Karaliste]]s un [[Jaunzēlande]]s.

sentences:
]]
'''Videospēle''' ir [[elektroniska spēle]], kas sevī ietver [[Lietotāja saskarne|lietotāja saskarni]] ar [[videoierīce|videoierīci]], kur tā ģenerē redzamu atbildes reakciju. Vārds ''video'' no ''videospēle'' parasti tiek attiecināts uz [[rastra grafika]]s displejierīci.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.freepatentsonline.com/3659285.html |title= Television gaming apparatus and method {{en ikona}} | accessdate=2008-06-25 |work=
United States Patents }}</ref> Tomēr vārda ''videospēle'' plašā lietojuma dēļ tas tagad tiek attiecināts uz dažādu veidu displejierīcēm. Videospēles tiek spēlētas uz dažādām platformām, kā piemēram, [[spēļu konsole]]s. Šīs platformas var variēt no liela datora līdz rokā turamai ierīcei. Specializētās videospēles, kā [[arkādes spēle]]s, lai gan agrāk bija izplatītas, tagad ir zaudējušas savu popularitāti.

sentences: '''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Koninklijke Philips N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1891. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = veselības tehnoloģijas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://philips.com philips.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: , [[Ņūmeksika]]s štatā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ēriks Vanags
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Vanags Erihs.PNG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1892|1|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = ''nav zināms''
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Diska mešana, Lodes grūšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ēriks Kārlis Jūlijs Vanags''' (dzimis {{dat|1892|1|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 20. apr., 4155. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||1|12}}<ref>Rīgas Sv. Ģertrūdes ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. - 1892. gads - Nr.136.</ref>), miršanas datums nav zināms)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/eriks-vanags-360?ref=vasara-1912 |title=LOK profils |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2018|11|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181130102829/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/eriks-vanags-360?ref=vasara-1912 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] vieglatlēts.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences: '''Starptautiskais polārais gads''' ir īpašs laika periods polāro apgabalu pētīšanā. Pirmais tādu ieteica [[Austroungārija]]s flotes virsnieks [[Karls Veiprehts]] (''Karl Weyprecht''), kurš gan mira, pirms tika noorganizēts [[Pirmais Starptautiskais polārais gads]] [[1882]]. — [[1883]]. gadā. Pēc piecdesmit gadiem ([[1932]]. — [[1933]].) notika [[otrais Starptautiskais polārais gads]]. Iedvesmojoties no tā, [[1957]]. — [[1958]]. gadā tika organizēts [[Starptautiskais ģeofiziskais gads]].<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref>

sentences: {{Commonscat|Poets from the United States}}

sentences:
{{Cita nozīme|Jūrmalas pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Ķemeri (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ķemeri
|attels             = [[File:Ķemeru kūrorts.jpg|250px]]<br>

sentences: '''''Smells Like Teen Spirit''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rokmūzika]]s grupas ''[[Nirvana]]'' [[dziesma]] no albuma "''[[Nevermind]]''". Šo dziesmu [[1991]]. gadā uzrakstīja [[Kurts Kobeins]], [[Krists Novoseličs]] un [[Deivs Grols]], bet tās producents bija [[Bučs Vigs]].

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Ādolfs Kaktiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = AdolfsKaktins.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ādolfs Kaktiņš [[Lāčplēsis|Lāčplēša]] lomā. 1911. gads, Latvijas Nacionālā opera
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Ērberģe|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]] {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ādams un Ede
|          brāļi = Roberts
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Ēvele, Zelma Blūma
|          bērni = Zigurds, Elga
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jānis Ādolfs Kaktiņš''' (dzimis {{dat|1885|7|26}}, miris {{dat|1965|7|25}}) bija latviešu operdziedonis un koncertdziedātājs. Viens no ievērojamākajiem [[Latvijas Nacionālā opera|Latvijas Nacionālās operas]] [[baritons|baritoniem]] (1918—1940), viņa izcilākās lomas bija [[Lāčplēsis]], Mefistofelis, Jago, Skarpija.

sentences:
==Arhaiskā Grieķija==
{{div col|colwidth=15em}}
* [[Akusilavs]]
* [[Amelesagors]]
* [[Milētas Kadms]]
* [[Milētas Hekatejs]]
* [[Lezbas Hellaniks]]
* [[Atēnu Ferekīds]]
* [[Tasas Stesimbrots]]
* [[Ksants (vēsturnieks)]]
{{div col end}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Dreifuss''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimens Frenks Baums
|         vārds_orig = ''L. Frank Baum''
|             attēls = L. Frank Baum (1911).jpg
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums = Baums 1911. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1856
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1919
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Sintija Anna
Benjamins Vards Baums
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Made Gaga Bauma
(1882–1919)
|              bērni = Frenks Džoslins Baums
Roberts Stantons Baums
Harijs Nils Baums
Kenets Gags Baums
|           paraksts = L Frank Baum Signature.svg
|         pseidonīms = ''George Brooks, Louis F. Baum, Laura Bancroft, Suzanne Metcalf, Capt. Hugh Fitzgerald, Schuyler Staunton, Edith Van Dyne, Floyd Akers, John Estes Cooke''
|       nodarbošanās = Rakstnieks, aktieris, filmu producents
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri = īsie stāsti, [[fantāzijas literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Oza zemes burvis]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimens Frenks Brauns''', arī '''L. Frenks Baums''' (dzimis {{dat|1856|5|15}}, miris {{dat|1919|5|6}}), bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, kurš rakstīja bērnu literatūru un [[romāns|romānus]]. Viņa pazīstamākais darbs ir "[[Brīnumainais burvis no Oza zemes]]". Kopumā rakstnieks sarakstījis 13 romānu sērijas, 83 īsos stāstus un vairāk nekā 200 poēmu.

sentences:
{{cita nozīme|grāmatu|filmu|Garpa pasaule (filma)}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Garpa pasaule"
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Džons Ērvings]]
| title_orig       = ''The World According to Garp''
| translator       = Ilze Lāce-Eglīte
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Christopher Brown''<br>(''Black Swan'' izdevumam)
| country          = {{vieta|ASV}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = romāns
| publisher        = [[Dutton|E. P. Dutton]]
| pub_date         = 1978. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[The 158-Pound Marriage]]''
| followed_by      = ''[[The Hotel New Hampshire]]''
}}
'''"Garpa pasaule"''' ({{val-en|The World According to Garp}}) ir ASV rakstnieka [[Džons Ērvings|Džona Ērvinga]] romāns. Pirmo reizi izdots 1978. gadā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Josips Jelačičs
| vārds_orģ           =Josip grof Jelačić Bužimski
| attēls              =Ivan Zasche, Portret bana Josipa Jelacica.jpg
| apraksts            =Josips Jelačičs
| amats               =[[Horvātijas bans]]
| term_sākums         ={{Dat|1848|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1859|||N}}
| priekštecis2        =[[Jurajs Hauliks]]
| pēctecis2           =[[Johans Baptists Koronini-Kronbergs]]
| dzim_dati           ={{Dat|1801|10|16|N}}
| dzim_vieta          =[[Ungārijas Karaliste]], [[Petrovaradina]] (Tagad {{SRB}})
| mir_dati            ={{Dat|1859|05|20|N}}
| mir_vieta           =[[Horvātijas Karaliste]], [[Zagreba]] (Tagad {{CRO}}
| tautība             =[[horvāts]]
| partija             =
| dzīvesb             =Grāfiene Sofija Jelačiča
| alma_mater          =[[Terēzes militārā akadēmija]]
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
{{infokaste+}}

sentences: '''Elzasas padomju republika''' ([[Franču valoda|franču]]: ''République alsacienne des conseils'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Elsässische Räterepublik'') bija [[Padomju republikas|padomju republika]], kas tika proklamēta 1918. gada 10. novembrī [[Elzasa-Lotringa|Elzasas]] teritorijā (tagad [[Augšreina|Augšreinas]] un [[Lejasreina|Lejasreinas]] departamenti) un pastāvēja līdz [[Francijas Trešā republika|Francijas]] aneksijai.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = SIA "Siguldas slimnīca"
| org/group =
| image =
| alt =
| image_size =
| caption =
| map_type =
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| coordinates_type =
| coordinates_region =
| coordinates_display =
| coordinates_format =
| coordinates = {{Coord|57|9|24.28|N|24|50|39.58|E|display=inline,title}}
| logo = Siguldas-slimnica-logo-2023.svg
| logo_size =
| location = {{vieta|Latvija|Sigulda|Lakstīgalas iela 13}}
| healthcare =
| funding =
| type = Pašvaldības SIA
| speciality =
| standards =
| emergency =
| helipad =
| affiliation =
| patron =
| network =
| beds =
| founded =
| closed =
| demolished =
| website = {{URL|1=siguldasslimnica.lv}}
| other_links =
}}
'''Siguldas slimnīca''' ir specializēta ārstniecības iestāde, kas atrodas Lakstīgalas ielā 13, [[Sigulda|Siguldā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vmnvd.gov.lv/lv/slimnicas|title=Slimnīcas {{!}} Nacionālais veselības dienests|website=www.vmnvd.gov.lv|access-date=2023-02-15|language=lv}}</ref> Tajā veic plānveida [[Ķirurģija|ķirurģisko]], [[Ortopēdija|ortopēdisko]] un [[ginekoloģija|ginekoloģisko]] operatīvo ārstēšanu ar akcentu uz mazinvazīvām metodēm, sniedz dzemdību palīdzību, kā arī ambulatoro un stacionāro rehabilitāciju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Glengarry Glen Ross''
| operators =
| attēls = Glengarrymovie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džeimss Foulijs]]
| producents =
| scenārijs = [[Deivids Memits]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Džeks Lemons]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džonatans Praiss]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Glengarry Glen Ross''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|10|2}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1851033089/weekend/|title=Glengarry Glen Ross |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Glengarry Glen Ross''''' ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džeimss Foulijs]], bet scenārija autors [[Deivids Memits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Džeks Lemons]], [[Aleks Boldvins]], [[Eds Heriss]], [[Alans Ārkins]], [[Kevins Speisijs]] un [[Džonatans Praiss]]. Filma balstīta uz Memita 1984. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo tāda paša nosaukuma lugu.

sentences:
[[Kategorija:Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie telefoni|Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie datori|Programmatūra]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{atsauces+}}
'''Veru'''{{fact}} ({{val|vro|võrokõsõq}}, {{val|et|võrukesed}}) ir [[Verumā]] vēsturiskā apriņķa iedzīvotāji.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mariehamna
 | official_name            = ''Mariehamn''
 | image_skyline            = Mariehamn.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Maarianhamina.vaakuna.svg
 | shield_link              =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Olande (Somija)#Somija#Eiropa
 | pushpin_map_caption      =
 | pushpin_mapsize          =
 | subregion                = Marienhamna
 | pushpin_label_position   =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Somija}} [[Somija]]
 | subdivision_name1        = {{flaga|Ālandu salas}} [[Olande]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1861
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 20.75
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 11718
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | latd = 60 | latm = 06 | lats = | latNS = N
 | longd = 019 | longm = 56 | longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{URL|http://www.mariehamn.ax}}
 | footnotes                =
}}
'''Mariehamna''' ({{val|sv|Mariehamn}}, somu: ''Maarianhamina'') ir [[Olande]]s galvaspilsēta. Lielākā Olandu salu komūna ar aptuveni 11000 iedzīvotājiem. Mariehamnā atrodas [[Lagtings|Olandes parlaments]] un [[Olandes valdība|valdība]]. Tāpat kā pārējā salu teritorijā, vairums pilsētas iedzīvotāju pieder pie [[Somijas zviedru kopiena]]s.<ref>[http://pxweb2.stat.fi/Dialog/Varvalagg.asp?ma=060%5Fvaerak%5Ftau%5F107%5Ffi&ti=V%E4est%F6+kielen+mukaan+sek%E4+ulkomaan+kansalaisten+m%E4%E4r%E4+ja+maa%2Dpinta%2Dala+alueittain++1980+%2D+2010&path=../Database/StatFin/vrm/vaerak/&lang=3&xu=&yp=&nr=1&aggfile(1)=Kunnat+aakkosj%E4rjestyksess%E4+2011&prevagg=NNN&mapname=&multilang=fi ''Somijas reģionu iedzīvotāju skaits atbilstoši to valodai.'']{{Novecojusi saite}} {{fi ikona}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = USA-246
| Nosaukums_orig         = AEHF 3
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Advanced Extremely High Frequency|AEHF]]
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[A2100M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēki]] {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Lockheed Martin]], [[Northrop Grumman]] {{USA}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|9|18|SK}} 08:10:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Atlas V/531]] {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = SLC-41
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 14 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-050A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6168 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[USA-235]] (AEHF 2)
| KA_nāk                 = AEHF 4
}}
'''USA-246''' jeb '''AEHF 3''' ('''Advanced Extremely High Frequency 3''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas palaists 2013. gada septembrī.
Tas ir trešais [[Advanced Extremely High Frequency]] sistēmas pavadonis. Paredzēts sakaru nodrošināšanai ASV un tās sabiedroto bruņotajiem spēkiem no [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārās orbītas]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Arina Tanemura
 |       name_orig = 種村 有菜
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{ddv|1978|3|12}}
 |        location =
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places = {{JAP}}
 |     nationality = [[Japāņi|japāņu]]
 |           field = [[Manga]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = ''[[Kamikaze Kaitō Jeanne]]'', <br />''[[Furu Mūn o Sagashite]]''
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Arina Tanemura''' ({{val|ja|種村 有菜, Tanemura Arina}}; dzimusi 12. martā, 1978 gadā) ir populāra japāņu manga-ka (mākslinieks kas zīmē [[manga|mangu]]), kas pārsvarā rada ''[[shoujo]]'', mangu kura paredzēta meiteņu auditorijai. Viņas pirmais izdevums bija ''[[Ni Ban Me no Koi no Katachi]]'' (Otrās mīlestības forma). Šobrīd viņa vēl aizvien publicē savus darbus žurnālā ''Ribon'' un viņas darbi ir publicēti daudzās valstīs vairākās valodās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
{{kategorijas+}}
'''Glosārijs''' (no sengrieķu: γλῶσσα, glossa; valoda, runa) ir dokumentam (darbam, grāmatai, digitālai publikācijai) pievienota [[vārdnīca]], ar speciālo terminu, mazāk saprotamu vārdu, frāžu vai izteicienu skaidrojumiem (definīcijām, piemēriem), kādā tie tiek lietoti šajā dokumentā.
== Skatīt arī ==
* [[Vārdnīca]]
* [[Tēzaurs]]
* [[Enciklopēdija]]

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda struktūrformula

Nikotīnamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, nikotīnskābes amīds
3-piridīnkarbonskābes amīds, niacīnamīds
|           CAS numurs = 98-92-0
|      ķīmiskā formula = C6H6N2O
|              molmasa = 122,12
|              blīvums = 1446,3
|  kušanas temperatūra = 129,5 °C
| viršanas temperatūra = 334 °C
|        šķīdība ūdenī = labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Nikotīnamīds''' jeb '''nikotīnskābes amīds''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. Organismā viegli veidojas no [[nikotīnskābe]]s fermentatīvās amidēšanās ceļā. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. Nikotīnamīds ir balta pulverveida viela,kas var pastāvēt četrās polimorfajās formās. Organismā nikotīnamīds uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]]. Atšķirībā no nikotīnskābes, kas atrodama galvenokārt augos, nikotīnamīds sastopams dzīvnieku izcelsmes produktos.<ref>Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 45. lpp., {{ISBN|978-9984-45-074-2}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Sasalšana''' ir [[fāžu pāreja]], kad [[matērija]] maina savu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokli]] no [[Šķidrums|šķidras]] uz [[Cieta viela|cietu]], ja tās [[temperatūra]] pazeminās zem sasalšanas punkta. Savukārt, '''sacietēšana''' ir līdzīgs process, kurā šķidrums pārvēršas par cietu, nepazeminot temperatūru, bet palielinot to ietekmējošo spiedienu. Neskatoties uz tehnisko iedalījumu, šie divi procesi ir ļoti līdzīgi un abi termini bieži vien tiek lietoti kā sinonīmi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vidkuns Kvislings
| vārds_orģ           =Vidkun Quisling
| attēls              =Portrett av Vidkun Quisling i sivile klær, ukjent datering.jpg
| apraksts            =
| amats               =[[Norvēģijas premjerministrs]]
| term_sākums         =[[1942]]. gada [[1. februāris]]
| term_beigas         =[[1945]]. gada [[9. maijs]]
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              =[[Norvēģijas aizsardzības ministrs]]
| term_sākums2        =[[1931]]
| term_beigas2        =[[1933]]
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| dzim_dati           ={{dat|1887|07|18|N}}
| dzim_vieta          =[[Telemarka]], [[Norvēģija]]
| mir_dati            ={{dat|1945|10|24|N}}
| mir_vieta           =[[Oslo]], [[Norvēģija]]
| tautība             =[[norvēģi]]s
| partija             =[[Senterpartiet]]<br />[[Nasjonal Samling]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[karavīrs]], [[politiķis]]
| alma_mater          =
| reliģija            =[[luterānisms]]
| paraksts            =
}}
'''Vidkuns Kvislings''' ({{val|no|Vidkun Quisling}}; dzimis {{dat|1887|07|18}}, miris {{dat|1945|10|24}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[karaspēks|armijas]] virsnieks un [[politiķis]]. Pēc veiksmīgas karjeras armijā viņš iesaistījās politikā un no [[1931]]. līdz [[1933]]. gadam bija Norvēģijas aizsardzības ministrs. 1933. Kvislings izveidoja fašistisko ''[[Nasjonal Samling]]'' partiju. [[1940]]. gadā, pēc vācu iebrukuma Norvēģijā, Kvislings uz neilgu laiku kļuva par valsts vadītāju, tomēr pēc dažām dienām tika atstādināts. [[1942]]. gadā [[Trešais reihs|Trešā reiha]] okupācijas vara viņu piekrita iecelt par kolaboracionistu valdības vadītāju. Pēc Trešā reiha kapitulācijas Kvislingu arestēja, vēlāk tiesāja un atzina par vainīgu [[Valsts nodevība|valsts nodevībā]]. 1945. gada 24. oktobrī strēlnieku komanda Vidkunam Kvislingam izpildīja nāvessodu. Norvēģijā un ārpus tās Kvislinga vārds ir kļuvis par sinonīmu [[nodevība]]i, [[koloborācija]]i.

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Hillera VZ-1 Pawnee''' ir tiešās vilces lidaparāts, kas izmanto pretrotējošus propellerus cēlējspēkam platformas iekšienē. Platforma tika kontrolēta, pilotam manipulējot savu smaguma centru. VZ-1 mazākais modelim ONR ir divi 44 zirgspēku 33 kilovatu Nelson H-58 motori, kuri ir savienoti ar propelleriem, izmantojot helikoptera transmisiju.

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Islāms}}
'''Mošeja''' ir [[islāms|islāma]] sekotāju [[reliģija|reliģiskā]] kulta vieta. Mošeju visbiežāk [[musulmaņi]] sauc tās oriģinālajā [[arābu valoda]]s vārdā par ''mesdžidu'' ({{ara|مسجد}} — {{unicode|ˈmæsʤɪd}}, dsk. ''mesādžid'', {{ara| مساجد}} — {{IPA|/mæˈsæːʤɪd/}}). [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] pierasts ar vārdu mošeja apzīmēt visas musulmaņu reliģiskā kulta celtnes, bet arābu valodā mošejām ir dažādi nosaukumi. Atšķirībā no mazākām un privātām mošejām, lielās jeb kopienas mošejas sauc par ''džāmi'' ({{ara| جامع }} — {{IPA|/jāmiʕ/}}) un tās pilda vairākas papildu sabiedriskās dzīves funkcijas.

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
[[Kategorija:Anime seriāli]]
[[Kategorija:Manga]]
[[Kategorija:Fantāzijas žanra anime un manga]]
[[Kategorija:Kāršu spēles]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Aizmirst Sāru Maršalu
| attēls                   = Forgetting sarah marshall ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Forgetting Sarah Marshall''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Nikolass Stollers]]
| producents               =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Šona Robertsone]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| scenārija autors         = [[Džeisons Sīgels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Rasels Brends]]
| mūzika                   = [[Lails Vorkmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|4|18}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/forgetting-sarah-marshall-2008|title=Forgetting Sarah Marshall |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=forgettingsarahmarshall.htm|title=Forgetting Sarah Marshall (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Aizmirst Sāru Maršalu"''' ({{val|en|Forgetting Sarah Marshall}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Nikolass Stollers]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Kristena Bella]], [[Mila Kūnisa]] un [[Rasels Brends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|18||bez}}.

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences: [[File:Laser Interference.JPG|thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [[Difrakcija|difrakciju]]]]

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Kapteinis Cubasa
| show_name_2          = キャプテン翼
| bgcolour             =
| color text           =
| image                = Captain Tsubasa logo.gif
| caption              = oriģinālais logotips
| genre                = sporta anime
| format               =
| creator              = [[Joiči Takahaši]]
| developer            =
| writer               =
| director             = [[Hirojoši Mitsunobu]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 128
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''"Kapteinis Cubasa"''' ({{val|ja|キャプテン翼}}) ir [[japāņi|japāņu]] [[manga]]s sērija, kuru sarakstījis un ilustrējis [[Joiči Takahaši]]. Sērija galvenokārt ir par un ap [[futbols|futbolu]], koncentrējoties uz Cubasu Ozoru un viņa attiecībām ar draugiem, sāncensībām ar pretiniekiem, treniņiem, sacensībām un katru futbola spēli un tās rezultātu. Vairākās "Kapteinis Cubasa" sērijās stāsts ir par Cubasas un viņa draugu izaugsmi, sastopoties ar jauniem sāncenšiem.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = [[Aleksandrs Ribaks|Aleksandra Ribaka]]
| Image            =
| Caption          =
| Studio           = 1
| Studio link      = Studijas albumi
| Singles          = 3
| Singles link     = Singli
| Music videos     =
| MV link          =
}}
Šī ir [[Norvēģija|norvēģu]] mūziķa '''[[Aleksandrs Ribaks|Aleksandra Ribaka]] diskogrāfija'''. Ribaks pārstāvēja Norvēģiju [[2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā]], kur viņš uzvarēja ar 387 punktiem: lielākais punktu skaits, ar kuru ir uzvarēts [[Eirovīzija|Eirovīzijā]]. Ribaks ir izdevis 1 albumu ''[[Fairytales]]'', kurs iznāca pēc uzvaras Eirovīzijā un 3 singlus.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Marcienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: [[raķete|Raķeštehnikā]], [[aviācija|aviācijā]] un [[Kosmonautika|kosmonautikā]] '''derīga krava''' ir [[raķete]]s, [[lidmašīna]]s vai [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] transportējamais apjoms (piem., [[munīcija]], [[mākslīgais pavadonis]], zinātniskie instrumenti, papildu [[raķešdegviela|degviela]], u.c.), kurā neietilpst paša nesēja sistēmas un degviela.

sentences:
glezna "Tirgotāja sieva"]]
'''Sieva''', arī '''dzīvesbiedre''', ir precēta [[sieviete]] attiecībā pret savu laulāto draugu — [[vīrs|vīru]]. Sievu mēdz dēvēt arī par laulāto draudzeni. Pēc vīra nāves sieva tiek saukta par [[atraitne|atraitni]], bet pēc oficiālas [[šķiršanās|laulības šķiršanas]] — par [[šķirtene|šķirteni]]. Sievas statuss, pienākumi un tiesības dažādās kultūrās un dažādos laikos ir bijuši atšķirīgi.

sentences: '''Pektīnvielas''' (no {{val|el|πηκτικός}} (''pēktikós'') — 'sarecējis, sakupis') jeb '''recekļvielas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |title= Recekļvielas |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 8. jūnijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |archivedate= {{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> ir kopējs apzīmējums [[polisaharīdi]]em protopektīnam, pektīnam un [[pektīnskābe]]i<ref name="Strautniece">{{Grāmatas atsauce |title= Augļu, ogu un dārzeņu ķīmiskais sastāvs: Lekcija |author=Envija Strautniece |year= 1999 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=6}}</ref>, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes [[augi|augos]], jo īpaši to [[augļi|augļos]] un [[ogas|ogās]] (piemēram, [[meža zemenes|meža zemenēs]], [[mežrozīte|mežrozīšu]] augļos, [[dzērvenes|dzērvenēs]], [[upenes|upenēs]], [[āboli|ābolos]], [[citroni|citronos]], [[apelsīni|apelsīnos]] u.c.), kā arī atsevišķu [[aļģes|aļģu]] veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas [[šūnsula|šūnsulā]] un palīdz uzturēt [[šūnu turgors|šūnu turgoru]], bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar [[hemiceluloze|hemicelulozēm]] un [[celuloze|celulozēm]] veido [[šūnapvalks|šūnapvalkus]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=53}}</ref>

sentences: '''Epifānija''' ({{val|el|ἐπιφάνεια}}, ''epipháneia'' — ‘atspīdēšana, atklāsme’) ir neliela apjoma [[Proza|prozas]] darbs ar īpaši emocionāli piesātinātu domu, kas radies kā pēkšņa atklāsme, atziņa.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Antīkajā literatūrā — [[Himna|himnisks]] dzejojums par godu dieviem.<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epifanija Vardnica.lv]</ref> Tās pēc žanriskās piederības būtu saucamas par dzejoļiem prozā. Epifāniju žanrs latviešu literatūrā ir dzejnieka [[Imants Ziedonis|Imanta Ziedoņa]] patents.<ref>Ilona Karpenko, Mārīte Milzere. Literatūra 8. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2013. 37.-38. lpp.</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Svjatojnoss
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums =''мыс Святой Нос''
|izvietojums         =
|apskalo             = [[Laptevu jūra]]
|atdala              = [[Ebeļahas līcis]]<br />[[Dmitrija Lapteva šaurums]]
|atdala1             =
|latd=72|latm=52|lats=27|latNS=N
|longd=140|longm=43|longs=04|longEW=E
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{RUS}}
|valsts adm vienības tips1 = Republika
|valsts adm vienība1       = [[Sahas Republika]]
|valsts adm vienības tips2 = Uluss
|valsts adm vienība2       = [[Ustjanas uluss]]
|piezīme =
}}
'''Svjatojnoss''' ({{val|ru|мыс Святой Нос}}) ir [[zemesrags]] [[Krievija]]s ziemeļos, [[Laptevu jūra]]s krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ustjanas uluss|Ustjanas ulusā]]. Atdala Laptevu jūru rietumos no [[Austrumsibīrijas jūra]]s austrumos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140407060601/http://www.iho.int/iho_pubs/standard/S-23/S-23_Ed3_1953_EN.pdf  "Limits of Oceans and Seas, 3rd edition"]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Vīnskābes optisko izomēru struktūrformulas

Vīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H6O6
|molmasa=150,09
|blīvums=optiskajiem izomēriem 1759,8 kg/m3
mezovīnskābei 1666 kg/m3
racemāta kristālhidrātam 1697
|kušanas temperatūra=optiskajiem izomēriem 170 °C
mezovīnskābei 140 °C
racemātam 203—205 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Vīnskābe''' (dihidroksidzintarskābe, 2,3-dihidroksibutāndiskābe, НООС–СНОН–СНОН–СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Vīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Vīnskābes sāļus sauc par '''tartrātiem''' (no {{val|la|cremor tartari}} — 'vīnakmens').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Aizskalotais
| attēls                   =flushed poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Flushed Away''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Deivids Bouverss]]
* [[Sems Fells]]
| producents               =
* [[Pīters Lords]]
* [[Devids Sprokstons]]
* [[Sesila Krāmere]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klementss]]
* [[Īens La Frenē]]
* [[Kriss Loids]]
* [[Džo Kīnens]]
* [[Viljams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Žans Reno]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Šeins Ričijs]]
Shane Richie
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Aardman Animations]]''
* ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|3|ASV|2006|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/flushed-away-2006-2|title=Flushed Away|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|149 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=flushedaway.htm|title=Flushed Away|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|178,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Lerijs Sendžers
|     vārds_orig = Larry Sanger
|         attēls = L Sanger.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Lerijs Sendžers 2006. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
}}
'''Lerijs Sendžers''' ({{val|en|Larry Sanger}}, pilnā vārdā '''Lorenss Marks Sendžers''' ({{val|en|Lawrence Mark Sanger}}); dzimis [[1968]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir viens no [[Vikipēdija]]s dibinātājiem un bija galvenais redaktors, kamēr strādāja kompānijā "[[Bomis]]".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Jans Berhmans
|      dzimšanas datums = {{dat|1599|3|13|N|bez}}
|          nāves datums = {{dat|1621|8|13|N|bez}}
|        piemiņas diena = {{dat||11|26|N|bez}}
|                  godā = [[Romas katoļu baznīca]]
|                attēls = Giovanni berchmans.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Flāmu Brabante]], {{vieta|Beļģija}}
|           nāves vieta = [[Roma]], [[Svētā Romas impērija|Vācu nācijas svētā Romas impērija]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = Svētā Ignācija baznīca, [[Roma]] {{ITA}}
|             nosaukums = jezuīts
| beatifikācijas datums = [[1865]].
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis = [[Pijs IX]]
|  kanonizācijas datums = {{dat|1888|1|15|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis = [[Leons XIII]]
|               simboli =
|            aizbildnis = [[ministrants|ministranti]], studenti
|            svētvietas = Svētā Ignācija baznīca [[Roma]], {{ITA}}
|                strīdi =
}}
'''Jans Berhmans''' ({{val-nl|Jan Berchmans}}), dzimis [[1599]]. gada 13. martā, miris [[1621]]. gada 13. augustā, bija jezuīts un kopš 1888. gada kanonizācijas - [[Romas katoļu baznīca|katoļu]] svētais. Viņš ir arī studentu un [[ministrants|ministrantu]] aizbildnis. Miris pavisam jauns - 22 gadu vecumā, bet jau savas dzīves laikā sasniedza svētumu.
Bija pazīstams ar savu dievbijību un pazemību.
== Biogrāfija ==
===Bērnība===
Jans Berhmans piedzima katoļticīgā piecu bērnu ģimenē, [[Flāmu Brabante|Flāmu Brabantes provincē]], [[Beļģija|Beļģijā]], toreiz. ''Diestā''. Jau bērnībā Janam bija tādas rakstura īpašības kā sirsnībā, laipnība, atvērtība un dzīvesprieks, kas bija par iemeslu tam, ka ar viņu gribēja draudzēties vienaudži. Krietno tikumu dēļ viņam vēlējās līdzināties arī draugi. No citiem bērniem Jans atšķīrās ar savu dievbijību. Kad zēnam vēl nebija septiņi gadi, viņam jau bija izveidojies ieradums rītos agri celties un kā [[ministrants|ministrantam]] piekalpot divās vai trīs [[Svētā Mise|Svētajās Misēs]]. Viņš ar īpašu uzmanību klausījās svētdienas sprediķi un regulāri devās svētceļojumā uz Šerpenhēveles svētnīcu, kas atradās dažu jūdžu attālumā no viņa dzimtās pilsētas lūdzoties [[Rožukronis|Rožukroni]] un iegrimstot apcerē.

sentences: '''Tauste''' ir viena no [[Cilvēks|cilvēka]] [[maņa|maņām]]. Sajūta, kas rodas, pieskaroties kādam priekšmetam, ir tauste. Vārds ''tauste'' ir radies no vārda ''taustīt'', kas nozīmē ''pieskarties''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans sargeņģelis
| attēls                   = My sisters keeper poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Sister's Keeper''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Niks Kasavetess]]
| producents               =
* [[Stīvens Fursts]]
* [[Skots Goldmans]]
* [[Marks Džonsons]]
* [[Čaks Pačeko]]
* [[Mendels Tropers]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Levens]]
* Niks Kasavetess
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Džeisons Patriks]]
* [[Sofija Vasiļjeva]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Curmudgeon Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|6|29||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009|title=My Sister's Keeper|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329225713/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mysisterskeeper.htm|title=My Sister's Keeper (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans sargeņģelis"''' ({{val|en|My Sister's Keeper}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Niks Kasavetess]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Ebigeila Breslina]], [[Aleks Boldvins]], [[Džeisons Patriks]], [[Sofija Vasiļjeva]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|29||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences:
[[File:Yetiscalp.JPG|thumb|Radījuma liecība]]
'''Sniega cilvēks''' jeb '''jetijs''' ir leģendārs, liels, [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķu]] dzimtai tuvs radījums, kas, iespējams, apdzīvo kalnu reģionus [[Himalaji|Himalajos]] un [[Tibeta|Tibetā]].<ref>{{Grāmatas atsauce | last = Eberhart| first = George| title = Mysterious Creatures: A Guide to Cryptozoology| publisher = ABC-CLIO| year = 2002| page = 613| url = http://books.google.com/books?id=z9gMsCUtCZUC&pg=PA613| isbn = 9781576072837}}. {{en ikona}}</ref><ref name="sikkim">{{Grāmatas atsauce | last = McLeod| first = Michael| title = Anatomy of a beast: obsession and myth on the trail of Bigfoot| publisher = University of California Press| year = 2009| page = 54| url = http://books.google.com/books?id=_6FmjJYd13wC&pg=PA54| isbn = 9780520255715}}. {{en ikona}}</ref> Lai arī eksistē vairākas dokumentētas liecības par sniega cilvēku, tomēr mūsdienu [[zinātne]] tās uzskata par nepārliecinošām, un sniega cilvēks parasti tiek uzskatīts par [[leģenda|leģendu]].<ref name=bigfoot>{{Grāmatas atsauce |title=Bigfoot: The Yeti and Sasquatch in Myth and Reality |author=John Napier |year= 2005 |isbn=0-525-06658-6 |publisher=N. Abbot |location=London}}. {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Igors Graps
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Cēsis]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, čellists un mūzikas pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Aleksandrs Graps-Grāfs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Gunārs Graps]], Gaida Megi
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Trīsciems]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Trīsciems]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēteris Liepiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Pēteris Liepiņš.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Kalsnavas pagasts]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Baltijas [[Apakšdevons|apakšdevona]] atklāšana.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pēteris Liepiņš''' ir latviešu ģeologs, paleontologs, ģeoloģijas un mineraloģijas zinātņu kandidāts (1953). [[LVU]] mācībspēks (lasīja arī lekcijas) (1939-1946), [[LPSR ZA Ģeoloģijas institūts|LPSR ZA Ģeoloģijas institūta]] līdzstrādnieks (1946-1964). Pētījis [[Devons|devona]] un [[Triass|triasa]] nogulumus [[Latvija]]s teritorijā. Viens no ievērojamākajiem [[Galvenais devona lauks|Galvenā devona lauka]] un [[Baltijas valstis|Baltijas]] ģeoloģijas un devona [[stratigrāfija]]s pētniekiem. Ir daudzu publikāciju autors.<ref>[https://www.lu.lv/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/dzimis-peteris-liepins-20230211/ LU muzejs (Pēteris Liepiņš).]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ložu ekspresis
|    oriģinālnos = ''Bullet Train''
|         attēls = Bullet Train (poster).jpeg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Lītčs]]
|     producents =
* Kellija Makormika
* Deivids Lītčs
* [[Antuāns Fukua]]
|      scenārijs = Zeks Olkevičs
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Braians Tairī Henrijs]]
* [[Endrū Kodzi]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Maikls Šenons]]
* ''[[Bad Bunny]]''
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Logans Lermans]]
* [[Kārena Fukuhara]]
* [[Masi Oka]]
* [[Sandra Buloka]]
|         mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Dominic Lewis to Score David Leitch's 'Bullet Train' |url=https://filmmusicreporter.com/2021/07/26/dominic-lewis-to-score-david-leitchs-bullet-train/|website=Film Music Reporter|access-date=July 26, 2021}}</ref>
|      operators = [[Džonatans Sela]]
|        montāža = Elizabeta Ronaldsdotira
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Fuqua Films''
* ''[[87North Productions]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|18|''[[Grand Rex]]''|2022|8|5|ASV un Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|85,9 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|239,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Bullet Train (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12593682/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 12593682
}}
'''"Ložu ekspresis"''' ({{val|en|Bullet Train}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta komēdijas trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Lītčs]], scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna ''Maria Beetle'' motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Breds Pits]], [[Džoija Kinga]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Braians Tairī Henrijs]], [[Endrū Kodzi]], [[Hirojuki Sanada]], [[Maikls Šenons]], ''[[Bad Bunny]]'', [[Zazija Bītsa]], [[Logans Lermans]], [[Kārena Fukuhara]], [[Masi Oka]] un [[Sandra Buloka]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Koeln-Bonn-Airport11.JPG
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = CGN
| ICAO                       = EDDK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Vācija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =50 | plat_m  =51 | plat_s =57 | plat_NS =N
| gar_d  =007 | gar_m =08 | gar_s  =34 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Köln/Bonn GmbH''
| apkalpo                    = [[Ķelne]], [[Bonna]]
| atrasanas_vieta            = [[Ķelne]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 302
| elevation-m                = 92
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.koeln-bonn-airport.de}}
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-m                = 2459
| r1-surface                 = betons/asfaltbetons
| r2-number                  = 14L/32R
| r2-length-m                = 3815
| r2-surface                 = asfaltbetons
| r3-number                  = 14R/32L
| r3-length-m                = 1863
| r3-surface                 = betons/asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 11 910 138 (2016)
| lidojumu_skaits            = 136 905 (2016)
| krava                      = 770 974 (2016)
}}
'''Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta''' ({{val|de|Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“}}) ir starptautiska lidosta [[Vācija|Vācijā]], [[Ķelne|Ķelnē]]. Izvietojusies pilsētas dienvidaustrumos Porcas piepilsētā, 15 km no pilsētas centra. Lidosta apkalpo arī 16 km attālo bijušo [[Rietumvācija]]s galvaspilsētu [[Bonna|Bonnu]]. Nosaukta pirmā pēckara Vācijas federālā kaclera [[Konrāds Adenauers|Konrāda Adenauera]] vārdā. Lidostai ir trīs skrejceļi, divi pasažieru un viens kravas terminālis. Pēc summārā pasažieru un kravas apgrozījuma piektā noslogotākā lidosta valstī. Ķelnes/Bonnas lidosta ir mezgla lidosta kompānijām [[Eurowings]] un [[Germanwings]], kā arī [[FedEx]] un [[UPS Airlines]] reģionālā bāze.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],
[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]
[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

sentences: '''Lavīna''' ir straujš un pēkšņs [[sniegs|sniega]] masu [[nobrukums]], parasti [[kalns|kalnos]], kas, virzoties pa kalnu nogāzēm, palielinās apjomā. Lavīnas ir bīstamas, jo tās negaidīti var aprakt, ievainot vai nogalināt cilvēkus. Katru gadu vairāk nekā 100 cilvēku iet bojā lavīnu dēļ, 80% no tiem ir [[kalnu slēpošana|kalnu slēpotāji]] un [[alpīnisms|alpīnisti]].<ref name="avalanche">{{Grāmatas atsauce | author= David McClung | author2 = Peter Schaerer | title = The Avalanche Handbook | url= https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1 | publisher = Mountaineers Books | location = Seattle, USA | year= 2006 | page= [https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1/page/212 212] | isbn= 978-0-89886-809-8 | language= en}}</ref> Lavīnām ir liela nozīmē dabisko [[ekosistēma|ekosistēmu]] attīstībā. Ikdienas sarunvalodā ar terminu ‘lavīna’ mēdz apzīmēt arī citu lielu masu, piemēram, [[dubļi|dubļu]], [[akmens|akmeņu]] vai [[augsne]]s, strauju pārvietošanos lejup pa nogāzi un tās pieņemšanos spēkā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''''Spot''''' '''darījumi''' ir darījumi, kuru noteikumi paredz, ka [[banka]] piegādās pārdoto [[valūta|valūtu]] citai bankai pašreizējā darba dienā vai otrajā darba dienā pēc darījuma noslēgšanas, atbilstoši fiksētam [[Valūtas kurss|kursam]] darījuma slēgšanas brīdī.

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = Knuts Skujenieks 2012.jpg
| vārds = Knuts Skujenieks
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 25
| m_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = kopš 1950
| žanri = dzeja, atdzeja, kritika
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas Balva literatūrā|Baltijas Asamblejas Balva]] (2008)
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zemitāni|Zemitāni}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zemitāni
| tips                = stacija
| attēls              = Zemitāni stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Zemitānu stacijas pasažieru ēka (2020)
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
 [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
 [[dzelzceļa līnija Zemitāni—Šķirotava|Zemitāni—Šķirotava]]
| atvērta             = 1889
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Vārti, Gaisa tilts, Oškalni
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas, mezgla
| arhitekts           =
| platformas          = 5 (+2 neizmantoti strupceļi ar peronu)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 15
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 22 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (2 km)
 [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km)
[[Jāņavārti]] (4 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 4
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
[[File:Viking 5C rocketengine.jpg|thumb|''Viking 5C'' raķešdzinējs]]
'''Raķešdzinējs''' — [[reaktīvais dzinējs]], kas rada vilci, kustībai pretējā virzienā izsviežot darbvielas ([[gāze]]s, [[plazma]]s) strūklu vai [[fotons|fotonu]] plūsmu. Raķešdzinējs sastāv no dzinējiekārtas un darbvielas avota.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ansis Bīlenšteins
|     vārds_orig = ''Hans Bielenstein''
|         attēls = Ansis Bīlenšteins 1910.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunauce]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bauska]], [[Latvijas SPR]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Bīlenšteins]]
|          brāļi = [[Bernhards Bīlenšteins]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ziemassvētku pamiers''' ({{val|de|Weihnachtsfrieden}}, {{val|fr|Trêve de Noël}}) bija plaši izplatīts, bet neoficiāls [[pamiers]] [[Pirmā pasaules kara Rietumu fronte|Pirmā pasaules kara Rietumu frontē]] ap 1914. gada [[Ziemassvētki]]em.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dzidra Rinkule-Zemzare
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1920
|         dz_mēnesis = 07
|           dz_diena = 08
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|             m_gads = 2007
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 04
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = skolotāja
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 1950~2000
|              žanri = [[bērnu literatūra]], stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[dzeja]], [[proza]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = Pastariņa prēmija
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Dzidra Rinkule-Zemzare''' (īstajā vārdā '''Dzidra Zemzare''',<ref name="makslinieki.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.makslinieki.lv/profile/261/ |title=Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=datu bāze Mākslinieku reģistrs |publisher=Latvijas Radošo savienību padome |date= }}</ref> dzimusi {{dat|1920|07|08}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=485.—486}}</ref> mirusi {{dat|2007|11|04}})<ref name="apollo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apollo.lv/zinas/mirusi-slavena-bernu-gramatu-autore-dzidra-rinkule-zemzare/368164 |title=Mirusi slavenā bērnu grāmatu autore Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=apollo.lv |publisher=SIA Sanoma Latvia |date={{dat|2007|11|07|SK}} }}</ref> bija latviešu [[dzejniece]], pazīstama kā bērnu grāmatu autore un savu grāmatu ilustratore.<ref name="makslinieki.lv"/>

sentences: '''Romāņu tautas''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''Roma'' "[[Roma]]") ir dažādas izcelsmes tautu grupa, ko vieno [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] lietojums. Tajā ietilpst tādas ģeogrāfiski un etniski attālinātas tautības kā [[portugāļi]], [[rumāņi]], [[franči]], [[puertorikāņi]] un citi.

sentences: '''Vanādija oksīdi''' ir [[vanādijs|vanādija]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums|binārie savienojumi]]. Plašāk pazīstamie vanādija oksīdi ir:

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Franču leitnanta draudzene
| attēls                   = French lieutenants woman.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The French Lieutenant's Woman''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Karels Reizs]]
| producents               = [[Leons Klors]]
| scenārija autors         = [[Harolds Pinters]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deivids Vorners]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Karls Deiviss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1981|9|18|}}
| ilgums                   = 121 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/french-lieutenants-woman-1981|title=The French Lieutenant's Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502171319/http://www.bbfc.co.uk/releases/french-lieutenants-woman-1981}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]8 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]26,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=frenchlieutenantswoman.htm|title=The French Lieutenant's Woman|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Franču leitnanta draudzene''' ({{val|en|The French Lieutenant's Woman}}) ir 1981. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Džona Foulsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Karels Reizs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Deivids Vorners]] un [[Merila Strīpa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1981|9|18||bez}}. Filma ieguva 5 [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s nominācijas.

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{Pārvietot|Eižens III}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Eugenijs III
| vārds_orģ           =''Beatus Eugenius III''
(''Bernardo dei Paganelli di Montemagno'')
| attēls              =B_Eugen_III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =[[Romas pāvests]]
| term_sākums         ={{dat|1145|02|15|N}}
| term_beigas         ={{dat|1153|07|08|N}}
| priekštecis         =[[Lūcijs II]]
| pēctecis            =[[Anastasijs IV]]
| dzim_dati           =???
| dzim_vieta          =[[Piza]],  [[Pizas republika]]
(tagad {{ITA}})
| mir_dati            ={{dat|1153|07|08|N}}
| mir_vieta           =[[Tivoli]],  [[Pāvesta valsts]]
(tagad {{ITA}})
| tautība             =[[itālis]]
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Sliede''' ir īpaša šķērsprofila [[Tērauds|tērauda]] sija, pa ko rit [[Vilciens|vilcienu]], [[Tramvajs|tramvaju]], vagonešu, celtņu riteņi. Sliede virza ritošo sastāvu un uzņem no tā slodzi, ko caur sliežu stiprinājumiem nodod zemākiem elementiem. Sliedes kalpo signālstrāvas un vilces sproststrāvas vadīšanai. Sliedēm jābūt izturīgām (ar lielu [[Inerces moments|inerces momentu]] un [[Materiālu pretestība|pretestības]] momentu, lai lieces un vērpes spriegumi tajās nepārsniegtu pieļaujamos) un stabilām, jānodrošina [[Vilciens|vilcienu]] kustības drošība un pieļaujamie vilcienu kustības ātrumi. Sliedēm jākalpo iespējami ilgi un jāmaksā pietiekami lēti. Izturīgas sliedes nozīmē, ka tām jābūt pietiekami smagām, stingrām, [[Stigrība|stigrām]], materiālam nesaplacināmam, neplūstošam, nedilstošam un pietiekami cietam. Sliedēm jābūt līdzenām, pietiekami raupjām un gludām. Izvirzītās prasības nozīmē piemērotu sliedes šķērsprofila izvēli, ķīmisko sastāvu un izgatavošanas tehnoloģijas ievērošanu.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .re
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''AFNIC''
|sponsors              = ''AFNIC''
|domātais-pielietojums = ar [[Reinjona|Reinjonu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto Reinjonā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.afnic.re/ www.afnic.re]
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Mauru pils
| native_name         = ''Moorish Castle''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gibraltārs#Eiropa
| status              =
| image               = The_Moorish_Castle.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            = 100 m
| building_type       = [[viduslaiku pils]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Gibraltāra valdība]]
| current_tenants     =
| location            = {{GIB}}
| latd  = 36.143882 | latNS  = N
| longd = 5.349857 | longEW = W
| groundbreaking_date = 8. gadsimts
| start_date          = ap [[711]]. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Ērgļu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jumurdas pagasts}}

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dakuma.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Macrobrachium formosense|Formosas upju garnele}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Malacostraca
| klase_lv =Augstākie vēži
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phyllocarida|Fillokarīdas}}
* {{TaksoSaite|Hoplocarida|Hoplokarīdas}}
* {{TaksoSaite|Eumalacostraca|Īstie augstākie vēži}}
| binomial=Malacostraca <small>([[Latreille]], 1802)</small>
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Janssen''''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum scabrum LC0108.jpg
| att_nosaukums=[[Parastā bērzubeka]] (''Leccinum scabrum'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Dogmatisms''' (no {{val-grc|δόγμα}} — uzskats, mācība, lēmums) ir domāšanas veids un darbības princips, kam raksturīga sekošana nemainīgām [[dogma|dogmām]] (uzskatiem un tradīcijām), neņemot vērā jauno un progresīvo. Dogmatisma pamatā ir domāšana sastingušās, nemainīgās formulās, neievērojot konkrētos apstākļus, vietu un laiku. Cilvēkam, kam ir nosliece uz dogmatismu, parasti neatzīst visu, kas neatbilst viņa [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] un [[priekšstats|priekšstatiem]]. Dogmatisms ģimenē, izglītības sistēmā un citās dzīves svērās sakņojas sabiedrisko attiecību [[konservatīvisms|konservatīvismā]], pauž to sociālo grupu intereses, kuras baidās zaudēt savu priviliģēto stāvokli. Indivīda līmenī dogmatisms biežāk novērojams [[flegmatiķis|flegmatiķiem]] un [[melanholiķis|melanholiķiem]], tāpēc, regulējot savstarpējās attiecības, jāņem vērā ģimenes locekļu nosliece uz dogmatismu - atkarībā no vecuma, dzīves pieredzes, [[temperments|temperamenta]] tipa un citiem faktoriem. Tas dod iespēju izvairīties no [[konflikts|konfliktiem]] darbā un sadzīvē, pārkārtot uzvedību un domāšanu atbilstoši mūsdienu prasībām.<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums,Valda Ritenberga, 105. lpp. {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Saulkrastu pilsētas daļu|upi|Kančupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Neibāde
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            = 80px
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Saulkrastu novads]]
| subdivision_name2      = [[Saulkrasti]]
| established_title      =
| established_date       = 1823. gadā
| established_title2     = Apvienoja ar Pēterupi
| established_date2      = 1933. gadā
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 16 | lats  = 50 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 24 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 10
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-2160 Saulkrasti
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Neibāde''' ({{val|de|Neubad}} — jaunā peldvieta) ir [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētas daļa uz ziemeļiem no [[Pēterupe (Saulkrasti)|Pēterupes]]. Atrodas starp [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastu un [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Rīgas—Skultes]] dzelzceļu (stacija [[Saulkrasti (stacija)|Saulkrasti]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela nudipes
| suga_lv = Malaizijas zebiekste
| binomial = Mustela nudipes <small>([[Desmarest]], 1822)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Leymus arenarius kz10.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Leymus arenarius''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leymus
| ģints_lv = Kāpukvieši
| binomial = Leymus
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kāpukvieši''' ({{val|la|Leymus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tropicos.org/Name/40006314|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2023-01-13}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Flora oder Botanische Zeitung :welche Recensionen, Abhandlungen, Aufsätze, Neuigkeiten und Nachrichten, die  Botanik betreffend, enthält|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/945|publisher=Die Gesellschaft|date=1848|location=Regensburg|volume=31|last=Königl. Bayer. Botanische Gesellschaft zu Regensburg.|first2=|last2=|first3=|last3=|first4=|last4=|first5=|last5=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=118489|title=Leymus in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bonap.net/NAPA/TaxonMaps/Genus/County/Leymus|title=2013 BONAP North American Plant Atlas. TaxonMaps|website=bonap.net|access-date=2023-01-13}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[Smiltāju kāpukviesis|smiltāja kāpukviesis]] (''Leymus arenarius'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/gramineae/|title=Graudzāļu dzimta - Gramineae, syn. Poaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-01-13}}</ref>

sentences:
'''Ūdensaugi''' ir ūdenī dzīvojošo [[augi|augu]] un tiem vizuāli līdzīgo organismu apkopojošs nosaukums. Šis nosaukums nav zinātnisks [[taksons]], taču tiek plaši lietots ērtības labad, lai apzīmētu ūdens vides [[Flora|floru]].
 ''Nymphaea alba'']]
 ''Nelumbo nucifera'' pumpurs]]
 jeb "jūras salāts" ''Ulva lactuca'']]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kolomans Mozers
|     vārds_orig = ''Koloman Moser''
|         attēls = Koloman Moser.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dizainers, grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Semjuels Bekets
 |        vārds_orig = ''Samuel Beckett''
 |            attēls = Samuel Beckett, Pic, 1 (cropped).jpg
 |        att_izmērs =
 |     att_nosaukums = Semjuels Bekets 1977. gadā
 |           dz_gads = 1906
 |        dz_mēnesis = 4
 |          dz_diena = 13
 |          dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Dublina]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{IRL}})
 |            m_gads = 1989
 |         m_mēnesis = 12
 |           m_diena = 22
 |           m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{IRL}}
 |           tautība = [[īri|īrs]]
 |           dzimums = V
 |            vecāki =
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs =
 |             bērni =
 |          paraksts = Samuel Beckett signature.svg
 |        pseidonīms = ''Andrew Belis''
 |      nodarbošanās = romānu rakstnieks, [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], teātra direktors, valodnieks, kinorežisors, scenārists, tulkotājs
 |rakstīšanas valoda = {{ubl|[[angļu valoda]]|[[franču valoda]]}}
 |           periods =
 |             žanri =
 |            temati =
 |      lit virzieni = {{ubl|[[modernisms]]|''[[Nouveau Roman]]''}}
 |  slavenākie darbi = “[[Gaidot Godo]]”
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]]
 |       apbalvojumi = {{ubl|[[Nobela prēmija literatūrā]] (1969)|[[Kara krusts]]  (1945)}}
 |          piezīmes =
}}

sentences: '''Fokstrots''' ir virzīga jeb progresīva deja un pieder pie [[Balles dejas|balles dejām]].<ref>Dainis Liepiņš. ''Mācīsimies dejot.'' Jumava, 2011, {{ISBN|978-9984-38-954-7}}</ref> Dejas soļi ir līdzīgi [[Valsis|valsim]], bet būtiska atšķirība ir fokstrota 4/4 [[Ritms|ritms]] pret valša 3/4.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
'''Lipke''' var būt:
* [[Pauls Lipke]] (''Paul Lipke'') — Vācijas šahists un advokāts (1870—1955);
* [[Žanis Lipke]] (īstajā vārdā '''Jānis Lipke''') — ebreju glābējs Otrā pasaules kara laikā (1900—1987).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū
| attēls = Lifeaquaticposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Life Aquatic with Steve Zissou''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors = * [[Noa Baumbaks]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās = * [[Ouens Vilsons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Marks Motersbo]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|11|20|Losandželosa|2004|12|25|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190628164222/https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|archivedate={{dat|2019|06|28||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeaquatic.htm|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū"''' ({{val|en|The Life Aquatic with Steve Zissou}}) ir 2004. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Bills Marijs]], [[Keita Blanšeta]], [[Andželika Hjūstone]], [[Vilems Defo]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Stevens Institute of Technology
|attēla_nos   = Stevens-logo72dpi202cvSMALL.jpg
|att_izm      = 100px
|moto         = ''Per aspera ad astra''
|dibin        = 1870. gads
|valsts       = ASV
|valsts_en    = USA
|vieta        = [[Hobokena]]
|tips         = privāta (''private'')
|dotācijas    = 130 miljoni [[USD]]
|studenti     = 4 820
|mlapa        = http://www.stevens.edu/
|}}

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Automašīnu detaļas]]
[[Kategorija:Riteņi]]
[[Kategorija:Gumija]]

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laionels Penrouzs
|     vārds_orig = ''Lionel Penrose''
|         attēls = LionelPenrose.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 12
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Rodžers Penrouzs]]
[[Šērlija Hodžsone]]
[[Olivers Penrouzs]]
[[Džonatans Penrouzs]]
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitātes Svētā Jāņa koledža]]
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Penrouza trijstūris]]
[[Penrouza metode]]
[[Penrouza kāpnes]]
Penrouza likums
[[Penrouza kvadrātsaknes likums]]
[[Penrouza–Benzhafa indekss]]
|    apbalvojumi = [[Karaliskā biedrība|Karaliskās biedrības biedrs]]
[[Laskera balva]]<ref name="lasker">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laskerfoundation.org/awards/1960_b_description.htm |title=Lasker Award to LS Penrose |access-date={{dat|2015|05|02||bez}} |archive-date={{dat|2016|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160216071044/http://www.laskerfoundation.org/awards/1960_b_description.htm }}</ref>
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences: '''Lauksaimniecības darbarīki''' ir rīki, kurus izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] dažādu darbu veikšanai. Katrā lauksaimniecības nozarē tiek lietoti savi [[darbarīki]]. Tāpēc tos var iedalīt pēc dažādām lauksaimniecības nozarēm.

sentences:
{{Tautas infokaste
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = Sir Michael Caine, 28th EFA Awards 2015, Berlin (cropped).jpg |caption1= [[Maikls Keins]]
| image2 = Jeremy Irons.jpg |caption2= [[Džeremijs Aironss]]
| image3 = Sir Winston Churchill - 19086236948.jpg |caption3= [[Vinstons Čērčils]]
| image4 = Edward Elgar.jpg |caption4= [[Edvards Elgars]]
| image5 = BEST ALL-TIME DIANA! (5113074392).jpg |caption5= [[Princese Diāna]]
| image6 = Sting in April 2018.jpg |caption6= [[Sting]]
| image7 = Adele - Live 2016, Glasgow SSE Hydro 03.jpg |caption7= [[Adele (dziedātāja)|Adele]]
| image8 = Charlie Chaplin portrait.jpg |caption8= [[Čārlijs Čaplins]]
| image9 = Vivien Leigh in Waterloo Bridge trailer b.jpg|caption9= [[Vivjena Lī]]
| image10 = Edward Jenner2.jpg|caption10= [[Edvards Dženers]]
| image11 = Michael Faraday - Project Gutenberg eText 13103.jpg|caption11= [[Maikls Faradejs]]
| image12 = GodfreyKneller-IsaacNewton-1689.jpg|caption12= [[Īzaks Ņūtons]]
}}
| attēls =
| tauta = <big>Angļi</big>
| skaits = apmēram 48,5 miljoni
| vieta = {{UK}} (37,6 milj.)
{{CAN}} (1 milj.)
{{AUS}} (940 tūkst.)
{{USA}} (650 tūkst.)
{{ZAF}} (230 tūkst.)
{{IND}} (188 tūkst.)
{{NZL}} (188 tūkst.)
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija = [[anglikānisms]]
| grupas =
| radi = [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[flāmi]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[norvēģi]], [[islandieši]]
}}
'''Angļi''' ({{val|en|Englishmen}}, {{val|ang|Englisc}}) ir tauta [[Lielbritānija|Apvienotajā Karalistē]], [[Anglija]]s pamatiedzīvotāji. Kopējais skaits apmēram 48,5 miljoni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Vibrio cholerae.jpg
| att_nosaukums = ''Vibrio cholerae'' šūna.
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Vibrionaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Vibrio
| ģints_lv = Vibrioni
| suga =Vibrio cholerae
| suga_lv =Holeras vibrions
| kategorijas = nē
}}
'''Holeras vibrions''' (''Vibrio cholerae'') ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] komatveidīga [[Baktēriju morfoloģija|nūjiņa]], [[holera]]s izraisītājs, kurš neveido [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]] un [[Sporas (mikrobioloģija)|sporas]], ir monotrihs un ļoti kustīgs. Izšķir vairāk nekā 200 O antigēna [[Seroloģija|seroloģiskās]] formas un tikai divas no tām ir holeras izraisītāji — O1 un O139. Visi pārējie grupas pārstāvji ir saldūdens un mēreni sāļa ūdens ūdenstilpju iedzīvotāji un var izraisīt [[Caureja|caureju]], [[Septicēmija|septicēmiju]] u.c<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>.

sentences: '''11. jūlijs''' ir gada 192. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (193. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 173 dienas.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Avia B-534''
|attēls               = Avia B534.jpg
|paraksts             = Avia B-534
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Čehoslovākija]]
|ražotājs             = [[Avia]]
|dizaineris           = Františeks Novotnijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1933|05|25}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               = vairs neizmanto
|primārais lietotājs  = [[Čehoslovākijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1934—1939
|skaits               = 568<ref>Vraný, Jiří. Avia B.534 (in Czech). Prague, Czechoslovakia: AeroArchiv, 1991. ISBN 80-7030-114-7.</ref>
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bjērns Ulveuss
|      Vārds_orig = ''Björn Ulvaeus''
|          Attēls = Björn Ulvaeus in May 2013.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Bjērns Ulveuss 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|04|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Gēteborga}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Europops, [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Ģitāra]], [[bandžo]], [[mandolīna]], [[vokāls]]
|            Gadi = 1963—pašlaik
|Izdevējkompānija = Polar Music
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], Hootenanny Singers, Benni Andešons
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Bjērns Ulveuss''' ({{val-sv|Björn Kristian Ulvaeus}}; dzimis {{dat|1945|4|25}} [[Gēteborga|Gēteborgā]]) ir [[Zviedri|zviedru]] dziedātājs un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Benni Andešons|Benni Andešonu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "Šahs" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995).

sentences: [[Materiālzinātne|Materiālu zinātnē]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] '''cietība''' ir [[cieta viela|cietvielu]] raksturojošs lielums, kas apzīmē materiāla spēju pretoties pastāvīgai deformācijai. Cietību visbiežāk mēra ar [[Mosa skala]]s palīdzību, taču precīzākiem aprēķiniem tiek izmantotas arī citas metodes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rolfs Ekmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|ASV}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = Literatūrzinātnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Rolfs Ekmanis''' (dzimis {{dat|1929|2|10}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=174}}</ref> miris {{dat|2017|1|12}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/miris-ieverojamais-latviesu-literaturzinatnieks-rolfs-ekmanis.d?id=48415269|title=Miris ievērojamais latviešu literatūrzinātnieks Rolfs Ekmanis|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2017|1|18||bez}}}}</ref> pazīstams arī ar pseidonīmu '''Māris Rauda''', bija [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]].

sentences:
[[Kategorija:Mongolija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Mongolija]]

sentences:
{{Commonscat|Astronomical objects|Astronomiski objekti}}
<!-- interwiki -->

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc pilsētas]]
[[Kategorija:Tartu]]

sentences: '''Bezvējš''' ir [[laikapstākļi]], kad [[vējš]] vai nu nepūš nemaz, vai arī tā ātrums ir mazāks par 0,5 m/s. Šādu vēju cilvēks nevar sajust, tāpēc viņam šķiet, ka vēja nav nemaz. Visbiežāk bezvējš novērojams pie [[ekvators|ekvatora]], kur beidz pūst [[pasāti]], kā arī [[Sibīrija]]s austrumdaļā [[ziema|ziemā]]. Tur vēja ātrums var būt tikai 0—0,2 m/s. Bieži vien bezvējš ir naktīs, no rīta un vakarā. Bezvējš no pavisam niecīga vēja (vēja vēsmas) atšķiras ar to, ka pilnīgā bezvējā cilvēks stāvot nevar sajust, ka pūš vējš, no skursteņiem dūmi ceļas augšup vertikāli vai arī tos nepūš prom, koku lapas nekustas, [[upe|upēs]] vai [[ezers|ezeros]] nav viļņu.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Mitrālā vārstuļa prolapss
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       = Sistoliskā klikšķa sindroms, Bārlova sindroms<ref name="pmid4159172">{{publikācijas atsauce |vauthors=Barlow JB, Bosman CK |title=Aneurysmal protrusion of the posterior leaflet of the mitral valve. An auscultatory-electrocardiographic syndrome |url=https://archive.org/details/sim_american-heart-journal_1966-02_71_2/page/166 |journal=Am. Heart J. |volume=71 |issue=2 |pages=166–78 |date=February 1966 |pmid=4159172 |doi= 10.1016/0002-8703(66)90179-7}}</ref>
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     = [[Kardioloģija]]
| pronounce     =
| caption       = Mitrālā vārstuļa prolapsa gadījumā mitrālā vārstuļa viras prolapsējas (ieliecas atpakaļ) kreisajā ātrijā.
| image         = Heart mitral valve prolapse.svg
| deaths        =
}}
{{listen|filename=Mitral Valve Prolapse.wav|title=Mitrālā vārstuļa prolapsa troksnis|description=Sirds skaņas 16 gadus vecai meitenei, kurai diagnosticēts mitrālā vārstuļa prolapss un mitrālā regurgitācija. Auskultējot viņas sirdi, atskan sistoliskais troksnis un klikšķis. Ierakstīts ar stetoskopu virs mitrālā vārsta.|format=[[wav]]}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopropāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = trimetilēns
|           CAS numurs = 75-19-4
|      ķīmiskā formula = C3H6
|              molmasa = 42,08
|              blīvums = 1,879
|  kušanas temperatūra = -127,42 °C
| viršanas temperatūra = -32,8 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1107. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopropāns''' (C3H6) ir bezkrāsaina [[gāze]] ar [[petrolēteris|petrolēterim]] līdzīgu smaku. [[Ūdens|Ūdenī]] nešķīst, viegli šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]]. Ciklopropāns ir visvienkāršākais [[cikloalkāni|cikloalkāns]].

sentences: {{Citas nozīmes|baltu tautu|Kurši (nozīmju atdalīšana)|kurši}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Posiva Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1995. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Eurajoki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Teollisuuden Voima]]'', ''[[Fortum]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.posiva.fi posiva.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Posiva Oy''''' ir 1995. gadā dibināts [[Somija]]s [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošanas un noglabāšanas uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Eurajoki]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aizkuņģa dziedzeris |
  Latin        = Pancreas |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = illu_pancreas_duodenum.jpg  |
  Caption      = 1: Aizkuņģa dziedzera galva
2: Kāšveida izaugums
3: Ierobs
4: Dziedzera ķermenis
5: Priekšējā virsma
6: Apakšējā virsma
7: Augšējā mala
8: Priekšējā mala
9: Apakšējā mala
10: Taukplēves paugurs
11: Aste
12: [[Divpadsmitpirkstu zarna]]|
  Image2       = |
  Caption2     =  |
  Precursor    = [[pancreatic bud]]s |
  System       = |
  Artery       = [[inferior pancreaticoduodenal artery]], [[superior pancreaticoduodenal artery]], [[splenic artery]] |
  Vein         = [[pancreaticoduodenal veins]], [[pancreatic veins]] |
  Nerve        = [[pancreatic plexus]], [[celiac ganglia]], [[vagus]]<ref>{{GeorgiaPhysiology|6/6ch2/s6ch2_30}}</ref> |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  =  |
}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Eirovīzijas infokaste
|nosaukums              = 1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
|tēma                   =
|attēls                 = ESC 1999 logo.jpg
|att_izm                =
|paraksts               =
|fināls                 = {{dat|1999|5|29|N}}
|pusfināls              =
|pirmais pusfināls      =
|otrais pusfināls       =
|vadītājs (i)           = [[Dafina Dekela]]
[[Jigels Ravids]]
[[Sigala Samona]]
|koordinators           =
|režisors               =
|pārraidītājs           = {{flaga|Izraēla}} IBA
|vieta                  = {{flaga|Izraēla}} [[Izraēla]], [[Jeruzaleme]]
[[Ušikinas Arēna]]
|uzvarētājs             = {{flaga|Zviedrija}} [[Šarlote Perelli|Šarlote Nilsone]] - [["Take Me to Your Heaven"]]
|balsošanas sistēma     =
|dalībvalstis           = 23 valstis
|valstis, kas debitē    = nav
|valstis, kas atgriežas = {{flag|Austrija}}
{{flag|Bosnija un Hercegovina}}
{{flag|Dānija}}
{{flag|Islande}}
{{flag|Lietuva}}
|valstis, kas izstājās  = {{flag|Somija}}
{{flag|Grieķija}}
{{flag|Ungārija}}
{{flag|Maķedonija}}
{{flag|Rumānija}}
{{flag|Slovākija}}
{{flag|Šveice}}
|nulle punktu           = nav
|viesmākslinieki        =
|map                    = ESC 1999 Map.svg
|col1 = #22b14c
 |tag1 = Dalībvalstis
|col2 = #ffc20e
 |tag2 = Dalībvalstis, kas piedalījušās iepriekš, bet nepiedalījās 1999. gada konkursā
|koncerts               = [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
|iepriekšējais          = [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|◄ 1998]]
|nākamais               = [[2000. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2000 ►]]
}}
'''1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss''' bija 44. [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]], kas notika [[29. maijs|29. maijā]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]]. [[Izraēla]] ieguva tiesības rīkot konkursu pēc [[Dana International]] uzvaras [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|iepriekšējā gada konkursā]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Par konkursa norises vietu tika izvēlēta [[Ušikinas Arēna]]  pie Starptautiskā konferenču centra, tā pati vieta, kur notika [[1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|1979. gada konkurss]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #FFEE00
| nos             = ''VVV-Venlo''
| logo_links      = VVV-Venlo logo.svg
| logo_izm        = 160px
| pilns           = ''Venlose Voetbal Vereniging Venlo''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Venlo}}
| līga            = ''[[Eerste Divisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 7. vieta
| dib             = 1903
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Koel]]''
| ietilp          = 8000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Riks Kreiss
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://vvv-venlo.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1=_thinblackborder
| pattern_b1=_vvv1718h
| pattern_ra1=_thinblackborder
| leftarm1=ffff00
| body1=ffff00
| rightarm1=ffff00
| shorts1=000000
| socks1=FFEE00
| pattern_la2=_thinblueborder
| pattern_b2=_vvv1718a
| pattern_ra2=_thinblueborder
| leftarm2=FFFFFF
| body2=FFFFFF
| rightarm2=FFFFFF
| shorts2=FFFFFF
| socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{cita nozīme|Tolkīna radītajām elfu valodām|elfu valodām vispārīgi|Elfu valodas}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Elfu valodas <!--
 |nativename    =
 |pronunciation =
 |states        =
 |region        =
 |latd=  | latm= | latNS =
 |longd= |longm= |longEW =
 |speakers      =
 |iso1          =
 |iso2          =
 |iso2b         =
 |iso2t         =
 |iso3          =
 |familycolor   =
 |fam1          =
 |fam2          =
 |...
 |fam15         =
 |family        =
 |script        =
 |rank          =
 |nation        =
 |minority      =
 |agency        =
 |extinct       =
 |lc1           =
 |ld1           =
 |ll1           =
 |signers       = -->
 |creator       = [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]
 |date          =
 |setting       = [[Viduszeme]]
 |posteriori    =
 |caption       =
 |image         =
 |map           =
 |notice        = script
}}
'''"Elfu valodas"''' ir vairāku fiktīvu valodu kopa, kuru autors ir [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]. To izveidošana noveda līdz mitoloģijas radīšanai, par kuru ir izklāstīts viņa grāmatās.

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vaivari
|attels             = [[File:Vaivaru stacija 2021 (2).jpg|250px]]
|paraksts           = [[Vaivari (stacija)|Vaivaru dzelzceļa stacija]]
|karte              = [[File:Vaivari location map.png|250px]]
|paraksts2          = Vaivaru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           = Asari II vai Asari 2
|priekspilseta      =  <!-- priekšpilsēta vai rajons -->
|apaksrajoni        = <!-- ja pilsētas daļa iedalās sīkāk -->
|platiba            = 3,4 km2
|iedzivotaju_skaits = 697 ([[2008. gads|2008]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums |access-date={{dat|2013|07|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      = Vaivaru Rehabilitācijas Centrs
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[10. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|10.]] [[10a. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|10a.]] [[11. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|11.]]
|cits               = Vilciens ([[Vaivari (stacija)|Vaivaru stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2008
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences:
bumba no gumijas]]
'''Gumija''' ({{val|la|gummi}} — 'sveķi'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 249. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>) ir materiāls, ko iegūst dabīgā vai sintētiskā [[kaučuks|kaučuka]] [[vulkanizācija]]s (apstrādes ar [[sērs|sēru]]) procesā. Gumija mēdz saturēt arī pildvielas (piemēram, [[krīts|krītu]], [[cinka oksīds|cinka oksīdu]] vai [[kvēpi|kvēpus]]), [[krāsvielas]], mīkstinātājus, pretnovecošanās līdzekļus. Gumijai ir raksturīga izcila [[elastība]] un triecienizturība, tā ir arī izturīga pret nodilumu un daudzu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]] iedarbību, kā arī [[ūdens]] un gāzu necaurlaidīga. Gumijai ir labas elektroizolējošas spējas. Atkarībā no sēra satura gumijas iedalās mīkstajās gumijās (1—3% sēra), puscietajās un cietajās gumijās. Gumija ar sēra saturu ap 30% ir ciets, melns, [[plastmasa]]i līdzīgs materiāls, ko sauc par [[ebonīts|ebonītu]]. Gumiju trūkums ir samērā zema darba [[temperatūra]], kas parasti nepārsniedz 85°C; savukārt zemās temperatūrās gumija kļūst cieta un triecienneizturīga. Daudz plašākā temperatūru diapazonā (−100 līdz +200°C) var lietot tā saucamās silikongumijas uz silīcijorganiskā kaučuka bāzes (sk. [[silikoni]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lüneburger Heide 006.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Pinophyta
| nodalījums_lv = Kailsēkļi
|         klase = Pinopsida
|      klase_lv = Skujkoku klase
|         rinda = Pinales
|      rinda_lv = Priežu rinda
|        dzimta = Cupressaceae
|     dzimta_lv = Ciprešu dzimta
|         ģints = Juniperus
|      ģints_lv = Kadiķis
|          suga = J. communis
|       suga_lv = Parastais kadiķis
|      binomial = Juniperus communis
|        autors = [[Carl von Linné|L.]], [[1753]]
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastais kadiķis''' (''Juniperus communis''), arī '''Zviedrijas kadiķis''', '''paeglis''', '''ērcis''' ([[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]]) ir vienmājas [[skujkoks]]. [[Latvija|Latvijā]] visbiežāk sastopams kā [[krūms]], retāk kā koks. Kadiķi labi aug saulainās vietās, tie ir sausumizturīgi un nav prasīgi augsnes izvēlē. Kadiķi aug gan klajumā, gan pamežā. Priežu mežos, virsājos, sausos pauguros redzami īpatnēji, piramidālie, cilindriskie kadiķu vainagi. Skujas ir sīkas, adatveida, sakārtotas mieturos pa trim.

sentences:
{{cita nozīme|ogļūdeņražiem|organizāciju|Palestīnas Atbrīvošanas organizācija}}
'''Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži''' ('''PAO''') jeb '''policikliskie arēni''' ir [[ogļūdeņraži]], kuru [[molekula]]s satur divus vai vairākus [[benzols|benzola]] gredzenus.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ilmārs Geige
| vārds_orģ           =
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =

| amats               = [[Saeima]]s deputāts
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| prezidents          =
| premjers            =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1942|3|9}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Pitrags|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Latvijas Komunistiskā partija|LKP]] (līdz 1989)
"[[Latvijas Ceļš]]" (1993-2007)
[[LPP/LC]] (2007-2009)
"[[Pilsoniskā Savienība]]" (2009-2011)
"[[Vienotība]]" (kopš 2011)
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = inženieris-elektriķis
| alma_mater          = nav augstākās izglītības
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maija Prēdele''' (dzimusi 1950. gadā) ir latviešu [[Čells|čelliste]], [[Latvijas Nacionālās operas orķestris|Latvijas Nacionālās operas orķestra]] čelliste.<ref>[https://www.opera.lv/lv/par-mums/latvijas-nacionala-opera/orkestra-makslinieki/ Latvijas Nacionālā opera un balets]</ref> Strādājusi par pedagoģi [[Emīla Dārziņa mūzikas skola|Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā]]. Strādājusi par čellu grupas koncertmeistari Tovija Lifšica vadītajā Filharmonijas kamerorķestrī. Mācījusies aspirantūrā pie Mstislava Rostropoviča Maskavā. Rīgā studējusi pie profesores Eleonoras Testeļecas. Vairāku starptautisku konkursu laureāte. Sagatavojusi oriģinālas solo programmas, kurās iekļauti [[Pēteris Vasks|P. Vaska]], [[Maija Einfelde|M. Einfeldes]], [[:nl:Artūrs Grīnups|A. Grīnupa]], [[Pēteris Plakidis|P. Plakida]] un citu latviešu komponistu darbi.<ref>[http://valmiera.pilseta24.lv/zina?slug=aicina-apmeklet-lno-solistes-ances-purmales-koncertu-valmiera/1364016 Valmiera24.lv]</ref>

sentences: kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar [[Sibīrija (kontinents)|Sibīrijas kontinentu]].]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Arlbergs
|attēls                 = Arlberg_passstrasse.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Arlberga pāreja
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.13 | latNS  = N
| longd = 10.211 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Valluga]]
|augstums               = 2 809
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .jm
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Rietumindijas Universitāte]]
|sponsors              = [[Rietumindijas Universitāte]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Jamaika|Jamaiku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Jamaikā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://mona.uwi.edu/mits/ DNS Registration]
|}}

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Zigrīda Eglīte
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 08
| dz_vieta = [[Daugavpils]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1963-1993)
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = Latvijas staipekņu, kosu un paparžaugu flora. R., 2000.
}}

sentences: '''"Karaļa meitas"''' ({{val|fr|Les filles du roi}}) bija sieviešu grupa, kas pēc karaļa [[Luijs XIV|Luija XIV]] pavēles un ar viņa finansiālu atbalstu [[Emigrācija|emigrēja]] no Eiropas (galvenokārt [[Francija]]s) uz [[Kvebeka|Kvebeku]] ([[Jaunfrancija|Jaunfranciju]]).

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Gamazīgas ērces''' ir plaša [[Ērces|ērču]] grupa, kurā ietilpst ap 30 brīvi dzīvošu vai [[parazīti]]sko ērču dzimtas, kuru pārstāvji izraisa ''gamazoidozi''. Gamazoidoze ir [[acariāze]], ko izraisa ne visas šo dzimtu sugas, bet tikai dažas.<ref name="Proshina.etal2014"/><ref name="Wambier2012"/>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences: '''21. oktobris''' ir gada 294. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (295. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 71 diena.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
.]]
'''Latīņu baznīca''' ({{Val|la|Ecclesia Latina}}) ir vienīgā rietumu autonomā jeb ''[[sui iuris]]'' [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīca]], kas līdzās ar 23 [[Austrumu Katoļu baznīcas|Austrumu Katoļu baznīcām]] veido vispārējo Katoļu baznīcu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/09022a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Latin Church|website=www.newadvent.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Tā ir vislielākā rietumu [[kristīgā baznīca]] un līdz [[Reformācija|protestantu reformācijai]] — bija savulaik arī vienīgā, tādēļ tās vēsturiskais nosaukums ir '''Rietumu baznīca'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicculture.org/culture/library/dictionary/index.cfm?id=34502|title=Dictionary : LATIN CHURCH|website=www.catholicculture.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Citos kontekstos tā ir zināma arī kā '''Romas Katoļu baznīca''', jo tā ir tiešākā veidā saistīta ar [[Roma|Romu]] ([[Svētais Krēsls|Svēto Krēslu]]) nekā Austrumu Katoļu baznīcas, kuras arī ir sadraudzībā ar Romu, bet kurām ir savi administratīvie centri (patriarhāti), atšķirībā no Latīņu baznīcas. Šī iemesla dēļ [[Romas pāvests|pāvestam]] ir lielāka nozīme Latīņu baznīcā nekā Austrumu Katoļu baznīcās. Pēc [[Katoļticība|katoļticīgo]] skaita, Latīņu baznīca ietver lielāko daļu no Katoļu baznīcas sekotājiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Azercell Telekom MMC''
| logo             = Azercell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Baku]]
| location_country = {{AZE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Azertel Telekomünikasyon ve Yatırım Dış Ticaret A.Ş,''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.azercell.com azercell.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Azercell Telekom MMC''''' ir [[Azerbaidžāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums, kas darbojas ar zīmolu '''''Azercell'''''. Tas ir dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Baku]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Rabindranats Tagore
|         vārds_orig = রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর
|             attēls = Rabindranath Tagore in 1909.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Rabindranats Tagore ap 1915. gadu Kalkutā
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = bengālis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[komponists]]
| rakstīšanas valoda = [[bengāļu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = 1913. gadā [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Oleksijs Arestovičs
 |       vārds_orģ = ''Олексій Миколайович Арестович''
 |          attēls = Oleksiy Arestovych (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Arestovičs 2022. gadā

 |           amats = [[Ukrainas prezidenta birojs|Ukrainas prezidenta biroja]] vadītāja padomnieks
 |     term_sākums = {{dat|2020|12|1}}
 |     term_beigas = {{dat|2023|1|17}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |           amats2 = Ukrainas pārstāvis [[Trīspusējā kontaktgrupa par Ukrainu|Trīspusējā kontaktgrupā]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2020|10|28}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2022|2|22}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 =
 |     priekštecis2 =
 |        pēctecis2 =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|8|3}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Citelckaro|td=Gruzija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = militārais eksperts, [[blogeris]], aktieris, politiskais komentētājs
 |      alma_mater = Svētā Akvīnas Toma teoloģijas zinātņu institūts
[[Odesas Militārā akadēmija]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1994—2005, 2018—2019
|          valsts =  [[Ukraina]]
|       struktūra =  [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 1)  [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)|Ukrainas Aizsardzības ministrijas Galvenā izlūkošanas pārvalde]];
2)  72. atsevišķā mehanizētā brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = '''[[Krievijas—Ukrainas karš]]''':
* [[Karš Donbasā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Hungary}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Electrolux AB''
| logo             = Electrolux logo.svg
| imagesize        = 240px
| caption          =
| type             = Kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1919. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stokholma]]
| location_country = {{SWE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = plaša patēriņa preces
| products         = [[sadzīves tehnika]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.electrolux.com electrolux.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Atrypa reticularis pedunculate Gondelsheim CRF.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atrypa reticularis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Atrypida
| kārta_lv =Atripīdi
| dzimta =Atrypidae
| ģints =Atrypa
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 14
|lv = Četrpadsmit
}}
'''14''' ('''četrpadsmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[13 (skaitlis)|13]] un [[15 (skaitlis)|15]].

sentences:
{{#if:{{wikidata|title|{{{1}}}}}|
[[{{wikidata|title|{{{1}}}}}]]|
[{{fullurl:Draft:{{wikidata|label|{{{1}}}}} {{#switch: {{wikidata|property|{{{1}}}|P170}} | anonymous | = ({{wikidata|property|{{{1}}}|P195}}) | ({{wikidata|property|{{{1}}}|P170}}) }} |action=edit&preview=yes&redlink=1&editintro=Template:Mbabel/intro&preload=Template:Mbabel/MET&preloadparams%5b%5d={{{1}}} {{wikidata|label|{{{1}}}}}]}}}}<noinclude>
{{documentation}}
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Peičs''' var būt:
* [[Hugo Peičs]] (''Hugo Peitsch''; 1878—1951) — vācu vingrotājs;
* [[Leonhards Peičs]] (1904—1984) — latviešu jurists un šahists.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
[[File:Mandala zel-tary.jpg|thumb|Mandala]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viļņas gaons
|     vārds_orig = ר' אליהו בן שלמה זלמן
|         attēls = Gaon-V.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
'''Elija Ben Solomons Zalmans''' jeb '''Viļņas gaons''' ("Viļņas ģēnijs" jeb (apvienojot iniciāļus) '''Gra''', {{val|he|ר' אליהו בן שלמה זלמן}}; dzimis {{dat|1720|4|23}}, miris {{dat|1797|10|9}}) bija slavenākais [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[Lietuva]]s [[rabīns]], daudzu [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģisko tekstu autors un garīgais skolotājs. [[Ivrits|Ivritā]] tiek saukts par ''ha'Gaon ha'Chasid mi'Vilna''. Izcils [[Talmūds|Talmūda]] zinātājs un viens no galvenajiem ne-[[hasīdisms|hasīdiskā]] jūdisma vadītājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Anguidae.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Anguis fragilis|Glodene}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|      binomial = Anguimorpha <small>([[Fürbringer]], 1900)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodeņveidīgie''' (''Anguimorpha'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām. Šai infrakārtai pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas pēdējo gadu jaunākajās klasifikācijās un tā ir mainīta tikpat bieži kā visa zvīņrāpuļu kārta.<ref name=uk/><ref name=fi/> Katra zinātnieku un sistemātiķu grupa, izmantojot jaunākos [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumus, piedāvā savu versiju. Piemēram, 2004. gada sistemātikā (''Townsend et al, 2004'') glodeņveidīgo infrakārta tiek iedalīta 5 dzimtās,<ref name=uk/> bet pēc citu zinātnieku grupas 2005. gada sistemātikā (''Vidal & Hedges, 2005'') tā dalās 3 dzimtās.<ref name=fi/> Toties saskaņā ar vēl citu zinātnieku grupu 2012. gada sistemātikā (''Hutchinson, Skinner & Lee, 2012'') šī infrakārta ir vispār likvidēta.<ref name=fi/> Pieminētās sitemātikas ir tikai daži piemēri no informācijas avotos pieejamām sistemātikām.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Sakura Haruno
| series = "[[Naruto]]"
| image =
| first = Manga: 1. sējuma 3. nodaļa <br> Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Chie Nakamura (japāņu)
| nickname = * Pierainā ({{val|ja|デコリーン}}, Dekorīn)
* Otrā Tsunade ({{val|ja|綱手二号}}, Tsunade Nigō)
* Sakura Učiha ({{val|ja|うちはサクラ}})
* Jaunā Kušina ({{val|ja|若いクシナ}}, Wakai Kushina)
| gender = sieviete
| occupation = Nindzja-mediķis
| title = *1. daļa: genins
*2. daļa: čunins
*Tukšais periods: džonins
| family = *Kizaši Haruno (tēvs)
*Mebuki Haruno (māte)
| spouse = [[Saske Učiha]]
| children = Sarada Učiha (meita)
| data21 = 28. marts
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = 0
| lbl23 = Vecums
| data23 = *1. daļa: 12-13
*2. daļa: 16-17
*Boruto: 32-33
| lbl24 = Augums
| data24 = *1. daļa: 148,5-150,1 cm
*2. daļa: 161 cm
*Tukšais periods: 165 cm
| data25 = *1. daļa: 35,4-35,9 kg
*2. daļa: 45,4 kg
| lbl25 = Svars
| data31 = *Komanda Nr.7
*Konoha 11 (tikai anime)
*Komanda 10 (tikai anime)
*Kazekage glābšanas komanda
*Astoņu cilvēku komanda
*Oročimaru meklēšanas komanda (tikai anime)
*Trešā divīzija
*Hanabi glābšanas komanda (tikai filmā)
*Ino-Saku-Sai (tikai novellā)
*Slēptās Lapas medicīnas korpuss (tikai anime)
| lbl31 = Komandas
}}'''Sakura Haruno''' ({{val|ja|春野 サクラ}}) — viena no galvenajām varonēm mangā un anime-seriālā "[[Naruto]]".<ref>''Naruto: First Official Data Book,'' 100-105</ref> Sakura ir attēlota kā kunoiči no Konohagakures ("Slēpto lapu ciemats") un daļa no 7. komandas, kuras sastāvā ir Sakura, [[Naruto Udzumaki]], [[Saske Učiha]] un viņu sensejs [[Kakaši Hatake]]. Sakura sākotnēji ir iemīlējusies Saskē, slavē viņu ik uz soļa un nicina Naruto kā mazāk pieredzējušo komandas biedru. Sērijai attīstoties, viņa sāk atbrīvoties no šīs apsēstības un kļūst pateicīgāka un pieņem Naruto. Ārpus galvenajām sērijām Sakura ir parādījusies vairākos citos Naruto sižetos, jo īpaši turpinājumos ''Naruto: The Seventh Hokage'' ''and the Scarlet Spring (2015)'' un ''Boruto: Naruto Next Generations (2016)'', kur viņa ir attēlota kā ārsts vārdā Sakura Učiha. ({{val|ja|うちは サクラ}}).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=18934|title=Boruto: Naruto Next Generations (TV) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-21}}</ref>

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences: '''Belašs''' ({{val|tt|бәлеш}}, {{val|ba|бзлиш}}, {{val|ru|беляш}}) [[tatāru virtuve|tatāru]] un [[baškīru virtuve|baškīru virtuvē]] ir liels, sāļos taukos vai [[eļļa|eļļā]] vārīts [[raudzēšana|neraudzētas]] mīklas pīrāgs ar pildījumu — gabaliņos sagrieztu [[gaļa|gaļu]], kas sajaukta ar [[kartupeļi]]em vai atsevišķos gadījumos [[rīsi]]em vai [[prosa|prosu]], kā arī [[sīpoli]]em, [[burkāns|burkāniem]] un citu [[dārzenis|dārzeņu]] un [[garšvielas|garšvielu]] maisījuma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=214}}</ref> Pasniedz karstus.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kadriorgas pils
| native_name         = ''Kadrioru loss''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Tallinn asv2022-04 img55 Kadriorg Palace.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| architect           = [[Nikola Mičeti]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     = [[Kadriorgas mākslas muzejs]]
| location            = [[Kadriorga]], [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| pushpin_map         =
| latd  = 59.43852 | latNS  = N
| longd = 24.791 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1725. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētu vēsture|K]]
[[Kategorija:Kuldīga]]

sentences:
[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ustjoļeņoka
 | official_name            = ''Усть-Оленёк'', ''Ыстааннаах''
 | settlement_type          = ciems
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Bulunas uluss]]
 | subdivision_type4        = Naslegs
 | subdivision_name4        = Tumeti evenku nacionālais naslegs
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1633
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 27
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+9]]
 | utc_offset               = +9
 | latd = 72| latm = 59| lats = 07| latNS = N
 | longd = 119| longm = 49| longs = 16| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 26
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences: '''14. jūlijs''' ir gada 195. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (196. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 170 dienas.

sentences: '''Normandijas salas''' ({{val-en|Channel Islands}}, {{val-fr|Îles Anglo-Normandes}}) ir [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumā]] (pārraudzībā) esošs [[arhipelāgs]] [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, uz rietumiem no [[Francija]]i piederošās [[Kotantēna]]s pussalas, [[Senmalo līcis|Senmalo līča]] ieejā. No [[Anglija]]s tās atrodas aptuveni 80 km, bet no Francijas — aptuveni 20 km attālumā. Četras lielākās Normandijas salas ir [[Džērsija]], [[Gērnsija]], [[Oldernija]] un [[Sarka]], bet arhipelāgā ietilpst arī daudzas mazākas un neapdzīvotas salas un klintis. Lielākās Normandijas salu pilsētas ir [[Sentheljēra]] (28,3 tūkstoši iedzīvotāju), [[Sentpīterporta]] (16,5 tūkstoši) un [[Sentena]] (2 tūkstoši). Kopējais Normandijas salu iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 158 tūkstošiem, no kuriem 56% ir [[angļi]], 40% — [[franči]], 2% — [[beļģi]], 1% — [[nīderlandieši]], bet atlikušais 1% ir citu tautību cilvēku. Normandijas salu kopējā platība ir 194 km².

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zaks un Miri taisa porno
| attēls                   = Zack and miri make a porno ver3.jpg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Zack and Miri Make a Porno''
| žanrs                    =
* [[seksa komēdija]]
* [[romantiska komēdija]]
| valsts                   = {{USA}}
| režisors                 = [[Kevins Smits]]
| producents               = [[Skots Moisers]]
| scenārija autors         = Kevins Smits
| galvenajās lomās         =
* [[Sets Rogens]]
* [[Elizabete Benksa]]
| mūzika                   = [[Džeimss Veinabls]]
| operators                = [[Deivs Kleins]]
| montāža                  = Kevins Smits
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|31|ASV}}
| ilgums                   = 101 minūte
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=Zack and Miri Make a Porno (2008) |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3665462785/ |website=[[Box Office Mojo]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,8 miljoni}}<ref name="BOM"/>
| imdb                     = tt1007028
}}
'''"Zaks un Miri taisa porno"''' ({{val|en|Zack and Miri Make a Porno}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Kevins Smits]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sets Rogens]] (Zaks) un [[Elizabete Benksa]] (Miri). Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|31||bez}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir pirmā Kevina Smita filma, kas nav filmēta [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]].

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic Benchmark''''' (OMXBB) ir ''[[Nasdaq]]'' fondu biržas indekss, kurā iekļautas [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], kas ir kotētas ''[[Nasdaq Riga]]'', ''[[Nasdaq Vilnius]]'' un ''[[Nasdaq Tallinn]]'' biržās. Indeksa portfeli veido lielāko un aktīvāk tirgoto uzņēmumu akcijas, kuras pārstāv visus ''Nasdaq'' Baltijas biržās kotēto uzņēmumu sektorus. Indeksā iekļauto uzņēmumu akciju īpatsvars balstās uz uzņēmuma brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus vērtību, tātad indeksā tiek iekļauta tikai brīvā publiskā apgrozībā pieejamo akciju vērtība. Indekss tiek pārskatīts reizi pusgadā — janvārī un jūlijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nasdaqbaltic.com/lv/tirgus-informacija/par-indeksiem/|title=Par indeksiem|website=Nasdaq Baltic|access-date=2023-04-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://indexes.nasdaqomx.com/docs/Methodology_OMXBB.pdf|title=Methodology_OMXBB|date=2021}}</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Stalbes pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Stalbes vidusskola 2002-06-01.jpg
|image size             =
|alt                    =
|motto                  =
|location               = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbe}}
|postcode               =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 57 | latm  = 22 | lats  = 27.3252 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 1 | longs = 54.3354 | longEW = E
|schooltype             = Vispārizglītojošā mācību iestāde
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1988. gadā
|approx                 =
|founded                =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Jolanta Dzene
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{nepilnīgs}}
{{Citas nozīmes|Kveikeru dibinātāju|Fokss|Fokss}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Minskas Pasažieru stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Minsk-Privokzalniaja-ploscad.jpg
| attēla_apraksts     = Skats uz staciju no ielas
| karte               = Minska
| līnijā              =
| atvērta             = 1871
| citi_nosaukumi      = <!-- stacijas vēsturiskie nosaukumi -->
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 27 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 4 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
}}
'''Minskas pasažieru stacija''' ({{Val-be|Мінск-Пасажырскі}}, {{Val-ru|Минск-Пассажирский}}  ) ir galvenā pasažieru dzelzceļa stacija [[Minska|Minskā]], Baltkrievijā. Tā atrodas Minskas centrā. Dažkārt to sauc par '''Minskas Ļeņina laukuma staciju''' (blakus ir [[Minskas metro|metro]] stacija) vai vienkārši par '''Minsku'''.

sentences:
[[Kategorija:Līči]]
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāns|Līči]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|fi|Suomen suuriruhtinaskunta}}
{{val|sv|Storfurstendömet Finland}}
{{val|ru|Великое княжество Финляндское}}
|nosaukums_latv_val  = Somijas lielhercogiste
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1809
|gads_beigas         = 1917
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedrijas karaliste
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Somijas valsts
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coats of arms of the Grand Duchy of Finland.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Somijas lielhercogistes ģerbonis
|
|image_map           = Grand Principality of Finland (1914).svg
|image_map_caption   = Somijas lielhercogistes teritorija (1914)
|
|galvaspilsēta       = [[Turku]] (1809–1812), [[Helsinki]] (1812–1917)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = somu, zviedru, krievu
|reliģija            = luterticība, pareizticība
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperatori
|representative1     = ģenerālgubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          = 1910
|stat_platība4       = 360000
|stat_pop4           = 2943000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|varonīgu tēlu|Varonis (nozīmju atdalīšana)|Varonis}}
 [[Trojas karš|Trojas karā]], attēlots uz [[Sengrieķu mitoloģija|sengrieķu]] vāzes ]]
'''Varonis''' ir [[cilvēks]] vai izdomāts tēls, kas sevišķi grūtos apstākļos pilda savu pienākumu, aizstāv un cīnās par [[Ideālisms|ideāliem]], pat riskējot ar savu veselību vai dzīvību,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/varonis:1|title=varonis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-09}}</ref> vai arī ar ko izceļas, piesaista sev [[Sabiedrība|sabiedrības]] uzmanību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/v/varonis|title=Кас ir Varonis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2023-01-09}}</ref>

sentences: '''Turaidas muiža''' ({{val|de|Treiden}}) bija [[Vidzemes guberņa]]s Lēdurgas-Turaidas [[draudzes novads|draudzes novada]] [[muiža]], kas izveidojās pie [[Turaidas viduslaiku pils]] 13.—16. gadsimtā. Mūsdienās ietilpst [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Turaida (ciems)|Turaidas ciema]], daļēji [[Sigulda]]s pilsētas teritorijā [[Gaujas senleja]]s labajā stāvkrastā. Muižas centrā izveidots [[Turaidas muzejrezervāts]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Elburss
|attēls                 = Aerial View of Tehran 26.11.2008 04-34-54.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Teherāna]] uz Elbursa fona
|lat_dir =N |lat_deg =36|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =52|lon_min =|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{IRN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 600—900
|platums                = 60—130
|kalns                  = [[Demāvends]]
|augstums               = 5671
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
 | pushpin_map           = Irāna
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Elburss''' ({{val|fa|البرز}} — ''Alborz'') ir kalnu grēda [[Irāna]]s ziemeļos starp [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] un [[Irānas kalniene|Irānas kalnieni]].<ref>{{PZT|199|Elbursa kalni}}</ref> Stiepjas no [[Azerbaidžāna]]s pierobežas ziemeļrietumos, kur piekļaujas [[Armēnijas kalniene]]i, no dienvidiem apliecot Kaspijas jūru, līdz pat [[Afganistāna]]s pierobežai, kur piekļaujas [[Sefīdkūhs|Sefīdkūha]] grēdai. Skatoties no tā, kādas no austrumu grēdām pieskaita Elbursam, tā garums ir no 600 līdz pat 900 km. Augstākais kalns ir apdzisušais vulkāns [[Demāvends]] (5671 m v.j.l.).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Stiprāks
|attēls                    = Stronger film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stronger''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Deivids Gordons Grīns]]
| producents               =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Skots Silvers]]
* [[Tods Lībermans]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Džons Polono]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Tatjana Maslanija]]
* [[Miranda Ričardsone]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Džesika Landija]]
| mūzika                   = [[Maikls Brūks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Nine Stories Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|9|22|ASV|2017|9|29|Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stronger-2017|title=Stronger|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 7, 2019|archive-date={{dat|2019|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190306121706/http://www.bbfc.co.uk/releases/stronger-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=stronger.htm|title=Stronger (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Stiprāks"''' ({{val|en|Stronger}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džefa Baumana un Breta Vitera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Deivids Gordons Grīns]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Tatjana Maslanija]], [[Miranda Ričardsone]], [[Klānsijs Brauns]] un [[Džesika Landija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
<nowiki>
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
</nowiki>

Paredzēts veidnē [[Veidne:Personas infokaste|Personas infokaste]] laukā "Citas daļas" gadījumos, ja personai ir vairākas nodarbošanās (tiks izmantotas attiecīgās nodarbošanās veidnes).
<includeonly>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Timotijs Līrijs
|          vārds_orig = ''Timothy Leary''
|              attēls = Timothy-Leary-Los-Angeles-1989.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Timotijs Līrijs 1989. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Springfīlda|3s=Springfīlda (Masačūsetsa)}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1996
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[psihiatrs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
{{Citas nozīmes|pagastu Mārupes novadā|Salas pagasts|Salas pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salas pagasts
| karte             = Salas pagasts (Babīte) LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Salas pagasts (Vidzeme) COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Salas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Spuņciems
| platība           = 76,4
| iedzīvotāji       = 1428<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1428 / 76.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=(Rafn) Fr.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex calotheca|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex calotheca|suga_lv=Skaistaugļu balodene|attēls=Atriplex calotheca cleaned Lindmann.JPG|sinonīmi=Atriplex hastata var. calotheca.|att_izmērs=200}}
'''Skaistaugļu balodene''' ({{val|la|Atriplex calotheca}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kurai ir šauras izplatības areāls jūras un okeāna piekrastēs. Daži autori to aplūko kā ļoti mainīgās [[šķēplapu balodene]]s (''Atriplex prostrata'') varietāti ar nosaukumu ''Atriplex hastata var. calotheca''. Dažāda lieluma grupas aug piejūras smiltājos un periodiski applūstošā [[Pludmale|pludmalē]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt"“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = BER Logo en.svg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    = Luftbild Flughafen Berlin Brandenburg 02.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = BER
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Brandenburgas lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atklāta                    = 2020. gada 31. oktobris
| slēgta                     =
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Vācija|Brandenburga|Šēnefelde}}
| metric-elev                =
| elevation-f                =
| elevation-m                = 48
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|https://ber.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 07R/25L
| r2-length-m                = 4000
| r2-surface                 = betons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt“}}) ir [[Vācija]]s starptautiska lidosta [[Brandenburga]]s zemes [[Šēnefelde|Šēnefeldē]], 18 kilometrus uz dienvidiem no [[Berlīne]]s centra. Tā tika atklāta 2020. gada 31. oktobrī.

sentences: '''Aizsardzības statuss''' norāda konkrētas [[suga]]s stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir [[izmiršana|izmirusi]], vai [[izmirstošas sugas|izmirstoša]], vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā [[izplatības areāls|izplatības areāla]] palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Francs Boass
|     vārds_orig = ''Franz Boas''
|         attēls = FranzBoas.jpg
|     att_izmērs = 225px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Mindene]], [[Vestfālija]], [[Prūsijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Kolumbijas Universitāte]]
|     akad_amats = [[Profesors]]
|     alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Bonnas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Margareta Mīda]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Sansāra''' ({{val|sa|संसार}} — 'pasaule') ir [[dvēsele]]s pārdzimšanas cikls materiālos ķermeņos bez sākuma un beigām,<ref>[https://tezaurs.lv/sans%C4%81ra:1 Tezaurs]</ref> ko nosaka cilvēka domu un [[karma]]s (darbu) morālā kvalitāte. Jēdzienu lieto [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]], [[hinduisms|hinduismā]], [[sikhisms|sikhismā]].<ref name="EO">{{Tīmekļa atsauce|title=Saṃsāra|url=https://www.encyclopedia.com/philosophy-and-religion/eastern-religions/buddhism/samsara|access-date=2023-01-08|website=The Concise Oxford Dictionary of World Religions}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Dienvidameriku|Czile]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Czile]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Universitātes infokaste|native_name=Одесский национальный университет имени И. И. Мечникова|name=I. Mečņikova Odesas Nacionālā universitāte|image=Одеса_1273.JPG|caption=Universitātes galvenā ēka|motto=|mottolv=|established=[[1865]]. gadā|logo=Odesa_University.png|website=www.onu.edu.ua|location={{UKR}}, [[Odesa]]|students=}}'''I. Mečņikova Odesas Nacionālā universitāte''' ({{val|uk|Одеський національний університет імені І. І. Мечникова}}) ir viena no vecākajām augstākās izglītības iestādēm [[Ukraina|Ukrainā]], kas atrodas [[Odesa|Odesā]].

sentences:
{{Atsauces+}}

'''Karaļa Artura sēta''' ({{val|pl|Dwór Artusa}}, {{val|de|Artushof}}) ir viens no [[Gdaņska]]s greznākajiem namiem pie Garā tirgus (''Langer Markt'') vecpilsētā. Tas, tāpat kā [[Melngalvju nams]] Rīgā, kopš 14. gadsimta kalpojis par bagāto tirgotāju sanāksmju un svinību vietu.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Lendzzu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences:
{{cita nozīme|visu dzīvo organismu anatomiju|cilvēkiem|cilvēka anatomija}}
]]
'''Anatomija''' ({{val|grc|ἀνατομή}}, ''ánatomé'' — ‘uzšķēršana’)<ref name="TZV"/> ir [[bioloģija]]s nozare par dažādu dzīvo [[organisms|organismu]] formu un uzbūvi.<ref name="tezaurs"/> Anatomijā pēta visa organisma vai tā daļu uzbūves likumsakarības, kā arī izmaiņas dzīves laikā (vecuma posmu anatomija).

sentences: '''Tulkošanas vadlīnijas''' ir paredzētas, lai nodrošinātu no citām Vikipēdijām tulkoto rakstu kvalitāti.

sentences:
{{Infobox nerve
| Name        = Klejotājnervs
| Latin       = nervus vagus
| Image       = Gray791.png
| Caption     = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu augšējo daļu plāns.
| Image2      = Gray793.png
| Caption2    = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu izplatība.
| Innervates  = Levator veli palatini, Salpingopharyngeus muskulis, Palatoglossus muskulis, Palatopharyngeus muskulis, Lielais pharyngeal konstriktors, Vidējais pharyngeal konstriktors, Mazais pharyngeal konstriktora muskulis, iekšējo orgānu inervācija
| BranchFrom  =
| BranchTo    =
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Dažādi trijstūri
| width     = 180

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
[[File:Chewing gum stick.jpg|thumb|Košļājamā gumija]]
'''Košļājamā gumija''' ir mīksta viela, ko ir paredzēts košļāt, bet nevis norīt. Cilvēki ir izmantojuši košļājamo gumiju vairāk nekā 5000 gadus, tomēr modernā izskatā un veidā tā parādījās 19. gadsimtā. Kopš 1960. gadiem tās tiek ražotas no sintētiskā kaučuka, ko ir arī lētāk ražot.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Natokināze''' ir [[japāņu virtuve|japāņu]] tradicionālajā ēdienā [[nato]] esošs [[Enzīmi|enzīms]].<ref name=":3">{{grāmatas atsauce|last1=Tai|first1=Ming-Wai|last2=Sweet|first2=Burgunda V.|title=Nattokinase for prevention of thrombosis|date={{dat|2006|06|15||bez}}|publisher=American Journal of Health-System Pharmacy, Volume 63, Issue 12|pages=1121–1123|url=https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/16754735/}}</ref> Natokināze veidojas nato ražošanas laikā [[soja]]s pupiņas fermentējot ar ''Bacillus subtilis natto''<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Yanagisawa|last6=Sumi|last2=Chateke|first2=Toshiyuki|last3=Chiba-Kamoshida|first3=Kaori|last4=Naito|first4=Sawa|last5=Ohsugi|first5=Tadanori|first1=Yasuhide|last7=Yasuda|first6=Hiroyuki|first7=Ichiro|last8=Morimoto|first8=Yukio|title=Purification, crystallization and preliminary X-ray diffraction experiment of nattokinase from Bacillus subtilis natto|date={{dat|2010|10|22||bez}}|publisher=Acta Crystallographica Section F Structural Biology and Crystallization Communications|isbn=1744-3091|pages=1670–1673|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2998380/}}</ref> 14—18 stundas 40 °C temperatūrā.<ref name=":5">{{grāmatas atsauce|last1=Obeid|first1=Alaa Eldin Fadul Elseid|last2=Alawad|first2=Aisha Mudawi|last3=Ibrahim|first3=Hanan Moawia|title=Isolation and Characterization of Bacillus Subtillus with Potential Production of Nattokinase|date={{dat|2015|02|25||bez}}|publisher=International Journal of Advanced Research (2015), Volume 3, Issue 3, 94-101|isbn=2320-5407|pages=94-101|url=http://www.journalijar.com/uploads/816_IJAR-5074.pdf}}</ref><ref name=":2">{{grāmatas atsauce|last1=Chen|first1=Hongjie|last2=McGowan|first2=Eileen M|last3=Ren|first3=Nina|last4=Lal|first4=Sara|last5=Nassif|first5=Najah|last6=Shad-Kaneez|first6=Fatima|last7=Qu|first7=Xianqin|last8=Lin|first8=Yiguang|title=Nattokinase: A Promising Alternative in Prevention and Treatment of Cardiovascular Diseases|date={{dat|2018|07|05||bez}}|publisher=Biomarker Insights|edition=13|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6043915/}}</ref> Dažādās publikācijās natokināze saukta arī par nato ekstraktu, ''subtilisin NAT'' un fermentētām sojas pupiņām, tomēr par natokināzi uzskatāms tikai fermentēšanā radies [[Enzīmi|enzīms]].<ref name=":3" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Braše
|     vārds_orig = ''Gustav Brasche''
|         attēls = Gustavs Braše.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = Edzes mācītājmuiža, {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Īvandes pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1883
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Valodnieks, teologs, literāts, luterāņu mācītājs, grāmatu izplatītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gustavs Vilhelms Zigmunds Braše''' ({{val|de|Gustav Wilhelm Siegmund Brasche}}; dzimis {{dat|1802|11|9}}, miris {{dat|1883|6|19}}), arī '''Braže''', bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, teologs,  valodnieks, literāts,  grāmatu izplatītājs.<ref name=lrb>{{LRB|99}}</ref> Latviešu valodas gramatikas terminu izstrādes veicinātājs, pirmais lietojis terminu ‘[[jaunlatvieši]]’ (''Jungletten'') pēc [[Juris Alunāns|Jura Alunāna]] dzejoļu krājuma "Dziesmiņas" izlasīšanas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Lipsbergs''' ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Jaunā Vīnes skola''' ({{val|de|Zweite Wiener Schule}}) ir [[Arnolds Šēnbergs|Arnolda Šēnberga]] un viņa skolnieku ([[Albans Bergs|Albana Berga]] un [[Antons Vēberns|Antona Vēberna]]) veidota komponistu grupa. Jaunā Vīnes skolas komponistu mūzikai sākotnēji raksturīga bija vēlīnā [[romantisms|romantisma]] paplašināta [[tonalitāte]], vēlāk Šēnbergs to attīstīja pilnīgi hromatiskā [[ekspresionisms|ekspresionismā]] bez noteikta tonālā centra (zināmu arī kā [[atonalitāte|atonalitāti]]), un vēl vēlāk Šēnbergs ieviesa arī [[seriālisms|seriālisma]] [[12 toņu tehnika|12 toņu tehniku]]. Neskatoties uz Šēnberga lielo ietekmi Jaunās Vīnes skolas mūzikā, viņš nenoteica pārējo komponistu rakstīto stilu, bet Jaunās Vīnes skolas komponisti izpaudās individuāli, iedvesmojoties no Šēnberga.

sentences: '''Pangeja''' (no {{val|el|πᾶν}} ''pan'' "viss" un ''Γαῖα'' ''Gaia'' "Zeme", latinizēta kā ''Gæa'') bija [[superkontinents]], kas izveidojās [[paleozojs|paleozojā]] un sadalījās [[mezozojs|mezozoja]] ērā. Pangeju apskaloja viens [[superokeāns]] [[Pantalasa]].

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Almati metropolitēns
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              = Almaty metro logo.svg
|karte             = Поезд Алматинского метро.jpg
|valsts            = {{flag|Kazahstāna}}
|pilsēta           = [[Almati]]
|atklāts           = {{dat|2011|12|1}}
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   =
|līniju skaits     = 1
|staciju skaits    = 9
|pieturu skaits    = <!-- autobuss, trolejbuss, tramvajs -->
|transporta vienīb =
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = <!-- autobusiem -->
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        = [http://metroalmaty.kz/ metroalmaty.kz]
|apakšveidne       =
}}
'''Almati metropolitēns''' ({{val|kk|Алматы метрополитенi}}) ir [[metro]] sistēma, kas darbojas [[Kazahstāna]]s lielākajā pilsētā [[Almati]]. Šis ir pirmais metropolitēns Kazahstānā, otrais [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] (aiz [[Taškentas metropolitēns|Taškentas metropolitēna]]) un sešpadsmitais bijušās [[Padomju Savienība]]s teritorijā.

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikas klubu|Četri balti krekli|Četri balti krekli}}
Literāri muzikālais klubs '''"Četri balti krekli"''' ir latviešu mūzikas klubs Rīgā, Vecpilsētas ielā 12. Klubs dibināts 2000.gada 15.martā. Klubā tiek atskaņota tikai Latvijā radīta mūzika, uzstājas Latvijas mūziķu apvienības.

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Kilobaits''' ir [[informācijas daudzuma mērvienība]], kas, atkarībā no konteksta, atbilst 1000 vai 1024 [[baits|baitiem]]. To saīsināti apzīmē ar kB.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Last.fm
| logo_attēls          =
| veids                = Tiešsaistes mūzikas datubāze, mūzikas straumāšanas vietne, sociālais tīkls un interneta radio
| īpašnieks            = CBS Interactive
| darbību_uzsāka       = 2002. gadā
| valodas              = Daudzvalodu (12 valodas)
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| mājas_lapa           = {{url|http://www.lastfm.com}}
|lapas_attēls=}}
'''Last.fm''' ir [[Mūzika|mūzikas]] interneta [[Interneta vietne|vietne]], kas dibināta Lielbritānijā [[2002. gads|2002]]. gadā. [[2009. gads|2009]]. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju.<ref>Jones, R. (29.03.2009.) [http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement Last.fm Radio Announcement] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120217155915/http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement |date={{dat|2012|02|17||bez}} }}, Last.fm blog, skatīts: 27.11.2013. (angliski)</ref> [[2007. gads|2007]]. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] iegādājās kompānija [[CBS Interactive]].<ref>  Havenstein, H. (30.05.2007) [http://www.computerworld.com/s/article/9021918/CBS_ups_social_networking_ante_with_Last.fm_acquisition CBS ups social networking ante with Last.fm acquisition], Computerworld, skatīts:27.11.2013. (angliski) </ref>

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Tramvaju satiksme Melburnā
|fona krāsa        = #C80404
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Austrālija}}
|pilsēta           = [[Melburna]]
|atklāts           = 1885
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 250 km
|līniju skaits     = 25
|staciju skaits    =
|pieturu skaits    = 1700
|transporta vienīb = >500
|depo              = 10
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    = 205,4 milj. (2018/19)
|mājas lapa        = [https://yarratrams.com.au/ Yarra Trams]
|apakšveidne       =
}}
'''Tramvaju satiksme Melburnā''' ir viens no [[Sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]]. 250 km garš (2019. gadā) divceļu sliežu ceļu tīkls ar 1700 pieturām, 500 [[Tramvajs|tramvaju]] vagoniem un 25 maršrutiem ir lielākā pilsētas tramvaju sistēma pasaulē.<ref name="yarratrams">[https://yarratrams.com.au/facts-figures ''Facts & figures''], Yarra Trams. Skatīts: 2020. gada 27. aprīlī</ref> Pēc pārvadāto pasažieru skaita tramvaji ir otrs lielākais sabiedriskā transporta veids Melburnā aiz piepilsētas vilcieniem; 2018.—2019. finanšu gadā ar tramvajiem pārvadāti 205,4 milj. pasažieru.<ref>[https://www.ptv.vic.gov.au/assets/default-site/footer/data-and-reporting/annual-report/6b8c2cff5a/PTVH4043-Annual_Report_2019-A4-v1_ONLINE.pdf ''Annual Report 2018—19''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200331162141/https://www.ptv.vic.gov.au/assets/default-site/footer/data-and-reporting/annual-report/6b8c2cff5a/PTVH4043-Annual_Report_2019-A4-v1_ONLINE.pdf |date={{dat|2020|03|31||bez}} }}, Public Transport Victoria. Skatīts: 2020. gada 11. aprīlī.</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name =Jūlija Hāgena-Švarca
 |       name_orig = ''Julie Hagen-Schwarz''
 |           image = Autoportree (õlgkübaraga), Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz, TKM TR 5023 M 829.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pašportrets
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1824|10|27}}
 |        location =
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1902|10|20|1824|10|27}}
 |      deathplace = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         dzimums = S
 |         website =
}}
'''Jūlija Vilhelmīne Hāgena-Švarca''' ({{val|de|Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz}}; dzimusi {{dat|1824|10|27}}, mirusi {{dat|1902|10|20}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[gleznotāja]].<ref name="postimees">{{Tīmekļa atsauce|last1=Reinart|first1=Heili|title=Tunnustatuim naiskunstnik meie maal – tartlanna Julie von Hagen-Schwarzi kunstile ja armastusele pühendatud elu|url=https://sobranna.postimees.ee/4203735/tunnustatuim-naiskunstnik-meie-maal-tartlanna-julie-von-hagen-schwarzi-kunstile-ja-armastusele-puhendatud-elu|website=postimees.ee|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Janīna Kursīte-Pakule
| vārds_orģ           =
| attēls              = 13.Saeimas deputātu svinīgais solījums (45731335382).jpg
| att_izm = 275px
| mazs_att            =
| apraksts            = Janīna Kursīte-Pakule 2018. gadā
| amats = [[13. Saeima]]s deputāte
| term_sākums = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| prezidents =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Egils Levits]]
| premjers = [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāte
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis5 =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1952|3|2}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Preiļu rajons|Arendole|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[latviete]]
| partija             =
* [[TB/LNNK]] ({{nz}}—2008)
* [[Pilsoniskā savienība]] (2008—2011)
* [[Vienotība]] (2011—2014)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (kopš 2014)
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Andrejs Mičerevskis
| bērni               = [[Māris Mičerevskis]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Māris Mičerevskis|url=http://garamantas.lv/lv/person/38987|website=garamantas.lv|publisher=LU LFMI Latviešu folkloras krātuve|accessdate={{dat|2018|2|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| profesija           = [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]]
| alma_mater          =
* [[Tartu universitāte]]
* [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Knight's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Janīna Kursīte-Pakule''' (dzimusi {{dat|1952|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://garamantas.lv/lv/person/871851/Janina-Kursite|title=Janīna Kursīte|website=garamantas.lv|access-date=2024-03-02|language=lv}}</ref> [[Arendole|Arendolē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]], publiciste, rakstniece, politiķe. [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu fakultāte]]s profesore, [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]]. Bijusi piecu [[Saeima]]s sasaukumu deputāte, ir [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālās apvienības]] biedre.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Discobolus_in_National_Roman_Museum_Palazzo_Massimo_alle_Terme.JPG
| image_size=
| title=''Diskobols''
| artist=[[Mīrons]]
| year= ap 460. – 450. gadu p.m.ē.
| type=oriģinālā [[bronza]], kopijas [[bronza]], [[marmors]]
| height=
| museum=pazīstamākie:
*{{vieta|Itālija|Roma|Romas nacionālais muzejs}}
*{{vieta|Lielbritānija|Londona|Britu muzejs}}
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Kristians Ulsons
| vārds_orig = ''Christian Olsson''
| attēls = Christian Olsson 2010 European Team Championships.jpg
| att_izm =
| paraksts = Kristians Ulsons 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|25}}
| dz_viet = {{vieta|Zviedrija|Gēteborga}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{SWE}}
| dzīvesvieta =
| garums = 192 [[centimetrs|cm]]
| svars = 73 [[Kilograms|kg]]
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]], [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = 2012
| klubs = ''Örgryte IS''
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp =
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 17,79 m
| PR1_d = trīsoļlēkšana
| PR2 = 17,83 m
| PR2_d = trīsoļlēkšana (telpās)
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Kristians Ulsons''' ({{val|sv|Christian Olsson}}; dzimis {{dat|1980|1|25}} [[Gēteborga|Gēteborgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir bijušais zviedru [[vieglatlēts]], startēja [[trīssoļlēkšana]]s un [[augstlēkšana]]s sacensībās. Lielākos panākumus guvis trīssoļlēkšanā. Karjeru beidzis 2012. gadā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences: '''HCoV-229E''' jeb '''cilvēka koronavīruss 229E''' ({{val|en|Human coronavirus 229E}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[Alfakoronavīrusi|alfakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref>E. R. Gaunt,1 A. Hardie,2 E. C. J. Claas,3 P. Simmonds,1 and K. E. Templeton. Epidemiology and Clinical Presentations of the Four Human Coronaviruses 229E, HKU1, NL63, and OC43 Detected over 3 Years Using a Novel Multiplex Real-Time PCR Method down-pointing small open triangle. J Clin Microbiol. 2010 August; 48(8): 2940–2947.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rostovas apgabals]]
[[Kategorija:Volgogradas apgabals]]
[[Kategorija:Krasnodaras novads]]
[[Kategorija:Kalmikija]]

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Grieķu alfabēts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[grieķu valoda]]
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — mūsdienas
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |atvasinājumi       = [[latīņu raksts]], [[gotu raksts]], [[glagolica]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[senitāļu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Greek''
 |iso15924           = Grek (200)
 |sample             = Greekalphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
<!-- {{Grieķu alfabēts (sānjosla)}} -->
'''Grieķu alfabēts''' ({{val-el|ελληνικό αλφάβητο}}) ir [[alfabēts]], kas sastāv no 24 [[burts|burtiem]] un tiek lietots [[grieķu valoda]]s pierakstīšanai kopš [[8. gadsimts p.m.ē.|8. gadsimta p.m.ē]].<ref name="Cook"/> Tas radies uz [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] pamata, taču, atšķirībā no feniķiešu alfabēta, grieķu alfabētā ar burtiem tika apzīmēti ne tikai [[līdzskanis|līdzskaņi]], bet arī [[patskanis|patskaņi]]. Grieķu alfabēta burti tika lietoti arī [[skaitlis|skaitļu]] apzīmēšanai. Mūsdienās grieķu alfabēta burti tiek plaši izmantoti dažādu [[fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] apzīmēšanai zinātnē. No grieķu alfabēta izveidojies [[latīņu alfabēts]], [[kirilica]]<ref name="Coulmas"/>, [[koptu alfabēts]] un citi alfabēti.

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences: '''1. novembris''' ir gada 305. diena (306. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām atlikušas 60 dienas.

sentences:
==Izspriestās==
2007. — apmierināta<ref>[http://www.satv.tiesa.gov.lv/wp-content/uploads/2016/02/2006-09-03_Spriedums.pdf ST spriedums lietā Nr. 2006-09-03]</ref> Garkalnes pagasta iedzīvotāju sūdzība par teritorijas plānojuma daļu, kas paredzēja [[Lielais Baltezers|Lielā Baltezera]] applūstošās teritorijas apbūvi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dziļais miegs
| operators =
| attēls = Bigsleep2.JPG
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir''
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Lorēna Bekola]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Big Sleep''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|8|23}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dziļais miegs"''' ({{Val|en|The Big Sleep}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]] un [[Lorēna Bekola]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1939. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Maja
| attēls   = Mayaokt.jpg
| paraksts    = Ledus vižņi Majas upē oktobrī
| attēla_izmērs      =
| karte             = Maya(riv).png
| kartes_paraksts   = Majas baseina karte
| kartes_izmērs     =
| garums            = 1053
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 615
| ietekas_augstums  = 153
| kritums           =
| caurtece          = 1159
| gada_notece       =
| baseins           = 171 000
| baseins_latvijā   =
| izteka             =
| ieteka             = [[Aldana (upe)|Aldana]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
}}
'''Maja''' ({{val|ru|Мая}}, {{val|sah|Маайа}}) ir [[Austrumsibīrija]]s upe [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Habarovskas novads|Habarovskas novadā]] [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]]. [[Aldana (upe)|Aldanas]] labā krasta pieteka [[Ļena]]s upes baseinā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 61
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 23
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pm
|             atommasa = 144,9127
|   valences elektroni = [Xe]4f56s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Uranīts]] (urāna rūda), kas satur kvintiljonās daļas prometija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 7260
|  kušanas temperatūra = 1315 K (1042 °C)
| viršanas temperatūra = 3273 K (3000 °C)
}}

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca gigantea kz02.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca gigantea|suga_lv=Milzu auzene|binomial=Festuca gigantea|autors=(L.) Vill|sinonīmi=}}'''Milzu auzene''' ({{val|la|Festuca gigantea}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s [[suga]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā. Suga aug mežos un krūmājos, tā veido dažāda lieluma grupas arī mežu ceļmalās un izcirtumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-gigantea-l-vill/|title=milzu auzene - Festuca gigantea (L.) Vill. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-07}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gh
|background            =
|logo                  =
|atklāts               = 1995
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Ghana Network Information Center''
|sponsors              = ''Network Computer Systems''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gana|Ganu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Ganā
|ierobežojumi          = Domēna reģistrētājam un administrētājam ir jāatrodas Ganā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [[Uniform Domain Name Dispute Resolution Policy|UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.gh/ GhNIC]
|}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Alyosha
|          Attēls = Alyosha.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Olena Kučera
|      Pseidonīms = Alyosha
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Olena Kučera''' ({{val|uk|Олена Кучер}}; dzimusi {{dat|1986|5|14}} [[Padomju Savienība|PSRS]]), plašāk pazīstama kā '''Alyosha''', ir ukraiņu popmūziķe.

sentences:
'']]
 (''Danaus plexippus'') kāpurs]]
'''Tauriņa kāpurs''' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (''[[stemmata]]''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas [[antena (bioloģija)|antenas]] un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par [[tārpi]]em, piemēram, [[zīdtārpiņš|zīdtārpiņus]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ansis Kaupēns
|     vārds_orig =
|         attēls = Kaupens.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vecplatones pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Svētes pagasts}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Laupītājs, slepkava
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ansis Alberts Kaupēns''' ({{dat|1895|11|2|N}} — {{dat|1927|5|6|N}}) bija [[latvieši|latviešu]] slepkava un laupītājs. Leģendāra persona Latvijas kriminālistikas vēsturē.<ref name="lat">{{LAT e|3|354}}</ref>

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Cebus albifrons edit.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = [[Baltpieres kapucīns]] (''Cebus albifrons'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Primates
|         kārta_lv = Primāti
|          kārta_r =
|       apakškārta =
|    apakškārta_lv =
|     apakškārta_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{Labs raksts}}{{Anatomijas vienības infokaste|Name=Virsnieru dziedzeri|Caption=Nieres un virsnieru dziedzeri|Image=Virsnieru dziedzeri.jpg|Image2=1801 The Endocrine System.jpg|Caption2=[[Endokrīnā sistēma]]|Latin=Glandula supralienalis|Sistēma=[[Endokrīnā sistēma]]|Vēna=Suprarenālā vēna}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Mandragoras
|           attēls = Mandrake-roots.jpg
|       att_izmērs = 201px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mandrake|Mandragoras}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|         ģints_lv = Mandragoras
|            ģints = Mandragora
|         binomial = Mandragora
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Metilmalonskābes struktūrformula
 Metilmalonskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=metilpropāndiskābe, izodzintarskābe
|CAS numurs=516-05-2
|ķīmiskā formula=C4H6O4
|molmasa=118,088
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=134 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences: '''Etvuda iekārta''' ir [[Eksperiments|eksperimentāla iekārta]] ar kuru pārbaudīt [[Ņūtona likumi|ņūtona likumus]] ar konstantu [[Paātrinājums|paātrinājumu]]. Ideāla etvuda iekārta sastāv no diviem objektiem ar [[Masa|masām]] <math>m_1</math> un <math>m_2</math>, kuras savienotas ar neizstiepjamu, bezmasas diegu pār ideālu bezmasas [[Trīsis|trīsi]]. Šajā iekārtā, abas masas paātrinās vienādi. Ja abas masas ir vienādas, iekārta atrodas [[Mehāniskais līdzsvars|līdzsvarā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/332514/mod_resource/content/0/materiali_laborotorijas_darbiem/Lab_12_C.pdf|title=Vienmērīgi paātrinātas kustības pētīšana ar “Atvuda” iekārtu|website=estudijas.rtu.lv|access-date=2023-11-05}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Liepājas Leļļu teātris''' ir [[1989. gads Latvijā|1989. gadā]] dibināts [[leļļu teātris]], kas atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Rožu laukums (Liepāja)|Rožu laukumā]] 5/6.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Par mums |url=http://liepajaslelles.lv/kontakti/ |publisher=liepajaslelles.lv}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Silbermond
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009f.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Silbermond 2009. gadā
|           Vieta = {{DEU}}
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[alternatīvais roks]], [[poproks]]
|            Gadi = 2000—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Silbermond''' ir [[Vācijas rokmūzika|vācu rokgrupa]]. Grupas dalībnieki ir [[Stefānija Klosa]], Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: ''[[Verschwende Deine Zeit]]'', ''[[Laut Gedacht]]'', ''[[Nichts Passiert]]''. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "[[Krieger des Lichts]]", "[[Das Beste]]", "[[Irgendwas bleibt]]", "[[Symphonie]]". 2009. gadā grupa saņēma [[MTV Europe Music Award]] balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanā upe
| operators =
| attēls = Red River (1948) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, drāma
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hoks
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Veins]]
* [[Montgomerijs Klifts]]
* [[Volters Brenans]]
* [[Džoana Drū]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''Red River''
| studija = ''Monterey Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanā upe"''' ({{Val|en|Red River}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Veins]], [[Montgomerijs Klifts]] un [[Volters Brenans]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences: '''13. septembris''' ir gada 256. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (257. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 109 dienas.

sentences:
'''Krimas federālais apgabals''' ({{val-ru|Кры́мский федера́льный о́круг}}) bija [[Ukraina]]i piederīgajā [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomajā Republikā]] un [[Sevastopole]]s pilsētā pēc [[Krievijas Federācija]]s aneksijas [[2014]]. gadā izveidota administratīvi teritoriāla vienība.
2016. gada 28. jūlijā ar prezidenta Putina lēmumu Krimas federālo apgabalu likvidēja un pievienoja [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu federālajam apgabalam]].

sentences: '''Estline''' ir [[Igaunija]]s/[[Zviedrija]]s [[rēdereja]], kas tika nodibināta [[1989]]. gadā. Tās apkalpotā līnija bija [[Stokholma]] - [[Tallina]]. Likvidēta 2001. gadā, prāmjus pārņemot Tallink.

sentences: '''Siguldas viduslaiku pils''' ({{val|la|castellum Sygewaldensis, de castello Sygewaldensi}}, {{val|de|Schloss Segewold}}) ir viduslaiku pils [[Sigulda|Siguldā]], [[Gaujas senleja]]s kreisajā krastā, pilsētas ziemeļaustrumu daļā. Celta [[Zobenbrāļu Ordeņa mestri|Zobenbrāļu ordeņa mestra]] [[Venno]] laikā starp [[1207]]. un [[1209. gads|1209. gadu]]. Tā bija viena no pirmajām četrām konventa mītnēm,<ref name="Caune">Caune A., Ose I. Latvijas 12. gadsimta beigu — 17. gadsimta vācu piļu leksikons. Rīga, 2004.</ref> no 1432. gada kalpoja par [[Livonijas ordeņa landmaršali|Livonijas ordeņa landmaršala]] mītni. [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā Siguldas pils bija [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldnieka jeb "Livonijas hetmaņa" [[Jānis Hodkevičs|Jāņa Hodkeviča]] rezidence (1566—1578).

sentences:
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Elpošanas orgānu sistēma|Slimības]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|zvaigznāju|dzīvnieku|Mazais lācis}}
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lācis|Lācis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lācis
| abbreviation = UMi
| name_latin = Ursa Minor
| RA = 15
| dec = +75
| areatotal = 256
| arearank = 56. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Polārzvaigzne
| starmagnitude = 2,02
| neareststarname = ''π1 UMi''
| stardistance = 70,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Ursīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
[[File:B Escorial 18.jpg|thumb|Pirmvecāki [[Ādams]] un [[Ieva]] ]]
'''Iedzimtais grēks''' ({{val|la|peccatum originale originatum}}) jeb pirmgrēks ir [[kristietība|kristīgās]] teoloģijas mācība par pārmantotu [[Grēks|grēku]] (vainu), kuru visi cilvēki manto no saviem pirmvecākiem [[Ādams|Ādama]] un [[Ieva]]s viņu [[Ēdenes dārzs|Ēdenes dārzā]] izdarītā pārkāpuma dēļ.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11312a.htm Katoļu enciklopēdija - Iedzimtais grēks {{en ikona}}]</ref> [[Grēkā krišana]] aprakstīta [[Bībele]]s ([[Vecā Derība|Vecās Derības]]) [[Pirmā Mozus grāmata|Pirmās Mozus grāmatas]] 3. nodaļā. Iedzimtais grēks tiek uzskatīts par visu padarīto jeb [[Aktuālais grēks|aktuālo grēku]] cēloni.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vašingtona universitāte Sentluisā
| native_name       = Washington University in St. Louis
| image name = Attēls:WashUShielding.png
| image_size        = 200 px
| latin_name        = Universitas Washingtoniana
| motto             = ''Per veritatem vis''
| established       = 1853.gadā
| type              = Privāta
| endowment         = 5,7 miljardi [[ASV dolārs|US$]] (2013)<ref>[http://wuimc.wustl.edu/Pages/EndowmentStatistics.aspx Total Endowment Market Value as of June 30, 2013]. Washington University in St. Louis Investment Management Company. Retrieved May 10, 2014.</ref>
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          =
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = [http://www.wustl.edu/ wustl.edu]
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Labradoras jūra
|attēls=LabradorasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Ziemeļamerika#Kanāda
 | relief = jā
 |latd = 61 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 56 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība       = 841 000
|garums        = 1000
|platums       = 900
|Max_dziļums   = 4316
|Vid_dziļums   = 1898
|valstis       = {{GRL}}<br />{{CAN}}
|pilsētas      = [[Nūka]]
}}
'''Labradoras jūra''' ({{val|en|Labrador Sea}}, {{val|fr|mer du Labrador}}, {{val|da|Labradorhavet}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Ziemeļamerika]]s piekrastē starp [[Labradoras pussala|Labradoras pussalu]] un [[Grenlande|Grenlandi]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alfreda Markovska
 |    vārds_orig = ''Alfreda Markowska''
 |        attēls = Alfreda Markowska Noncia.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = A. Markovska 2006. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1926
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = pie Stanislavovas, {{POL}} (tagad [[Ivanofrankivska]], {{UKR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2021
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[Gožova Velkopolska]]
 |     pilsonība = {{POL}}
 |       tautība = [[čigāni]]ete
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alfreda Noncija Markovska''' ({{val|pl|Alfreda Noncia Markowska}}, dzimusi {{dat|1926|5|10}}, mirusi {{dat|2021|1|30}}) bija [[Polija]]s [[Polijas čigāni|čigāniete]]. Viņa [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā izglāba apmēram piecdesmit bērnus no [[holokausts|holokausta]] un [[genocīds pret čigāniem|Porajmosa]] genocīda.

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences: '''Penicilīni''' ({{val|la|penicillus}} — 'ota'; no ''Penicillium'' ģints [[pelējums|pelējuma]] sēnītēm ar otveida formu) ir [[antibiotikas]], ko iegūst no pelējumsēnēm vai sintezē mākslīgi. Penicilīni ir sarežģīti [[heterocikliskie savienojumi]], kuru pamatā ir bicikliska [[sērs|sēru]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša struktūra, kas satur [[tiazolidīns|tiazolidīna]] ciklu. Ķīmiski tie ir 6-aminopenicilānskābes atvasinājumi un pieder pie [[bēta-laktāmu antibiotikas|bēta-laktāmu grupas antibiotikām]] (bēta-[[laktāmi|laktāma]] struktūra penicilīna [[molekula|molekulā]] ir slāpekli saturošais kvadrātveida gredzens ar [[ketogrupa|ketogrupu]]). Pirmais iegūtais penicilīns ir [[benzilpenicilīns]] jeb G penicilīns, ko bieži sauc vienkārši par penicilīnu. Penicilīni ir diezgan nestabili savienojumi, kuri, it īpaši [[šķīdums|šķīdumu]] veidā, ātri sašķeļas [[skābes|skābju]], [[sārmi|sārmu]], [[smagie metāli|smago metālu]] [[sāļi|sāļu]], [[etilspirts|etilspirta]], kā arī [[temperatūra]]s un [[Saule]]s [[gaisma]]s iedarbībā. Tā kā penicilīni ir organiskas skābes, tie var veidot sāļus ar organiskām vai neorganiskām [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Ūdenī mazšķīstošajiem penicilīna sāļiem piemīt ilgstošāka iedarbība.

sentences: '''Morzes kods''' jeb '''Morzes ābece''' ir metode, ar kuru pārraida [[burts|burtus]], [[cipars|ciparus]] un [[pieturzīme]]s, izmantojot speciālas garu un īsu signālu sekvences jeb tā saucamās svītras un punktus. Kodu izgudroja un ieviesa [[Semjuels Morze]] 19. gadsimta sākumā [[telegrāfs|telegrāfa]] vajadzībām.

sentences: '''Heinrihs Dīters von zur Mīlens''' jeb '''Heincs fon cur Mīlens''' ({{val-de|Heinz von zur Mühlen}}; 1914–2005) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Rotblats
|     vārds_orig = {{ubl|''Józef Rotblat''|''Joseph Rotblat''}}
|         attēls = Josef Rotblat ID badge.png
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pievislas apgabals|Varšava|td=Polija}}
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{POL}}|{{GBR}} (kopš 1946. gada)}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Varšavas Universitāte]] (1938)|[[Liverpūles Universitāte]] (1950)|[[Londonas Universitāte]] (1953)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Gallinago gallinago a1.JPG
|    att_nosaukums = [[Mērkaziņa]] (''Gallinago gallinago'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Gallinago
|         ģints_lv = Mērkaziņas
|         binomial = Gallinago <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Eliots''' (''Elliott'' vai ''Eliot'') var būt:

sentences: '''16. jūnijs''' ir gada 167. diena (168. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 198 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Igors Girkins
|     vārds_orig = ''Игорь Гиркин''
|         attēls = Igor Ivanovich Strelkov Yekaterinburg3.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Igors Girkins 2015. gadā
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of Igor Strelkov.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Igors Girkins''' ({{val|ru|Игорь Всеволодович Гиркин}}, dzimis {{dat|1970|12|17}} [[Maskava|Maskavā]]), pazīstams ar pseidonīmu '''Strelkovs''' ({{val|ru|Стрелков}}), ir [[Krievija]]s publicists, krievu [[nacionālisms|nacionālists]] un [[monarhists]], vairāku militāro konfliktu dalībnieks. Viņam bijusi nozīmīga loma vairākos militāros konfliktos, īpaši 2014. gadā [[Donbasa karš|Donbasa karā]]. Ukrainas varas iestādes viņu vaino [[Terorisms|terorismā]] un [[Eiropas Savienība]] iekļāva sankcijām pakļauto personu sarakstā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ķelne
 | official_name            = ''Köln''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = CologneSkylineAtNight.jpg
 | image_caption            = Ķelnes centrs naktī, labajā pusē redzama [[Ķelnes katedrāle]]
 | image_flag               = Koeln Flagge.gif
 | image_seal               =
 | image_shield             = DEU Koeln COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | image_map                = Locator map K in Germany.svg
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļreina-Vestfālene]]
 | subdivision_name2        = [[Ķelnes reģions]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 38. gadā p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = ''Henriette Reker''
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 405.17
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1007119
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 50 | latm = 56 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 50667–51149
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 53
 | website                  = {{url|http://www.stadt-koeln.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Krekls''' ir uz kailas miesas valkājams [[apģērbs|apģērba]] gabals, kas nosedz ķermeņa augšdaļu virs [[jostasvieta]]s. Kreklam var būt gan īsas, gan garas [[piedurkne]]s. Kreklu veidi: [[uzvalku krekls]], [[naktskrekls]], [[apakškrekls]], [[T krekls]], [[polo krekls]], [[tunika]] un citi.

sentences: '''Šveicieši''' ({{val|de|die Schweizer}}, {{val|fr|les Suisses}}, {{val|it|gli Svizzeri}}) ir [[Eiropa]]s [[nācija]], [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] pilsoņi. Kopējais skaits ir 6 695 000 cilvēku (2012. gadā). Šveicē — 6 miljoni.

sentences:
'''Spānijas provinces''' ({{val|es|Provincia de España}}) ir [[Spānija]]s otrā līmeņa politiskais iedalījums, kas ir izveidots saskaņā ar Spānijas konstitūciju. Spānija kopš [[1833]]. gada ir sadalīta 50 provincēs, kas ir apvienotas 17 [[Spānijas autonomie apgabali|autonomajos apgabalos]].

== Provinces ==
{| class="wikitable sortable"
|-
! Province !! Nosaukums oriģinālvalodā !! Karte !! Apgabals !! Centrs !! Platība (km2) !! Iedzīvotāju skaits
|-
| [[Akoruņas province]] || ''Province of A Coruña''|| ||  [[Galisija]] || [[Akoruņa]] || 7950 || 1 145 488(2009)
|-
|  [[Alavas province]] || {{val|es| Álava}}, {{val|eu| Araba}} ||  ||  [[Basku Zeme]] || [[Vitorija]] || 2963 || 322 557(2011)
|-
|  [[Albasetes province|Alvasetes province]]||''Provincia de Albacete'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] ||[[Alvasete]]|| 14858 || 402 837(2012)
|-
|  [[Alakantas province]]||{{val|es|Provincia de Alicante}}, {{val|ca|Província d'Alacant}} ||  ||  [[Valensijas apgabals|Valensija]] ||[[Alakanta]]|| 5816 || 1 945 642(2013)
|-
|  [[Almerijas province]]|| ''Provincia de Almería'' ||  || [[Andalūzija]] || [[Almerija]] || 8775 || 699 329(2013)
|-
|  [[Astūrija]] || ''Asturias'' ||  ||  [[Astūrija]] || [[Ovjedo]] || 10603,57 || 1 068 165(2013)
|-
|  [[Avilas province]] || ''Provincia de Ávila'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Avila]] || 8048 || 168 825(2013)
|-
|  [[Badahosas province]]|| ''Provincia de Badajoz'' ||  ||  [[Estremadura]] || [[Badahosa]] || 21766 || 692 137(2010)
|-
|  [[Baleāru Salas]] || {{val|es|Islas Baleares}}, {{val|ca|Illes Balears}} ||  ||  [[Baleāru Salas]]  || [[Palma (pilsēta)|Palma]] || 4992 || 1 113 114(2011)
|-
|  [[Barselonas province]] || {{val|es|Provincia de Barcelona}}, {{val|ca|Província de Barcelona}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Barselona]] || 7733 || 5 529 099(2011)
|-
|  [[Biskajas province]] || {{val|es|Vizcaya}}, {{val|eu|Bizkaia}} ||  ||  [[Basku Zeme]] || [[Bilbao]] || 2217 || 1 155 241(2011)
|-
|  [[Burgosas province]] || ''Provincia de Burgos'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Burgosa]] || 14292 || 371 248(2013)
|-
|  [[Gipuskoja]] || {{val|es| Guipúzcoa}}, {{val|eu| Gipuzkoa}} ||  ||  [[Basku Zeme]] ||[[Sansevastjana]]|| 1909 || 714 360(2012)
|-
|  [[Granadas province]] || ''Provincia de Granada'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Granada]] || 12531 || 919 319(2013)
|-
|  [[Gvadalaharas province]] || ''Provincia de Guadalajara'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Gvadalahara (Spānija)|Gvadalahara]] || 12167 || 259 537(2012)
|-
|  [[Haenas province]] || ''Provincia de Jaén'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Haena]] || 13484 || 664 916(2013)
|-
|  [[Kadisas province]]|| ''Provincia de Cádiz'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Kadisa]] || 7436 || 1 230 594(2009)
|-
|  [[Kantabrija]] || ''Comunidad Autónoma de Cantabria'' ||  ||  [[Kantabrija]] || [[Santandera]] || 5321 || 593 861(2012)
|-
|  [[Kaseresas province]]|| ''Provincia de Cáceres'' ||  ||  [[Estremadura]] || [[Kaseresa]] || 19868 || 410 275(2013)
|-
|[[Kasteljonas province]]||''Provincia de Castellón'' ||  ||  [[Valensijas apgabals|Valensija]] ||[[Kasteļo de la Plana]]|| 6632 || 604 344(2011)
|-
|  [[Kordovas province]] || ''Provincia de Córdoba'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Kordova (Spānija)|Kordova]] || 13769 || 803 038(2009)
|-
|  [[Kvenkas province]] || ''Provincia de Cuenca'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Kvenka (Spānija)|Kvenka]] || 17141 || 211 899(2013)
|-
|  [[Larjoha (Spānija)|Larjoha]] || ''Comunidad Autónoma de La Rioja'' ||  ||  [[Larjoha (Spānija)|Larjoha]] || [[Logronjo]] || 5045 || 323 609(2012)
|-
|  [[Laspalmasas province]] || ''Provincia de Las Palmas'' ||  ||  [[Kanāriju Salas]] || [[Laspalmasa de Grankanārija]] || 4066 || 1 096 980(2010)
|-
|  [[Leonas province]]|| ''Provincia de León'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Leona (pilsēta)|Leona]] || 15581 || 489 239(2013)
|-
|  [[Lugo province]]|| ''Provincia de Lugo'' ||  ||   [[Galisija]] || [[Lugo]] || 9856 || 355 195(2009)
|-
|  [[Ļeidas province]]|| {{val|es|Provincia de Lérida}}, {{val|ca|Província de Lleida}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Ļeida]] || 12150 || 443 032(2012)
|-
|  [[Madride (komūna)|Madride]]|| ''Comunidad de Madrid'' ||  ||  [[Madride (komūna)|Madride]] || [[Madride]] || 8021,8 || 6 414 709(2013)
|-
|  [[Malagas province]]|| ''Provincia de Málaga'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Malaga]] || 7308 || 1 652 999(2013)
|-
|  [[Mursijas reģions]]|| ''Región de Murcia'' ||  ||  [[Mursijas reģions]] || [[Mursija]] || 11313 || 1 472 049(2013)
|-
|  [[Navarra]]|| {{val|es|Navarra}}, {{val|eu|Naffaroa}} ||  ||  [[Navarra]] || [[Pamplona]] || 10391 || 644 477(2011)
|-
|  [[Ourenses province]] || ''Provincia de Ourense'' ||  ||  [[Galisija]] || [[Ourense]] || 7273 || 335 642(2009)
|-
|  [[Palensijas province]] ||  ''Provincia de Palencia'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Palensija]] || 8052 || 172 510(2010)
|-
|  [[Pontevedras province]] || ''Provincia de Pontevedra'' ||  ||  [[Galisija]] || [[Pontevedra]] || 4495 || 963 511(2009)
|-
|  [[Salamankas province]] || ''Provincia de Salamanca'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Salamanka]] || 12350 || 352 986(2011)
|-
|  [[Samoras province]] || ''Provincia de Zamora'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Samora]] || 10561 || 188 270(2013)
|-
|  [[Santakrusas de Tenerifes province]] || ''Provincia de Santa Cruz de Tenerife'' ||  ||  [[Kanāriju Salas]] || [[Santakrusa de Tenerife]] || 3381 || 1 027 914(2010)
|-
|  [[Saragosas province]] || ''Provincia de Zaragoza'' ||  ||  [[Aragona]] || [[Saragosa]] || 17274 || 973 325(2011)
|-
|  [[Segovijas province]]|| ''Provincia de Segovia'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Segovija]] || 6921 || 163 701(2012)
|-
|  [[Seviljas province]] || ''Provincia de Sevilla'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Sevilja]] || 14042 || 1 942 155(2013)
|-
|  [[Sjudadrealas province]] || ''Provincia de Ciudad Real'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Sjudadreala]] || 19813 || 524 962(2013)
|-
|  [[Sorijas province]] || ''Provincia de Soria'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Sorija]] || 10307 || 93 291(2013)
|-
|  [[Tarragonas province]] || {{val|es|Provincia de Tarragona}}, {{val|ca|Província de Tarragona}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Tarragona]] || 6303 || 813 287(2010)
|-
|  [[Tervelas province]] || ''Provincia de Teruel'' ||  ||  [[Aragona]] || [[Tervela]] || 14804 || 144607(2011)
|-
|  [[Toledo province]] || ''Provincia de Toledo'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Toledo]] || 15370 || 711 228(2012)
|-
| [[Valensijas province]] || ''Provincia de Valencia'' ||  ||  [[Valensijas apgabals|Valensija]] || [[Valensija (Spānija)|Valensija]] || 10763 || 2 578 719(2009)
|-
|  [[Valjadolidas province]] || ''Provincia de Valladolid'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Valjadolida]] || 8110 || 534 874(2011)
|-
|  [[Velvas province]] || ''Provincia de Huelva'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Velva]] || 10148 || 521 220(2011)
|-
|  [[Veskas province]] || {{val|es|Provincia de Huesca}}, {{val|an|Provincia de Uesca}} ||  ||  [[Aragona]] || [[Veska]] || 15626 || 228 566(2010)
|-
|  [[Žironas province]] || {{val|es|Provincia de Gerona}}, {{val|ca|Província de Girona}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Žirona]] || 5910 || 756 810(2011)
|}
{{ģeogrāfija-aizmetnis}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Jāzeps un viņa brāļi
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Vecā Derība]]
| genre            = [[traģēdija]]
| publisher        =
| pub_date         = 1919
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Jāzeps un viņa brāļi''' ir [[Rainis|Raiņa]] [[luga]], kas pirmoreiz tika izdota 1919. gadā. Rainis pie lugas strādājis 1906. gadā, 1909. gadā un 1914. gadā, tās pamatā ir [[Vecā Derība|Vecās Derības]] motīvi.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Baleāru Salas
| native_name             = ''Islas Baleares''
| other_name              = ''Illes Balears''
| settlement_type         = [[Spānijas autonomais apgabals]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of the Balearic Islands.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Escudo de las Islas Baleares.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Palma (pilsēta)|Palma]]
| largest_city            =
| official_language       = [[spāņu valoda|spāņu]]
[[Katalāņu valoda|katalāņu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Balearic Islands in Spain.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Spānija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4992
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               = 17.
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1124744
| population_as_of        = 2015
| population_rank         = 14.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.caib.es}}
| footnotes               =
| blank_name              = Autonomijas statūti
| blank_info              = {{dat|1982|3|1||bez}}
{{dat|2007|3|1||bez}}
| blank1_name             = Likumdevēja vara
| blank1_info             = Baleāru Salu parlaments
| blank2_name             = [[Spānijas kongress|Vietas kongresā]]
| blank2_info             = 8 deputāti (no 350)
| blank3_name             = [[Spānijas senāts|Vietas senātā]]
| blank3_info             = 6 senatori (no 264)
}}
'''Baleāru Salas''' ({{val-es|Islas Baleares}}, {{val-ca|Illes Balears}}) ir viens no septiņpadsmit [[Spānija]]s [[Spānijas autonomie apgabali|autonomajiem apgabaliem]], kā arī province, kas atrodas tāda paša nosaukuma [[arhipelāgs|arhipelāgā]] [[Vidusjūra]]s rietumos. Baleāru Salas ir viens no astoņiem apgabaliem, kuriem ir piešķirts "nācijas" nosaukums. Četras lielākās salas arhipelāgā ir [[Maljorka|Maļorka]], [[Menorka]], [[Ivisa]] un [[Formentera]]. Baleāru Salu administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Palma (pilsēta)|Palma]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sintniklāsa
| native_name = ''Sint-Niklaas''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Sint-Niklaas April 2012-1.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Flag of Sint-Niklaas.svg
| image_seal =
| image_shield = Blason ville be Sint-Niklaas (avec ornements).svg
| pushpin_map = Beļģija
| latd = 51
| longd = 4
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 10
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 8
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 76 028
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Beļģija}}'''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Flandrija]]
| subdivision_type2 = Province
| subdivision_name2 = [[Austrumflandrija]]
| area_total_km2 = 83,80
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 9100, 9111, 9112
| area_code = 03
| website = [https://www.sint-niklaas.be/]
| footnotes =
}}'''Sintklāsa''' ({{Val|fr|Saint-Nicolas}}, {{Val|nl|Sint-Niklaas}}, {{Val|de|Sint-Niklaas}}) ir pilsēta [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija|Flandrijā]], [[Austrumflandrija|Austrumflandrijas provincē]]. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 76 028 iedzīvotāji.

sentences:
[[Kategorija:Uzturs]]
[[Kategorija:Dzīvnieku aizstāvības ētika]]
[[Kategorija:Veselība]]

sentences:
{{Lietuvas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Mazā Lietuva
| karte              = Lietuvos_regionai.PNG
| ģerboņa_attēls     =
| ģerboņa_nosaukums  =
| karoga_attēls      =
| karoga_nosaukums   =
| rpilsētas          = [[Klaipēda]]
| platība            =
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        =
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = [[Klaipēdas apriņķis]] (daļēji), [[Tauraģes apriņķis]] (daļēji)
| mājaslapa          =
}}

sentences: '''Benzodiazepīni (BZD, BDZ)''' ir [[psihotropā viela|psihotropās vielas]], kuru ķīmiskajā struktūrā ietilpst kondensēts [[benzols|benzola]] un [[diazepīns|diazepīna]] gredzens jeb [[benzodiazepīns]]. Pirmais benzodiazepīnu grupas nomierinošais līdzeklis, ko nejauši atklāja Leo Sternbahs, bija [[hlordiazepoksīds]] 1955. gadā, kam drīz sekoja [[diazepāms]] 1963. gadā.<ref name="isbn0-19-517668-5">{{cite book|author=Shorter E|title=A Historical Dictionary of Psychiatry|url=https://archive.org/details/historicaldictio00shor_515|publisher=Oxford University Press|year=2005|chapter=Benzodiazepines|pages=[https://archive.org/details/historicaldictio00shor_515/page/n53 41]–2|isbn=978-0-19-517668-1}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū
| attēls                   = Scooby-Doo Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeimss Ganns]]
* [[Kreigs Titlijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Nīls Fanings]] (balss)
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''Mosaic Media Group''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|14}}
| ilgums                   = 86 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =  {{ASV dolārs|84 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0267913/|title=Scooby-Doo (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā]]"
| imdb                     =
}}
'''"Skubijs Dū"''' ({{val|en|Scooby-doo}}) ir 2002. gada ASV piedzīvojumu filma, kas uzņemta pēc [[Viljams Hanna|Viljama Hannas]] un [[Džozefs Barbera|Džozefa Barberas]] animācijas seriāla motīviem. Tās režisors ir [[Radža Gosnels]]. Galvenās lomas atveido [[Fredijs Princs jaunākais]] (Freds), [[Metjū Lilards]] (Šagijs), [[Linda Kardelīni]] (Velma), [[Sāra Mišela Gelāra]] (Dafne) un [[Rovans Atkinsons]].

sentences: '''17. novembris''' ir gada 320. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (321. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Iļģuciems
|attels             =
|paraksts           = Lidoņu iela, [[2009. gads|2009]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Nordeķi]]
|platiba            = 2,442 km²
|iedzivotaju_skaits = 21 715 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      = [[Nordeķu muiža]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Nordeķu parks]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54.]]
|trolejbuss         = [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs           = [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007<br />LV-1055
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ilguciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Psihoanalīze gansgsteru gaumē
| attēls = Analyze this.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Analyze This''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Harolds Reimiss]]
| producents = * [[Pola Vainstīna]]
* [[Džeina Rozentāla]]
| scenārija autors = * [[Kenets Lonergans]]
* [[Pīters Tolans]]
* Harolds Reimiss
| galvenajās lomās = * [[Roberts De Niro]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Billijs Kristels]]
* [[Džo Viterelli]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1999|3|5|}}
| ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/analyze-1999|title=Analyze This|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609124532/https://bbfc.co.uk/releases/analyze-1999}}</ref>
| valsts = * {{AUS}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=analyzethis.htm|title=Analyze This (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|176, 9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = [[Mafijas blūzs]]
| imdb =
}}
'''"Psihoanalīze gansgsteru gaumē"''' ({{val|en|Analyze This}}) ir 1999. gada Austrālijas un ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Līza Kudrova]], [[Billijs Kristels]], [[Džo Viterelli]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. 2002. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mafijas blūzs]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Labradors (nozīmju atdalīšana)|labradors}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Labradors
|attēls=
|klase= [[Laukšpats]] un [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Ca,Na)(Al,Si)4O8
|singonija= [[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Nespodri zilganzaļš, bet, pagriežot pret gaismu, zaigojoši zils, arī oranžs, zaļš, violets, irizācijas visās varavīksnes krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Atrodams blokos vai sakopojumos, kas iegūluši starp izvirdumiežu slāņiem, dažkārt atrodami dvīņkristāli
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 6-6,5
|spīdums=Stiklveidīga līdz pērļaina
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.554 - 1.563 nβ = 1.559 - 1.568 nγ = 1.562 - 1.573
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Labradors''' pieder pie [[minerāls|minerālu]] grupas, [[laukšpats|laukšpatiem]], kuri ir bieži sastopami [[Zemes garoza|Zemes garozā]]. Tam piemīt nespodra, tumši zilganzaļa krāsa, bet, ja to pagriež pret gaismu, parādās tumši zils mirdzums - [[irizācija]]. Vairumam labradoru šis mirdzums ir zilā krāsā, dažiem eksemplāriem - zaļā, violetā vai oranžā krāsā, bet ļoti retos gadījumos redzama visu šo krāsu varavīksne. Šādu zaigojumu rada kristālu struktūrā paralēli ieslēgti sīkizmēra minerāli. Tie atstaro gaismu, radot mirdzošu efektu. Pēc ķīmiskā sastāva labradors ir kalcija nātrija alumosilikāts.

sentences:
]]
'''Ģeotermālā enerģija''' ir [[Zeme]]s dzīļu [[siltums]]. [[Ieži]] zem Zemes virsas bieži ir karsti. Ģeotermālās [[elektrostacija]]s izmanto šo iežu siltumu, lai pārvērstu [[ūdens|ūdeni]] [[tvaiks|tvaikā]]. Tvaiku savukārt var izmantot [[elektrība]]s ražošanai vai apsildīšanai.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/resursi-energijas-avoti-6108/re-0d24576e-7c58-4f75-9748-06b74ae307ef</ref>

sentences: '''Fidži dolārs''' ir [[Fidži]] naudas vienība kopš 1969. gada. To parasti apzīmē ar dolāra zīmi ($), vai ar FJ$.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zem Toskānas saules
| attēls                   =  Under the tuscan sun poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Under the Tuscan Sun''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Odrija Velsa]]
| producents               =
* [[Toms Sternbergs]]
* Odrija Velsa
| scenārija autors         = Odrija Velsa
| galvenajās lomās         =
* [[Daiena Leina]]
* [[Sāra O]]
* [[Lindsija Dankana]]
* [[Rauls Bova]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|9|26|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/under-tuscan-sun-2003|title=Under the Tuscan Sun|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012090627/https://bbfc.co.uk/releases/under-tuscan-sun-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ITA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=underthetuscansun.htm|title=Under the Tuscan Sun|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|58,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zem Toskānas saules"''' ({{val|en|Under the Tuscan Sun}}) ir 2003. gada romantiska komēdija, kuras pamatā ir Frānsisas Meijesas tāda paša nosaukuma memuāri. Filmas režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Odrija Velsa]]. Galvenās lomas atveido [[Daiena Leina]], [[Sāra O]], [[Lindsija Dankana]] un [[Rauls Bova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|9|26||bez}}.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Okeāna straume''' ir pastāvīga vai periodiska [[ūdens]] plūsma atklātajā [[okeāns|okeānā]] vai [[jūra|jūrā]]. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

sentences: '''Leksēma''' ({{val|grc|λέξις}}) ir vārds ar visām tā formām un nozīmēm; vārds kā vārdnīcas vienība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/leks%C4%93ma|title=leksēma {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-02-12}}</ref>

sentences: '''Sutināšana''' ir [[pārtika]]s [[siltumapstrāde]]s veids, kurā to noteiktu laiku karsē 70—90°C temperatūrā ļoti niecīgā šķidruma daudzumā vai pārtikai ar lielu mitruma saturu, piemēram, sulīgiem [[augļi]]em un [[ogas|ogām]], vispār bez [[ūdens]] pievienošanas. Sutināšanai vajadzīgi piemēroti trauki — katli ar biezu dibenu un sieniņām, kas tajos nodrošina vienmērīgu temperatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=259 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dītrihs Andrejs Lēbers
|     vārds_orig = ''Dietrich André Loeber''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jurists, politologs, vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Augusts Lēbers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Dītrihs Andrejs Lēbers''' ({{val|de|Dietrich André Loeber}}; dzimis {{dat|1923|1|4}}, miris {{dat|2004|6|24}})<ref name="lat">{{LAT e|4|70}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[politologs]] un [[vēsturnieks]].

sentences: Par leņķa A '''tangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] ''a'' attiecību pret piekateti ''b''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences: '''"Cūkas driķos"''' arī '''"Cūkas griķos", "Bejas Cūkdriķis"''' ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb [[dancis]], kas [[Latvija|Latvijā]] pierakstīts [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Latvijā, [[Lietuva|Lietuvā]] un [[Igaunija|Igaunijā]] mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts [[Lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]].

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Walther Bothe
| attēls =Walther Bothe 1950s.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Orānienburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_gads =1957
| m_mēnesis=2
| m_diena=8
| m_vieta =[[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{DEU}}
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Humboltu universitāte]],
[[Gīsenes Universitāte]],
[[Heidelbergas universitāte]],
[[Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Berlīnes Humboltu universitāte]]
| zinātne =[[fizika]], [[matemātika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Makss Planks]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =1954. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Kovariācijas analīze''' (tulkojumā no angļu valodas [[ANCOVA]] — analysis of covariance[https://web.archive.org/web/20090306072044/http://www.statisticshell.com/ancova.pdf]) tiek lietota, lai izskaidrotu izmaiņas atkarīgā mainīgā lieluma vidējās vērtībās atkarībā no neatkarīgā mainīgā lieluma, atsevišķi nošķirot neattiecināmos mainīgos lielumus. Izmantojot šo analīzi iespējams izpētīt galvenos jeb primāros neatkarīgos mainīgos, konkrēti definējot uz pētāmo objektu neattiecināmo vai neattiecināmos mainīgos.
 [1, 517]
=== Kovariācijas analīzes mērķi ===
- palielināt pētījuma precizitāti, novēršot neattiecināmā mainīgā jeb kovariāta ietekmi uz atkarīgā mainīgā lieluma [[variācija|variāciju]]. Kovariāta koeficients sniedz priekšstatu par to cik liela ir ietekme uz atkarīgo mainīgo lielumu.

-	„koriģēt jeb pielāgot” pētījuma datus nepieciešamībai veikt to savstarpējo (piemēram, dati pa dažādām datu grupām) analīzi. [2, 487]

Šī metode ir piemērota, lai pētītu un modelētu sakarības, pie nosacījuma, ja sakarībās faktori ir, gan kvantitatīvās, gan atributīvās pazīmes. Kovariācijas analīze ir īpaša ar to, ka apvieno regresijas un korelācijas analīzi (kas paredzēta kvantitatīvo pazīmju sakarību pētīšanai) un dispersijas analīzi (kas paredzēta atributīvo pazīmju pētīšanai). Tā kā zinātniskajā pētniecībai nereti izdala trīs svarīgus mērķus: attēlot jeb aprakstīt pētāmā uzvedību, paredzēt pētāmā uzvedību un izskaidrot pētāmā uzvedību [3, 14], tad kovariācijas analīzi var izmantot, lai skaidrotu un iespējams paredzētu pētāmā uzvedību atkarībā no citiem ar pētāmo subjektu saistītiem faktoriem.

Pēc savas būtības kovariācijas analīze skaidro neatkarīgā (ietekmējošā) un atkarīgā mainīgā statistiskās sakarības, kur kā atsevišķs ietekmējošas faktors tiek ņemts vērā kovariāts. [4, 255]
Kovariāta ietekmi ir lietderīgi nošķirt jeb kontrolēt, lai iegūtie rezultāti sniegtu priekšstatu par pētīto problēmu.

Kā piemēru var minēt pētījumus, kur tiek veikti dažādas pārbaudes jeb pētījumi par:

-	Augstskolu mācību programmu ietekmi uz studentu sekmēm, ņemot vērā viņu intelekta koeficientu;

-	Patērētāju attieksmi pret noteiktu kompāniju preču zīmēm atkarībā no cenas, ņemot vērā patērētāja iepriekšējo pieredzi un zināšanas par konkrēto preču zīmi;

-	Ārstniecības produktu iedarbību uz pacienta veselība stāvokli, ņemot vērā viņu dzīvesveidu (piemēram, sportisks, laba imūnsistēma, regulāra profilakse);

-	Reklāmas auditorijas izvēli iegādāties reklamēto produktu, ņemot vērā viņu materiālo stāvokli un sociālo piederību kādai noteiktai etniskai grupai.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ziepjusaknes
| ģints = Saponaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Saponaria ocymoides 2 RF.jpg
| att_nosaukums = ''Saponaria ocymoides''
| att_izmērs =
| nosaukums =
| kategorijas = nē
}}'''Ziepjusaknes''' ({{val|la|Saponaria}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Eiropa]]s līdz [[Centrālāzija|Vidusāzijai]] un [[Pakistāna]]i, kā arī ziemeļrietumu [[Āfrika|Āfrikā]], taču sugas ir izplatījušās arī citur pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:6449-1|title=Saponaria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-27|language=en}}</ref>

sentences: '''Nacionālā identitāte''' jeb '''nacionālā pašapziņa''' ir personas identitātes sastāvdaļa, kas saistīta ar piederības sajūtu noteiktai [[Etniskā grupa|etniskajai grupai]] vai [[nācija]]i. Nacionālā identitāte nav identiska [[Tauta|tautības]] vai [[pilsonība]]s jēdzienam, lai gan tie var būt faktori, kas to spēcīgi ietekmē.

sentences: '''Jāņciems''' ir vēsturiska [[Rīgas pilsētas daļa]] tagadējās [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Šķirotava (Rīga)|Šķirotavas]] apkaimēs.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džūlija Vanga''' (dzimusi {{dat|1981|10|29}} [[Firstenberga/Hāfele|Firstenbergā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]] [[Vācija|Vācijā]]<ref>[http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ Intervija. Latvijas ekstrasense Džūlija Vanga atklāti par savām spējām, maģiju un citu pasauli] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160316070609/http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ |date={{dat|2016|03|16||bez}} }} Aiva Kanepone, žurnāls "Ieva" 2016. gada 10. janvārī</ref><ref>lapā [http://www.vokrug.tv/person/show/Dzhuliya_Vang/ Джулия Ванг] rakstīts, ka dzimusi [[Rīga|Rīgā]] (krieviski)</ref>) ir [[stilistika|stiliste]] un [[mode]]le no [[Latvija]]s, kļuva populāra kā [[gaišreģis|gaišreģe]] pēc uzvaras krievu [[televīzija]]s [[TNT (televīzijas kanāls)|TNT]] kanāla [[mistika]]s raidījuma "[[Ekstrasensu cīņas]]" 15. sezonā (2015).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= MŪSU EKSTRASENSE: Džūlija Vanga ekstrasensu cīņās |author= Sandris Vanzovičs |date= 2015. gada 11. augusts |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/izklaide/147629-musu-ekstrasense-dzulija-vanga-ekstrasensu-cinas.htm |language= latviski |accessdate= 2016. gada 19. martā}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C8H11NO3
|              molmasa = 169,18
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 216,5–218 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
[[Kategorija:Kultūra]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares]]

sentences: '''Vebstera—Senlagē metode''' ir metode, ar kuru aprēķina [[vēlēšanas|vēlēšanu]] rezultātus vairākās valstīs, ieskaitot [[Latvija|Latviju]], kurās ir proporcionālā vēlēšanu sistēma, vēlēšanās balsojot par partiju sarakstiem. Tāpat metodi izmanto arī [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]], [[Irāka|Irākā]], [[Kosova|Kosovā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī daļēji [[Vācija|Vācijā]] un [[Dānija|Dānijā]]. Metode nosaukta amerikāņu politiķa [[Denjels Vebsters|Denjela Vebstera]] un franču matemātiķa [[Andrē Senlagē]] vārdos.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Upurējot bandinieku
 | oriģinālnos = ''Pawn Sacrifice''
 |      attēls = UpurejotBandinieku.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Edvards Cviks]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* Edvards Cviks
* [[Geila Kaca]]
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
* [[Lilija Reiba]]
* [[Robina Veigerta]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gail Katz Productions]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
* ''[[Material Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|9|16|ASV|2015|9|25|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014|title=Pawn Sacrifice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2017|07|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170717160141/http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pawnsacrifice.htm|title=Pawn Sacrifice (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Upurējot bandinieku"''' ({{val|en|Pawn Sacrifice}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Tobijs Magvairs]], [[Pīters Sarsgārds]], [[Līvs Šreibers]], [[Maikls Stūlbargs]], [[Lilija Reiba]] un [[Robina Veigerta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences: '''28. septembris''' ir gada 271. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (272. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 94 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences:
s taksometrs ''[[Austin FX4]]'' (''kebs'')]]
'''Taksometrs''' (no {{val|fr|Taximètre}} — 'cenas skaitītājs') jeb sarunvalodā vienkārši '''taksis''' ir [[Sabiedriskais transports|sabiedriskais transportlīdzeklis]], ierasti automobilis, kas tiek izmantots pasažieru un kravu pārvadāšanai, apmaksājot braucienu pēc skaitītāja — taksometra — rādījuma.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Vīnes Galvenā stacija
| tips = stacija
| attēls = Wien_Hauptbahnhof,_2019_(01).jpg
| attēla_apraksts = Stacijas rietumu ieeja
| karte = Vīne#Austrija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā =
| atvērta = 2015
| slēgta =
| citi_nosaukumi =
| stacijas_tips =
| arhitekts =
| arhitekts2 =
| platformas = 12
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi = 20
| adrese = ''Favoritenstraße 51, Vienna, Austria''
| latd = 48.186667
| latNS = N
| longd = 16.38
| longEW = E
| tuvākās_stacijas =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
| Vilcienu veidi = ICE (Intercity Express), Railjet, Railjet Express, EuroCity, Nightjet, EuroNight, Regiojet, S-Bahn, citi nakts vilcieni
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus faginea|suga_lv=Raupjais ozols|binomial=Quercus faginea|attēls=Quercus faginea. Caxigu.jpg|attēls2=Quercus faginea 11.JPG}}
'''Raupjais ozols''' ({{val-la|Quercus faginea}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Ibērijas pussala|Ibērijas pussalā]], Ziemeļrietumu [[Āfrika|Āfrikā]]; suga aug galvenokārt [[Subtropu josla|subtropu joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:296128-1|title=Quercus faginea Lam. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-03|language=en}}</ref>

sentences:
'''Stereotipi par ebrejiem''' ir vispārināti [[Priekšstats|priekšstati]] par [[Ebreji|ebrejiem]], kas bieži vien ir kariķēti, aizspriedumaini un [[Antisemītisms|antisemītiski]].
 ārējās iezīmes]]
Karikatūrās [[Aškenazi|aškenazu]] ebreji parasti tiek attēloti ar lieliem deguniem un tumšām acīm ar nolaistiem plakstiņiem. Pārspīlētas vai groteskas ebreju sejas iezīmes bija galvenais [[Nacisms|nacistu]] un retāk arī [[padomju propaganda]]s elements. Priekšstats par lielo vai ērgļa "ebreju degunu" joprojām ir viena no izplatītākajām un raksturīgākajām pazīmēm, kas raksturo kādu kā ebreju.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Konstantīns Čerņenko
| vārds_orģ = ''Константин Устинович Черненко''
| attēls = Černěnko.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Konstantīns Čerņenko
| amats = [[PSKP CK ģenerālsekretārs]]
| term_sākums = {{dat|1984|02|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1985|03|10|N}}
| priekštecis = [[Jurijs Andropovs]]
| pēctecis = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1911|09|24}}|{{dat||9|11}}}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jeņisejas guberņa|td=Krievija}}
| mir_dati = {{mdv|1985|03|10|1911|09|24}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[PSKP]]
| dzīvesb = Faina Čerņenko <br />Anna Čerņenko
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts = Chernenko signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences:
" attēlotās sievietes seja.]]
'''Seja''' ir daļa no [[cilvēks|cilvēka]] [[galva]]s priekšpuses. Sejas robežas pa vertikāli ir no [[zods|zoda]] līdz [[mati|matu]] sākumam, bet pa horizontāli — no vienas [[auss]] līdz otrai. Seju veido [[piere]], [[uzacis]], [[acis]], [[deguns]], [[vaigi]], [[lūpas]] un [[zods]]. [[Vīrietis|Vīrieši]] var uz sejas uzaudzēt arī [[ūsas]] un/vai [[bārda|bārdu]]. Dažiem cilvēkiem ir arī [[vasaras raibumi]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences: '''Atkritumu pārstrāde''' ir otrreizējā izejvielu pārstrāde, kurā [[atkritumi|atkritumus]] izmanto, lai ražotu jaunus produktus, iegūtu enerģiju, samazinātu [[piesārņojums|piesārņojumu]]. Atkritumu pārstrādi veido vairāki posmi. Daudzās valstīs ir pieņemts [[atkritumu šķirošana|atkritumus šķirot]], lai tos efektīvāk un ātrāk varētu pārstrādāt. Vēl ir nepieciešams tos [[transports|transportēt]], uzglabāt un galu galā pārstrādāt vai iznīcināt. Dažādu atkritumu veidiem to pārstrādes process atšķiras. Ir daži ISO standarti, kas saistīti ar pārstrādi, piemēram, ISO 15270:2008 plastmasas atkritumiem un ISO 14001:2015 vides pārvaldības kontrolei pārstrādes praksē.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase=Liliopsida|suga_lv=Plūksnainais epipremns|suga=Epipremnum pinnatum|ģints_lv=Epipremni|ģints=Epipremnum|dzimta_lv=Kallu dzimta|dzimta=Araceae|rinda_lv=Cirveņu rinda|rinda=Alismatales|klase_lv=Viendīgļlapji|nodalījums_lv=Segsēkļi|nosaukums=Plūksnainais epipremns|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=Nobriedis plūksnainais epipremns savvaļā|att_izmērs=|attēls=Wild Epipremnum pinnatum (tibatib) - Misamis Oriental, Philippines 04.jpg|autors=|binomial=Epipremnum pinnatum|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Semjons Dežņovs
|     vārds_orig = ''Семён Дежнёв''
|         attēls = RU060 09.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dežņovam veltīta pastmarka
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1605
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Arhangeļskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1673
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, ceļotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ivans Dežņovs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Abakajada Suču, Kanteminka Arhipova
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Semjons Dežņovs''' ({{val|ru|Семён Иванович Дежнёв}}; dzimis {{dat|1605|03|07}}, miris {{dat|1673}}) bija [[krievi|krievu]] ceļotājs, jūrasbraucējs un [[Sibīrija]]s ziemeļu pirmatklājējs. Pirmais eiropiešu jūrasbraucējs, kurš atklājis [[Beringa šaurums|jūrasšaurumu]] starp [[Āzija|Āziju]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]].<ref>[http://www.gpavet.narod.ru/Names1/dejnev.htm ИМЕНА НА КАРТЕ АРКТИКИ. Дежнев Семен Иванович]</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Mašīntelpa''' jeb mašīnrūme ir [[kuģis|kuģa]] telpa, kurā izvietoti galvenie [[dzinējs|dzinēji]], palīgdzinēji, mašīntelpas cauruļvadi, katli, [[rezerves daļas]] un [[mašīna|mašīnu]] inventārs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Prževaļskis
|          vārds_orig = ''Никола́й Пржева́льский''
|              attēls = Nikolay Przhevalsky photoportrait and signature.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 1839. gada 12. aprīlis
|
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Smoļenskas guberņa|Kimborovas muiža}}
|           m_dat_alt = 1888. gada 1. novembris
|
|             m_vieta = [[Karakola]] (Prževaļska)
|             tautība = krievs
}}
'''Nikolajs Prževaļskis''' ({{val|ru|Никола́й Миха́йлович Пржева́льский}}; dzimis {{dat|1839|4|12}} [[Smoļenskas guberņa|Smoļenskas guberņā]], Kimborovas muižā, miris {{dat|1888|11|1}} [[Karakola|Karakolā]]) ir [[krievi|krievu]] [[ģeogrāfs]], ceļotājs un virsnieks. [[Centrālāzija]]s pētnieks, kurš bija pirmais, kas šķērsojis plašos Centrālās Āzijas tuksnešus.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sd
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Sudan Internet Society''
|sponsors              = ''Sudan Internet Society''
|domātais-pielietojums = ar [[Sudāna|Sudānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.isoc.sd/ www.isoc.sd]
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Atelektāze''' (arī '''atelektāzes sindroms''') ir [[Plaušas|plaušu]] audu stāvoklis, kad [[Plaušu alveolas|alveolas]] nesatur gaisu, tādēļ to sieniņas saplok.<ref name="Lis.etal2011"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Ostvalds
| vārds_orig = ''Wilhelm Ostwald''
| attēls = Wilhelm Ostwald.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1932
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Leipciga]], [[Veimāras Republika|Vācija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti = [[Pauls Valdens]]<br />[[Valters Nernsts]]
| sasniegumi = Ostvalda atšķaidīšanas likums, Ostvalda process, [[Mols|mola]] jēdziens
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] ([[1909]])
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences:
{{Jūras infokaste
|         jūra = Tirēnu jūra
|       attēls = Karte Tyrrhenisches Meer.jpg
|   attēls_izm = 300
 |vietaskarte  = Vidusjūra#Itālija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 12 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
|       okeāns = Atlantijas okeāns
|      platība = 214 000
|       garums = ~760
|      platums = ~500
|  Max_dziļums = 3785
|      valstis = {{ubl|{{FRA}}|{{ITA}}}}
|     pilsētas = {{ubl|[[Neapole]]|[[Palermo]]|[[Salerno]]|[[Kaljāri]]|[[Bastiā]]|([[Livorno]])}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Kiribati]]
[[Kategorija:Kiribati]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Marmot-edit1.jpg
|  att_nosaukums = [[Dzeltenvēdera murkšķis]] (''Marmota flaviventris'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Marmota
|       ģints_lv = Murkšķi
|        ģints_r = Murkšķis
|       binomial = Marmota <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu ģints''' (''Marmota'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas pieder [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtai]] (''Xerinae''). Murkšķu [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ir 14 [[suga]]s, kas iedalās divās apakšģintīs: ''Marmota'' un ''Petromarmota''.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.</ref>

sentences: '''Akuzatīvs''' ({{val|grc|αἰτιατική}}, {{val|la|casus accusativus}}) ir vārda [[locījums]], kas paskaidro priekšmetu vai personu. Akuzatīvs atbild uz jautājumu ''ko?''.

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Cēsīs]]
[[Kategorija:Cēsis]]
[[Kategorija:Skolas Cēsu novadā]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''SpaceX''
| native_name      = ''Space Exploration Technologies Corp.''
| logo             = SpaceX-Logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = SpaceX Headquarters, Hawthorne, CA.jpg
| image_size       = 300px
| image_caption    = ''SpaceX'' galvenais birojs [[Hotorna|Hotornā]]
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|2002|5|6|N|bez}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=California Business Search (C2414622 - Space Exploration Technologies Corp) |url=https://businesssearch.sos.ca.gov/CBS/SearchResults?SearchType=CORP&SearchCriteria=space+exploration&SearchSubType=Keyword |publisher=California Secretary of State |accessdate=March 1, 2017 |archive-date={{dat|2017|03|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170312201217/https://businesssearch.sos.ca.gov/CBS/SearchResults?SearchType=CORP&SearchCriteria=space+exploration&SearchSubType=Keyword }}</ref>
| founder          = [[Īlons Masks]]
| defunct          =
| location_city    = [[Hotorna]], [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = Aptuveni 7000<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://twitter.com/jeff_foust/status/931087032830582784|title=Shotwell: I was the 7th employee at SpaceX. We’re up to about 7,000 now. #NewSpaceEurope|first=Jeff|last=Foust|publisher=}}</ref> <small>(2017. gads)</small>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.spacex.com}}
| footnotes        = <ref name=bw20111201>{{tīmekļa atsauce |title=Gwynne Shotwell: Executive Profile & Biography |url=https://www.bloomberg.com/research/stocks/private/person.asp?personId=39083380&privcapId=7702894 |publisher=Bloomberg |accessdate=March 1, 2017 }}</ref><ref name=lat20130607>{{tīmekļa atsauce |author=W.J. Hennigan |title=How I Made It: SpaceX exec Gwynne Shotwell |url=http://articles.latimes.com/2013/jun/07/business/la-fi-himi-spacex-20130609 |accessdate=March 1, 2017 |publisher=Los Angeles Times |date=2013-06-07 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=SpaceX NASA CRS-6 PressKit Site |url=http://www.nasa.gov/sites/default/files/files/SpaceX_NASA_CRS-6_PressKit-2.pdf |date=April 12, 2015 |accessdate=April 13, 2015}}</ref>
| intl             =
}}
'''''Space Exploration Technologies Corp.''''' (darbojas ar zīmolu '''''SpaceX''''') ir privāts [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmisko aparātu ražošanas un kosmosa transporta pakalpojumu uzņēmums. Galvenais birojs atrodas [[Hotorna|Hotornā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]. 2002. gadā to dibināja [[Īlons Masks]] ar mērķi samazināt kosmosa transporta izmaksas un veicināt [[Marsa kolonizācija|Marsa kolonizāciju]].<ref name="NYT-20160927">{{tīmekļa atsauce |author=Kenneth Chang |title=Elon Musk’s Plan: Get Humans to Mars, and Beyond |url=https://www.nytimes.com/2016/09/28/science/elon-musk-spacex-mars-exploration.html |date=September 27, 2016 |publisher=The New York Times |accessdate=September 27, 2016 }}</ref> Kopš tā laika uzņēmums ir izstrādājis ''[[Falcon (raķete)|Falcon]]'' nesējraķešu saimi un ''[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]'' kosmosa kuģus, kas pašlaik nogādā kravas Zemes orbītā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #000000
| nos        = ''FCI Tallinna''
| logo       =
| pilns      = ''FC Infonet Tallinna''
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib        = 2002
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = ''Infonet Lasnamäe Stadium''
| ietilp     = 500
| prez       = {{flaga|EST}} Andrejs Leškins
| tren       = {{flaga|EST}} Vjatšeslavs Smirnovs
| līga       = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez        = 2017.
| poz        = 4. vieta
|
| pattern_la1=_white_stripes2|pattern_b1=_adidaslibero|pattern_ra1=_white_stripes2|
  leftarm1=000000|body1=000000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=000000|
 | kit_alt2      =
 | pattern_la2   =
 | pattern_b2    =_black_nzfc_shoulders
 | pattern_ra2   =
 | pattern_sh2   =_black border
 | pattern_so2   =
 | leftarm2      = FFFFFF
 | body2         = FFFFFF
 | rightarm2     = FFFFFF
 | shorts2       = FFFFFF
 | socks2        = FFFFFF
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aljē
| official_name           = ''Allier''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           = Moulins - Perspective3.JPG
| imagesize               =
| image_caption           = Departamenta centrs Mulēna
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason comte fr Clermont (Bourbon).svg
| shield_size             = 75px
| anthem                  =
| capital                 = [[Mulēna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 03 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Aljē atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Overņa-Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 7340
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 342729
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.allier.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Aljē''' ({{val-fr|Allier}}) ir [[Francijas departamenti|departaments]] [[Francija]]s centrālajā daļā, [[Overņa-Rona-Alpi|Overņas-Ronas-Alpu]] reģionā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti [[franču revolūcija]]s laikā 1790. gada 4. martā. Departamenta nosaukums ir cēlies no caur departamentu plūstošās [[Aljē]] upes nosaukuma. Lielākās pilsētas ir [[Monlisona]], [[Višī]] un [[Mulīna]] (departamenta administratīvais centrs).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Kompfners
|          vārds_orig = Rudolf Kompfner
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1977
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 3
|             m_vieta = [[Stanforda|Stanfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austrija]], [[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība = [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes austrietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rūdolfs Kompfners''' (''Rudolf Kompfner''; dzimis {{dat|1909|05|16}}, miris {{dat|1977|12|03}}) bija austriešu [[arhitekts]], vēlāk fiziķis un inženieris. Pazīstams kā [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs. Strādājis par arhitektu līdz [[1941]]. gadam, interesējies par [[fizika|fiziku]] un [[elektronika|elektroniku]]. [[II pasaules karš|Kara]] laikā piedalījies slepenā [[mikroviļņi|mikroviļņu]] lampu izstrādes projektā [[Birmingema]]s Universitātē. [[1943]]. gadā ieteicis neparastu mikroviļņu ģenerēšanas principu bez tolaik pierastajiem [[svārstību kontūrs|kontūriem]] un [[dobumrezonators|rezonatoriem]], pamatojoties uz [[elektrons|elektronu]] kūļa un līdzās pa spirāli skrejoša [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētiskā viļņa]] mijiedarbību.<ref>J. Sedovs. Aizraujoši par elektroniku. Rīga, "Zinātne", 1985.</ref> [[1951]]. gadā viņam piešķirts fizikas doktora grāds [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. [[1973]]. gadā saņēmis [[IEEE]] (Elektrības un elektronikas inženieru institūta) Goda medaļu, bet 1974. gadā - Nacionālo Zinātnes medaļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus hemionus kulan.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus kulan
| pasuga_lv =Turkmēnijas kulāns
| binomial = Equus hemionus kulan
}}

sentences:
[[Kategorija:Datoru aritmētika]]
[[Kategorija:Informācija|Mervieniba]]
[[Kategorija:Mērvienības]]

sentences: '''Grothusi''' ({{val-de|von Grotthuß}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai Skotijai jābūt neatkarīgai valstij?" <br />(''Should Scotland be an independent country?'')
|par = 1 617 989
|par% = 44.7
|pret = 2 001 926
|pret% = 55.3
|atbalsts = 1
|derīgas = 3 619 915
|derīgo% = 99.91
|nederīgas = 3429
|nederīgo% = 0.09
|kopā = 3 623 344
|aktivitāte% = 84.59
|vajadzīgā_aktivitāte = 50
|elektorāts = 4 283 392
|avots = {{url|http://www.bbc.com/news/uk-scotland-29270441}}
}}

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences: '''24. marts''' ir gada 83. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (84. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 282 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arhibalds fon Keizerlings
|         attēls = admiralis Arhibalds Keizerlings.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|         m_gads = 1951
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Rietumvācija|VFR]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Marina Konstantinova, Olga Diņina, Edīte Līca
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]]
|  dienesta_laiks = 1898. — 1918.
1919. augusts — 1931. septembris
|          valsts =
|       struktūra = kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = [[Pēterburga]]s Jūras kadetu korpuss (1901)
[[Liepāja]]s zemūdeņu kursi (1907-1908)
|     apbalvojumi = Sv. Staņislava ordenis (II un III šķiras), Sv. Annas ordenis (III šķiras), Sv. Vladimira ordenis (IV šķiras),[[Igaunijas Brīvības krusts]] (I šķiras, 3. pakāpes), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (II šķira)
|      cits_darbs =
}}}}
 un Arhibalds Keizerlings]]

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences:
[[File:The races of man, figure 18 (IA deniofmanoutlinraces00rich).png|thumb|Mongoloīdiem raksturīgais acs izskats]]
'''Mongoloīdā''' jeb '''Āzijas—Amerikas rase''' ir viena no trim lielajām [[cilvēki|cilvēku]] [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]]. Tā ir izplatīta [[Austrumāzija|Austrumāzijā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Arktika|Arktikā]], daļā [[Amerika]]s, Klusā okeāna salās un daļā [[Dienvidāzija]]s.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Rhynchospora|autors=|ģints_lv=Baltmeldri|ģints=Rhynchospora|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Rhynchospora malasica mikurigy09.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=<i>Rhynchospora malasica</i>|sinonīmi=}}'''Baltmeldri''' ({{val-la|Rhynchospora}}) ir kosmopolītiskas izplatības [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints, kurā ietilpst apmēram 400 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=261491|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-09-01}}</ref>

sentences: '''29. augusts''' ir gada 241. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (242. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 124 dienas.

sentences: '''19. decembris''' ir gada 353. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (354. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 12 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lisiņa
|attēls=Lisiņa1.jpg
|paraksts=Lisiņa pie [[Barkavas ozolu audze]]s
|garums=18
|kritums=
|baseins=166,4
|gada_notece=
|izteka=[[Lisiņš]]
|ieteka=[[Meirānu kanāls]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Dirīte]]
| iztekas_augstums  = 103,3
| ietekas_augstums  =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sari Baldaufa
|     vārds_orig = ''Sari Baldauf''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Kotka]], {{FIN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FIN}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = uzņēmēja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Sari Marita Baldaufa''' (''Sari Maritta Baldauf'', dzimusi {{dat|1955|8|10}}) ir [[Somija]]s uzņēmēja. Kopš 2020. gada viņa ir uzņēmuma ''[[Nokia]]'' padomes priekšsēdētāja.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ve
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Centro Nacional de Tecnologias de Informacion''
|sponsors              = ''Centro Nacional de Tecnologias de Informacion''
|domātais-pielietojums = Ar [[Venecuēla|Venecuēlu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Venecuēlā
|ierobežojumi          = Reģistrācija notiek tikai trešajā līmenī
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ve/ www.nic.ve]
}}

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pasaule
|               kartes_attēls =World map.png
|             kartes_paraksts = Pasaules karte - Zemes virsmas karte
|                 platība_km2 = 149 000 000
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits =  8 miljardi
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|                     IKP_PPP = 70,650 triljoni [[USD]]
|                IKP_PPP_gads = 2010
|                         HDI = 0,753
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
}}
'''Pasaule''' ir termins, kas ietver [[Zeme]]s uztveri no [[cilvēks|cilvēka]] skatu punkta. Vārds "pasaule" bieži tiek lietots, lai visplašākajā iespējamā nozīmē apvienotu un apzīmētu cilvēka [[pieredze|pieredzi]] un [[vēsture|vēsturi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Cita nozīme|veikalu ķēdi Latvijā|Prisma (kosmisko projektu)|Prisma (kosmiskais projekts)}}
{{Tirdzniecības ķēdes infokaste
| nosaukums            = Prisma
| logo                 =
| sauklis              = ''Hyvä mutta halpa''
(Labi, bet lēti)
| tirdzniecības veids  = mazumtirdzniecība
| valsts               = {{FIN}}
| darbojas             = {{flag|Somija}} (83 veikali)
{{flag|Igaunija}} (14 veikali)<ref name="Prisma veikali Igaunijā">[https://www.prismamarket.ee/blog/page/company Prismamarket.ee Par uzņēmumu]</ref>
| īpašnieks            = ''[[S-ryhmä]]''
| vadība               =
| darbinieku skaits    =
| darbību uzsāka       = 1972. gadā
| veikalu formāti      = [[hipermārketi]]
| apgrozījums          = 3,6 miljardi [[Euro|eiro]] (2020)
| mājas_lapa           = {{URL|www.prisma.lv}}
}}
'''''Prisma''''' ir [[Somija]]s kooperatīva ''[[S-ryhmä]]'' ("S grupa") pārtikas un nepārtikas preču [[mazumtirdzniecība]]s veikalu ķēde. Papildus pārtikas precēm veikala sortimentā ir plašs apģērbu, sporta, grāmatu, rotaļlietu, izklaides un mājas preču klāsts. ''Prisma'' ir Somijas otra lielākā mazumtirdzniecības ķēde pēc apgrozījuma. ''Prisma'' galvenais konkurents Somijā ir grupas ''[[Kesko]]'' veikalu ķēde ''K-Citymarket''.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex acetosella|suga_lv=Mazā skābene|suga=Rumex acetosella|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=250px|attēls=Ahosuolaheinä (Rumex acetosella).jpg|autors=L.}}'''Mazā skābene''' ({{val|la|Rumex acetosella}}) ir mainīga izskata [[Zeme|pasaulē]] plaši sastopama [[Skābenes|skābeņu]] suga, kā ietvaros nodala zemākus taksonus (pasugas, varietātes). Bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — dārzos un [[Tīrums|tīrumos]] kā nezāle, kā arī atmatās, pļavās, sausos mežos un krūmājos, bieži arī [[Kāpa|kāpās]] un smiltājos, nezālienēs ar skraju veģetācijas segumu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-acetosella-l/|title=mazā skābene - Rumex acetosella L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-21}}</ref>

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Bubo bubo winter 1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Bubo
|      ģints_lv = Ūpji
|    suga = Bubo bubo
|   suga_lv = Ūpis
|      binomial = Bubo bubo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| izplatība=

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lapsiņa]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences: '''Seleikīdu impērija''' ({{val-el|Αυτοκρατορία των Σελευκιδών}}, ''Autokratoría ton Seleukidón'') bija [[senie maķedonieši|maķedoniešu]] [[hellēnisms|hellēnisma]] valsts, kuru no 312. gada p.m.ē. līdz 63. gadam p.m.ē. pārvaldīja Seleikīdu dinastijas valdnieki. Šīs dinastijas dibinātājs bija [[Seleiks I Nikators]], kas bija viens no [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] vadošajiem ģenerāļiem.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamot pectiné Stuckenia pectinata dans "Les Baillons" à Enquin-sur-Baillons 03.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton pectinatus|suga=Potamogeton pectinatus|suga_lv=Ķemmveida glīvene|autors=L.|sinonīmi=Stuckenia pectinata}}'''Ķemmveida glīvene''' ({{val|la|Potamogeton pectinatus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Tā ir kosmopolītiskas izplatības suga, kas sastopama visu kontinentu [[saldūdens]] tilpēs un [[sājūdens]] jūrās, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Ziemeļeiropā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], tā sastopama galvenokārt iesāļos jūras piekrastes ūdeņos, taču arī ezeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-pectinatus-l/|title=ķemmveida glīvene - Potamogeton pectinatus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-08}}</ref>

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences: '''Maza biju, neredzēju''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: '''Laulības pārkāpšana''' ir brīvprātīgs [[dzimumakts]] starp [[Laulība|laulātu]] personu un personu, kas nav viņa sieva vai vīrs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{slikts tulkojums}}

sentences: '''Rubulis''' (arī '''Rubuls''', '''Rubuļs''') ir latgaliešu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Taras pakalns
| native_name    =  Teamhair/Cnoc na Teamhrach/Hill of Tara
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Lia_Fáil_-_spud_murphy.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Likteņa akmens
| map            =
| map_type       = Īrija#Eiropa
| map_relief  = jā
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 53.5775 | latNS  = N
| longd = 6.611944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Īrija|Mītas grāfiste}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[neolīts]] - [[dzelzs laikmets]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| embedded    =
| notes          =
}}

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilis Kārlis Lauskis
|     vārds_orig =
|         attēls = Lauskis Vilis.PNG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Sinoles pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ogres rajons|Krape|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|   nodarbošanās = [[skolotājs]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Vilis Kārlis Lauskis''' bija latviešu skolotājs, [[Bulduru Dārzkopības vidusskola]]s direktors (1940-1941). Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stefans Molinjē
 | vārds_orig              = ''Stefan Molyneux''
 | attēls                  = Stefan Molyneux 2014-02-10.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Molinjē 2014. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1966|9|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Atlona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs un ''[[YouTube]]'' satura veidotājs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stefans Basils Molinjē''' ({{val|en|Stefan Basil Molyneux}}; dzimis 1966. gada 24. septembrī, Atlonā, [[Īrija|Īrijā]]) ir [[kanādieši|kanādiešu]] izcelsmes [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs un ''[[YouTube]]'' satura veidotājs. Molinjē savos video parasti runā par [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]], politiku, [[daudzkulturālisms|daudzkulturālismu]], [[Libertisms|libertārismu]], antifeminismu,<ref name="Goo">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/aug/09/james-damore-google-memo-youtube-interviews|title=Fired Google memo writer gives first big interviews to rightwing YouTubers|work=[[The Guardian]]|access-date=August 26, 2017|date=August 9, 2017|last=Levin|first=Sam}}</ref> un ģimenes attiecībām.

sentences: '''Sabiedrības slānis''', arī '''sociālā šķira''' vai '''strats''', ir [[socioloģija|socioloģijā]] izmantots termins, ar kuru apzīmē [[sociāla grupa|sociālu grupu]] ar vienotu [[sociālais statuss|sociālo statusu]], kas veidojās [[sabiedrības noslāņošanās]] rezultātā, tas ir, veidojas ar kādām noteiktām, kopējām pazīmēm un īpašībām. Sabiedrības slāņi pastāv pēc dažādām pazīmēm, piemēram, pēc ietekmes un varas, pēc turīguma un bagātības, pēc profesijas, amata.

sentences: {{Commonscat|22nd century BC|22. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
[[File:Ephesians 2,12 - Greek atheos.jpg|thumb|Grieķu {{lang|grc|αθεοι}} (''atheoi'') uz 3. gadsimta [[papiruss|papirusa]]  ]]
'''Ateisms''' ({{val-el|a}} — 'bez'; {{val-el|theos}} — 'dievs') ir uzskatu sistēma, kuras pārstāvji vai nu noliedz [[Dieva esamība|dievību esamību]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=The Cambridge Dictionary of Philosophy |edition=(2nd edition) |year=1999 |editor=Robert Audi |quote=the view that there are no gods. A widely used sense denotes merely not believing in God and is consistent with agnosticism. A stricter sense denotes a belief that there is no God... |first=Louis P |last=Pojman}}</ref>, vai arī nepiekrīt [[teisms|teismam]].<ref name="britannica">{{Enciklopēdijas atsauce |first=Kai |last=Nielsen |encyclopedia=[[Encyclopædia Britannica]] |title=Atheism |url=http://www.britannica.com/eb/article-9109479/atheism |accessdate=2007-04-28}} "Atheism, in general, the critique and denial of metaphysical beliefs in God or spiritual beings... a more adequate characterization of atheism consists in the more complex claim that to be an atheist is to be someone who rejects belief in God for [reasons that depend] on how God is being conceived."</ref> Visvairāk to tomēr saista ar neticību dievību esamībai. Daudzi ateisti ir skeptiski noskaņoti arī pret jebkādām [[pārdabiska parādība|pārdabiskām parādībām]], apgalvojot, ka tam trūkst lietisku pierādījumu.

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Bartolomejs
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts]]
|nāves datums=[[1. gadsimts]]
|piemiņas diena=[[24. augusts]] (rietumos), [[11. jūnijs]] (austrumos)
|godā=[[kristietība]], [[islāms]]
|attēls=Sant Bertolomeu.jpg
|attēla izmērs=250px
|attēla nosaukums=Svētais Bartolomejs XV gadsimta spāņu gleznā
|dzimšanas vieta=
[[Jūdeja]]
(mūsdienās {{ISR}}?)
|nāves vieta=
[[Armēnija (reģions)|Armēnija]],
(mūsdienās {{TUR}})
|nosaukums=Apustulis un moceklis
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[nazis]], [[āda]]
|aizbildnis=[[Armēnija]], [[grāmatsējēji]], [[miesnieks|miesnieki]], [[Malta]], [[miecētājs|miecētāji]], [[kurpnieks|kurpnieki]], [[neiroloģija|neiroloģiskās slimības]]
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .is
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Internet Iceland ltd.'' (''ISNIC'')
|sponsors              = ''Internet Iceland ltd.'' (''ISNIC'')
|domātais-pielietojums = Ar [[Īslande|Īslandi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Īslandē
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [http://www.isnic.is/domain/rules.php Domēna noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.isnic.is/domain/dispute.php Board of Appeals]
|mājas-lapa            = [http://www.isnic.is/ www.isnic.is]
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Saske Učiha
| image =
| series = "[[Naruto]]"
| first = Manga: 1. nodaļa
 Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Noriaki Sugijama (japāņu)
 Yuri Lowenthal (angļu)
| gender = vīrietis
| data21 = 23. jūlijs
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = AB
| data23 = 1. daļa: 12–13 gadi
 2. daļa: 16–17 gadi
| data24 = 1. daļa: 150,8-153,2 cm
 2. daļa: 168 cm
 Tukšais periods: 182 cm
| lbl23 = Vecums
| lbl24 = Augums
| data25 = 1. daļa: 42,2-43,5 kg
 2. daļa: 52,2 kg
| lbl25 = Svars
| spouse = [[Sakura Haruno]]
| family = Fugaku Učiha (tēvs)
 Mikoto Učiha (māte)
 Itači Učiha (brālis)
| children = Sarada Učiha (meita)
| lbl5 = Klans
| data5 = Učihas klans
| lbl31 = Komandas
| data31 = Komanda Nr.7 (ar Naruto un Sakuru)
 "Taka" (ar Suigecu, Karin un Džugo)
 "Skaņu četrinieks"
| lbl32 = Spējas
| data32 = Šaringans
 Uguns stihija: Uguns lode
 Čidori
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]
(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]])
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts =
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{noformējums|piemēram, sadaļa par īpašībām}}
{{cita nozīme|ģeometrisku ķermeni|celtnēm|piramīdas}}
{{citas nozīmes|ģeometrisku ķermeni|piramīda (nozīmju atdalīšana)|piramīda}}

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Switzerland|Šveices biatlonisti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators =
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents =
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts II Zauerbērs no Ķelnes
|     vārds_orig = Albert Suerbeer
|         attēls = Archbishopric of Riga.svg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Arhibīskapa Alberta attēls uz viņa zīmoga (pēc 1247). Redzams, ka viņam pakļautas četras baznīcas provinces un trīs tautas - [[prūši]], [[lībieši|līvi]] (''livo'') un [[igauņi]] (''estoni'').
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ķelne]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1273
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Livonija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Alberts II Zauerbērs no Ķelnes''' ({{val|de|Albert Suerbeer}}, {{val|la|Adalbertus Westphalus (Saurbier)}}, miris [[1273. gads|1273. gadā]]), pazīstams arī kā '''Alberts Suerbērs''', bija pirmais [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskaps]] (1253—1273). Viņš bija pārliecināts [[Romas pāvests|pāvesta]] varas piekritējs un centās panākt visa [[Baltijas jūra]]s austrumkrasta nonākšanu Svētā Krēsla pakļautībā. Taču viņa mēģinājumi cieta neveiksmi un par galveno noteicēju Baltijas jūras austrumu krastā kļuva [[Vācu ordenis]], kas uzsāka cīņu ar Rīgas arhibīskapiem vairāku gadsimtu garumā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terebratella sanguinea.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Terebratella sanguinea}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Terebratulida
| kārta_lv =Terebratulīdi
| dzimta =Terebratellidae
| ģints =Terebratella
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Kalcitonīns''' ir peptīdhormons, ko sekretē [[vairogdziedzeris|vairogdziedzera]] parafolikulārās jeb C šūnas, un tas samazina [[kalcijs|kalcija]] līmeni asinīs. Kalcitonīns ir atrodams gan [[zivis|zivīm]], gan [[rāpuļi]]em, gan [[putni]]em, gan [[zīdītāji]]em. Tā nozīme cilvēka ķermenī nav līdz galam izprasta, jo kalcitonīna trūkums vai pārprodukcija neveicina nevienu saslimšanu. Kalcitonīnam ir lielākoties pretēja darbība [[parathormons|parathormonam]], kas ir galvenais kalcija regulators cilvēkam.<ref>Boron WF, Boulpaep EL (2004). "Endocrine system chapter". ''Medical Physiology: A Cellular And Molecular Approach''. Elsevier/Saunders. {{ISBN|1-4160-2328-3}}.</ref> Kalcitonīns samazina kalcija uzsūkšanos no zarnu trakta, samazina [[osteoklasts|osteoklastu]] aktivitāti kaulos, samazina kalcija reabsorbciju [[nefrons|nieru kanāliņos]], tādējādi veicinot kalcija izvadi ar [[urīns|urīnu]].<ref>Rhoades, Rodney (2009). ''Medical Physiology: Principles for Clinical Medicine''. Philadelphia: Lippincott Williams & Wilkins.{{ISBN|978-0-7817-6852-8}}.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences: '''Aktīvi''' ir termins [[grāmatvedība|grāmatvedībā]], kas raksturo ekonomiskos līdzekļus. Aktīvi ir resursi, kurus [[uzņēmums]] ieguvis savā īpašumā iepriekšējas darbības rezultātā un kurus uzņēmumam ir iespējams izmantot nākotnē, lai turpinātu ekonomisko darbību. Aktīvi iekļauj, piemēram, uzņēmuma inventāru, ēkas un zemes gabalus, aizdevumus citiem uzņēmumiem, nepabeigto un gatavo ražojumu krājumus un rezerves, skaidras naudas uzkrājumus utt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          =Bristol.zoo.livfruitbat.arp.jpg
| att_nosaukums   = Livingstona augļēdājsikspārnis [[Bristoles zoodārzs|Bristoles zoodārzā]]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| virsklase       =
| virsklase_lv    =
| infraklase      =
| infraklase_lv   =
| virskārta       =
| virskārta_lv    =
| kārta           = Chiroptera
| kārta_lv        = Sikspārņi
| apakškārta      = Megachiroptera
| apakškārta_lv   = Dižsikspārņi
| infrakārta      =
| infrakārta_lv   =
| virsdzimta      =
| virsdzimta_lv   =
| dzimta          = Pteropodidae
| dzimta_lv       = Augļēdājsikspārņi
| apakšdzimta     = Pteropodinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints           = Pteropus
| ģints_lv        =
| suga            = Pteropus
| suga_lv         = Livingstona augļēdājsikspārnis
| binomial        = Pteropus livingstonii, <small>([[Džons Edvards Grejs|Gray]]), 1866)</small>
| izplatība       =
| kategorijas = nē
| sinonīmi=
* ''Pteropus livingstonei''
}}
'''Livingstona augļēdājsikspārnis''' jeb '''Livingstona augļsikspārnis''' (''Pteropus livingstonii'') ir apdraudēta<ref name="Sarkanā Grāmata"/> [[augļēdājsikspārņu dzimta]]s<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=631635 Integrated Taxonomic Information System]</ref> [[suga]], kas dzīvo [[Komoras|Komoru]] salās [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rinoceront en Sud Àdrica, 2008 KARIEGA.JPG
| att_nosaukums = [[Baltais degunradzis]] ''Ceratotherium simum''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Rhinocerotidae
| dzimta_lv =Degunradži
| binomial= <small>([[Džons Edvards Grejs|Gray]], 1820)</small>
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žans Tirels
|          vārds_orig = ''Jean Thurel''
|              attēls = Jean Thurel 1788 (1804), par Antoine Vestier.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Žans Tirels, Turēnas pulka fuzilieris 89 gadu vecumā. Viņa trīs ''[[Divu zobenu medaljons|Médaillon Des Deux Épées]]'' ordeņi un viņa Goda leģiona ordenis ir redzamas šajā [[Antuāna Vestjē]] 1788. gada portretā, kas tika pārveidots 1804. gadā, iekļaujot Goda leģiona ordeni
|             dz_gads = 1698
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Francijas Karaliste]],[[Burgundija]],[[Orēna]], tagad {{FRA}}
|              m_gads = 1807
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Francijas Pirmā impērija]],[[Endra un Luāra]], [[Tūra]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[ierindnieks]]
|      dienesta_laiks =  1716. gada 17. septembris – 1792. gada 29. janvāris
|              valsts =  [[Francijas Karaliste]]
 [[Francijas Konstitucionālā monarhija]]
 [[Francijas Pirmā republika]]
 [[Francijas Pirmā impērija]]
|           struktūra =
|             vienība = Turēnas pulks
|        nodarbošanās = [[karavīrs|militārpersona]]
|           komandēja =
|              kaujas = [[Polijas mantojuma karš]]
[[Karš par Austrijas mantojumu]]
[[Septiņgadu karš]]
[[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš]]
|         apbalvojumi =  Divu zobenu medaljons (3)
 [[Goda Leģiona ordenis]]
|           izglītība =
|          cits_darbs =
|         kategorijas = jā
}}
'''Žans Tirels''' ({{val|fr|Jean Thurel}}; dzimis {{dat|1698|9|6}}; miris {{dat|1807|3|10}})<ref>https://www.leonore.archives-nationales.culture.gouv.fr/ui/?ACTION=CHERCHER&FIELD_1=COTE&VALUE_1=LH%252F2605%252F2</ref> bija Francijas armijas karavīrs [[fuzilieris]] un simtgadnieks ar ārkārtīgi ilgu militāro karjeru, kas ilga vairāk nekā 75 gadus [[Turēnas pulks|Turēnas pulkā]]. Tirels, dzimis [[Luijs XIV|Luija XIV]] valdīšanas laikā un miris [[Napoleons Bonaparts|Napoleona I]] valdīšanas laikā, dzīvoja trīs dažādos gadsimtos. Tirelu pazina ar palamu "Eiropas vecākais karavīrs".

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Jugla
| attēls            = Jugla pie ietekas Juglas ezerā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Jugla pie ietekas Juglas ezerā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Lielā Jugla]], [[Mazā Jugla]]
| ieteka            = [[Ķīšezers]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=24 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=00 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Rīga]])
| garums            = 5,5
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 13
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 1722,7
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Piķurga]]
}}
'''Jugla''', saukta arī '''Meldrupe''', '''Berģupe''', ir [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] un [[Mazā Jugla|Mazās Juglas]] sateces upe (šajā posmā saukta arī '''Berģupe''', 2,5 km gara, ietek Juglas ezerā pie [[Sudrabsaliņa]]s) un [[Juglas ezers|Juglas ezera]] notece uz [[Ķīšezers|Ķīšezeru]] (3 km gara). Notece uz Ķīšezeru 1970. g. tika iztaisnota un pie Vidzemes šosejas izbūvētas slūžas iesāļo Ķīšezera ūdeņu pretplūsmas aizturēšanai. Juglai labajā pusē pievienojas [[Gaujas—Daugavas ūdensceļš]], kas savieno Juglu ar [[Lielais Baltezers|Lielo]] un [[Mazais Baltezers|Mazo Baltezeru]] un [[Gauja|Gauju]]. Berģupes posmā ir notece uz [[Mašēnu ezers|Mašēnu ezeru]].

sentences: '''HD 147513 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 147513]], kura atrodas 12,87 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,939 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,591 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,2577. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma ļoti nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Sibīrija]]s ziemai.

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Valguma iela|Valguma iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Valguma iela
|attēls           = Riga Valguma iela 06.2010.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Valguma iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
[[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]], [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 595 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   = 3.Spīķeru iela
 Lielā Grāvju iela
 Grāvju iela
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]], [[Bruģis|betona bruģis]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       = Trolejbusi, kas kursē uz 2. trolejbusu parku
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Dzīvnieku labklājība]]

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Ventspils (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ventspils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Ventspilis. Livonijos ordino pilis, 1290 m. 2006-09-22.jpg
| imagesize =
| image_caption = Livonijas ordeņa pils
| image_flag = Flag of Ventspils.svg
| flag_link = Ventspils karogs
| image_shield = LVA Ventspils COA.svg
| shield_link = Ventspils ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Ventspils.svg
| blank_emblem_type  = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 23
| lats = 26
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 34
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1378]]. gada
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{plainlist|
* {{val|liv|Vǟnta}}
* {{val|sv|Windo}}
* {{val|de|Windau}}
* {{val|ru|Виндава}}
* {{val|pl|Windawa}}
}}
| government_type =
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Jānis Vītoliņš (politiķis)|Jānis Vītoliņš]] ({{nobr|[[Latvijai un Ventspilij]]}})
| area_total_km2 = 55.4
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ventspils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 6
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-36(01-21)
| website = {{URL|http://www.ventspils.lv}}
| footnotes =
}}
'''Ventspils''' ({{izrunā|'væntspils}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ventasbalss.lv/zinas/sabiedriba/25436-ka-pareizi-jaizruna-ventspils-nosaukums|title=Kā pareizi jāizrunā Ventspils nosaukums?|website=www.ventasbalss.lv|access-date=2022-05-20}}</ref>) ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], liela [[Baltijas jūra]]s [[osta]]s pilsēta. Tās nosaukums cēlies no [[Venta]]s upes, kas plūst cauri pilsētai. Ar gandrīz 33 tūkstošiem iedzīvotāju (2022) Ventspils ir sestā lielākā pilsēta valstī. Ventspils ir nozīmīga ar savu neaizsalstošo [[Ventspils osta|ostu]], galvenais pilsētas ieņēmumu avots pēdējās desmitgadēs bijis tranzīts, kas pēc [[Latvijas neatkarības atgūšana]]s ļāva pilsētai attīstīties, taču samazinās pēdējos gados.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es redzēju gaismu
 | oriģinālnos = ''I Saw the Light''
 |      attēls = I Saw The Light.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Marks Ābrahams]]
 |  producents =
* [[Ārons L Gilberts]]
* [[Brets Ratners]]
* [[Dž. Marks Rosvels]]
* Marks Ābrahams
 |   scenārijs = Marks Ābrahams
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Čerija Džounsa]]
* [[Medija Hesona]]
* [[Vrena Šmita]]
 |      mūzika = [[Ārons Zigmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Bron Studios]]''
* ''[[CW Media Finance]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|3|25|ASV|}}
 |      ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015|title=I Saw the Light|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2018|11|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181107020338/http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isawthelight.htm|title=I Saw the Light (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es redzēju gaismu"''' ({{val|en|I Saw the Light}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Marks Ābrahams]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Elizabete Olsena]], [[Bredlijs Vitfords]], [[Čerija Džounsa]], [[Medija Hesona]] un [[Vrena Šmita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāla
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Waal
| attēls            = 2008-09 Nijmegen waal.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāla pie Neimegena
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Reina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bovenmervede]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 84
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 1 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Fauna pēc reģiona]]
[[Kategorija:Okeāni]]
[[Kategorija:Jūras]]

sentences: . Tajā analizēta 25 ievērojamāko ASV ziņu avotu informācija par Occupy Walls Street kustību 2011. gada oktobra pirmajā nedēļā.]]

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Luiziāna
Louisiana
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Batonrūža]]
| pilsēta = [[Ņūorleāna]]
| iestāšanās = [[1812]]. gada [[30. aprīlis]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = LA US-LA
| mājaslapa = [http://www.louisiana.gov www.louisiana.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 4 661 468
| iedzīvotājiV = 25
| iedzblīvums = 41,3
| iedzblīvumsV = 23
| ieņēmumi = 35 523
| ieņēmumiV = 48
| rase = baltie - 64%
melnie - 30%
| reliģija = [[protestanti]] - 47%
[[katoļi]] - 47%
| platība = 135 382
| platībaV = 31
| garums = 610
| platums = 231
| ūdens = 16
| augstums = Driskila kalns, 163
| Vaugstums = 30
| Zaugstums = -2
}}'''Luiziāna''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Dienvidu reģionā. Luiziānas [[galvaspilsēta]] ir [[Batonrūža]].

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences: '''Austrumu''' (arī '''Komunistiskais''' vai '''Sociālistiskais''', vai '''Padomju''') '''bloks''' bija [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laika termins, kuru izmantoja rietumvalstīs, lai apzīmētu [[PSRS]] militāri un politiski kontrolētās Austrumeiropas valstis kurās no 1944. līdz 1949. gadam izveidoja padomju stila režīmi, kas iekšpolitikā un ārpolitikā bija atkarīgi no PSRS. Jau 1948. gadā ideoloģisku domstarpību dēļ Austrumu bloku pameta Dienvidslāvija, bet sākot ar 1960. gadu arī Albānija. Austrumu bloks sabruka 1989. gada rudenī, kad krita padomju atbalstītie režīmi Austrumeiropā, un sākās pāreja uz kapitālismu un demokrātiju.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences: '''Ainava''' ir redzeslokā esošo Zemes virsmas (vai cita debess ķermeņa virsmas) elementu kopums. Ainava iekļauj redzeslokā esošos un saredzamos Zemes virsmas [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskos]] elementus, [[flora]]s un [[fauna]]s elementus, antropogēnos elementus, kurus radījis [[cilvēks]]. Ainava ietver arī redzamos [[klimats|klimatiskos]] apstākļus un apgaismojuma apstākļus. Laika gaitā notiekošas ainavas pārmaiņas sauc par [[Ekoloģiskā sukcesija|sukcesiju]].

sentences: [[Esperanto]] valodā ir īpašs [[Braila raksts|Braila]] alfabēts. Kopš 1920. gada tiek izdots esperanto braila žurnāls ''Aŭroro'', bet kopš 1904. gada cits žurnāls ''Esperanta Ligilo''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Leitas kalni
|attēls                 = Leithagebirge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Leitas kalni pie [[Eizenštate]]s
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.875556 | latNS  = N
| longd = 16.475556 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 35
|platums                = 5-7
|kalns                  = [[Zonnenbergs]]
|augstums               = 484
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Himna
|title         = Zvaigžņotais karogs
|image         = The Star-Spangled Banner.JPG
|caption       = Senākās zināmais saglabājies himnas vārdu un nošu iespiedums (1814. gads)
|country       = {{ASV}}
|composer      = [[Džons Stefords Smits]]
|music_date    = ap 1773. gadu
|author        = [[Frānsiss Skots Kijs]]
|lyrics_date   = 1814. gads
|adopted       = 1931. gada 3. martā
|until         =
|sound         = Star Spangled Banner instrumental.ogg
|sound_title   = „Zvaigžņotā karoga” instrumentālā versija vienam pantam
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists
| attēls                   = Beverly Hills Cop.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Mārtins Brests]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         = [[Daniels Petrijs jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Liza Eilbahere]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''
* ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|12|1|Losandželosas pirmizrāde|1984|12|5|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518083543/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|316,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop.htm|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 2]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists''' ({{val|en|Beverly Hills Cop}}) ir 1984. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Mārtins Brests]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Džons Eštons]], [[Liza Eilbahere]] un [[Ronijs Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|12|1||bez}} Losandželosā. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 1987. gada filma "[[Beverlihilsas policists 2]]" un 1994. gada filma "[[Beverlihilsas policists 3]]".

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{noformējums}}
'''Finanšu svira''' ({{val|en|leverage}}) ir [[Kapitāls|kapitāla]] ieguldījumu [[Vērtspapīrs|vērtspapīros]] ar fiksētu ienākumu ([[obligācija]]s, privileģētās [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]]) un ieguldījumu vērtspapīros ar nefiksētu ienākumu (parastās akcijas) attiecība. Svira ir viens no galvenajiem [[Uzņēmums|uzņēmuma]] [[Finanses|finansiālā]] stāvokļa rādītājiem.

sentences: '''3. februāris''' ir gada 34. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 331 diena (332 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Audupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vecdaugava (atteka)|Vecdaugava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 1,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Audupe''' ir [[Daugava]]s labā krasta starpteka [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecdaugava (atteka)|Vecdaugavu]] ar [[Daugava]]s galveno gultni. Tajā ierīkota zvejas [[osta]]. Audupes dienvidu krastā izvietojusies [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] apkaime, ziemeļu — [[Mangaļsala]].

sentences: '''Gruzīnu raksts''' ir [[gruzīnu valoda]]s, kā arī dažu mazskaitlīgāku ([[mengrelu valoda|mengrelu]], [[lazu valoda|lazu]], [[svanu valoda|svanu]]) valodu pierakstam lietots fonogrāfisks raksts.

sentences: '''Harkivas metropolitēns''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Харківський метрополітен, Харківське метро'') ir [[Harkiva|Harkivas]] [[metro]] transporta sistēma. Tai ir trīs aktīvas līnijas, kuru ekspluatācijas garums 2018. gadā bija aptuveni 38,1 km. Pilsētas centrā ir 30 stacijas un trīs metro pārsēšanās mezgli.

sentences: '''Artikuls''' ({{val|la|articulus}}, cēlies no ''artus'' — 'savienojums') [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[palīgvārds]], kas tiek izmantots kopā ar [[lietvārds|lietvārdu]]. Ar artikula palīdzību tiek izteiktas dažādas [[gramatiskā kategorija|gramatiskās kategorijas]] — noteiktība, nenoteiktība, dzimte, locījums, skaitlis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ambona
 | official_name            = ''Kota Ambon''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Ambon City of Music.jpg
| photo1b      = Patung Pattimura.jpg
| photo2a      = Teluk Ambon.jpg
| photo3a      = Ambon Stad2.jpg
| photo3b      = Jembatan Merah Putih Kota Ambon.jpg
| photo4a      = Bandara Pattimura.jpg
| photo4b      = Gong Perdamaian Dunia Ambon.jpg
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = City Flag of Ambon.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Ambon.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Moluku]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1575
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 359.45
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 347288
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IEST]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 42 | lats =  | latNS = S
 | longd = 128 | longm = 10 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.ambon.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences: '''Izovirsma''' ({{val|en|Isosurface}}) ir 3D virsmas attēlojums punktiem ar vienādām vērtībām 3D datu izplatīšanu, kā arī 3D analogs [[izolīnija]]<nowiki/>i. Izovirsma var tikt izmantota, lai pārstāvētu, piemēram, visus [[:en:Voxel|VoXels]] attēlā ar konkrētā [[:en:Colocalization|CoLocalization]] līmeni. Šie punkti savienojoties veido 3D virsmu. Var gadīties, ka virsma ir sadalīta dažādās, slēgtās, nesaistītās daļās: tie kļūst par objektiem, kurus nevar analizēt atsevišķi.

sentences: {{commonscat|Painters by country|Gleznotāji pēc valsts}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Janka Kupala
|     vārds_orig    = ''Янка Купала''
|         attēls    = Yanka Kupala.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1882
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = Vjazinka, [[Minskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Maladzječnas rajons]], [[Minskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 28
|        m_vieta    = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un publicists
|rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda]]
|        periods    = 1903—1940
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[neoromantisms]], [[simbolisms]], [[socreālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Izabella I
| vārds_orģ           = ''Isabella I''
| attēls              = IsabellaofCastile03.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =

| amats               = Kastīlijas un Leonas karaliene
| term_sākums         = {{dat|1474|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| amats2              = Aragonas, Maļorkas, Neapoles un Valensijas karaliene konsorte
| term_sākums2        = {{dat|1479|1|20|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| dzim_dati           = {{dat|1451|4|22}}
| dzim_vieta          = Madrigala de las Altastorresa (''Madrigal de las Altas Torres''), [[Kastīlija un Leona]]
([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1504|11|26|1451|4|22}}
| mir_vieta           = [[Medina del Kampo]], [[Kastīlija un Leona]]
([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| apglabāts           = [[Granadas karaliskā kapela]], [[Granada]], [[Andalūzija]], {{ESP}}
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Trastamaru dinastija]]
| tēvs                = [[Huans II]]
| māte                = [[Portugāles Izabella]]
| dzīvesb             = [[Aragonas Ferdinands II|Ferdinands II]]
| bērni               = 7 bērni, to skaitā [[Aragonas Izabella]], [[Aragonas Huans]], [[Huana Trakā]], [[Aragonas Marija]], [[Aragonas Katrīna]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Isabella I of Castile Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Izabella I''' ({{val|es|Isabel I, Ysabel}}; dzimusi {{dat|1451|4|22}}, mirusi {{dat|1504|11|26}}) bija [[Kastīlijas karaliste|Kastīlijas un Leonas]] karaliene.

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomašs Žebrovskis
|     vārds_orig = ''Tomasz Żebrowski''
|         attēls = Tomasz Żebrowski.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1714
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Navahrudaka]]s apkaime, [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1758
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, astronoms, arhitekts, matemātiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Personvārds''' ir [[Antroponīmija|antroponīms]], ko lieto kādas [[persona]]s apzīmēšanai. To veido viens vai vairāki vārdi, kam parasti seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Citās kultūrās tiek lietotas atšķirīgas personvārdu veidošanas sistēmas, kas var neiekļaut uzvārdu, bet var ietvert [[tēvvārds|tēvvārdu]], krustvecāku vārdus vai citas personvārda sastāvdaļas. Citvalodu personvārdus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to [[izruna]]i oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2017. gada 6. Jūnijs |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences: '''Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām''' ir 1966. gadā pieņemtais un 1976. gadā spēkā stājies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] līgums. Tā izpildi uzrauga Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja, izskatot un komentējot dalībvalstu ziņojumus un sastādot vispārīga rakstura piezīmes. Uz 2015. gada maiju paktam ir 164 dalībvalstis; vēl 5 valstis to parakstīja, bet pagaidām nekļuva par dalībvalstīm. Paktam ir 2008. gadā pieņemtais fakultatīvais protokols, kas stājās spēkā 2013. g.; tas paredz komitejai tiesības izskatīt sūdzības par pakta pārkāpumiem pret protokola dalībvalstīm (2015. g. maijā tādas ir 20).

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Bēmsteres polderis
 |      native_name = ''Droogmakerij de Beemster''
 |       other_name =
 |            image = Inlaatsluis_nabij_Zuiddijk_14_-_Beemster_-_20335089_-_RCE.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.55  | latNS  = N
 | longd = 4.916667| longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Ziemeļholande|Pirmerenda}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = starp 1609. un 1612. gadu
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Droogmakerij de Beemster (Bēmsteres polderis)
   | designation1_date = 1999
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = i, ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/899 899]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name =
   | designation1_free2value =
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Pavāru atsegums
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 56.687804
| gar_d            = 22.132972
|        atrašanās = {{vieta|Latvija}} [[Kuldīgas novads|Skrundas pagasts]], [[Saldus novads|Zirņu pagasts]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|C]]3, [[Famenas stāvs|Famena]], [[Ketleru svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}
'''Pavāru atsegums''' jeb '''Pavāru atsegumi''' ir [[Nogulumieži|nogulumu]] [[atsegums]] [[Cieceres ieleja|Cieceres ielejā]], [[Pieventas līdzenums|Pieventas līdzenumā]], [[Kursas zemiene|Kursas zemienē]]. Dabas veidojumu komplekss ir nozīmīgs, pirmkārt, kā unikālu [[Paleontoloģija|paleontoloģisko]] atradumu vieta un atsegumi, kas satur nozīmīgas [[Sedimentoloģija|sedimentoloģiskas]] liecības, kā arī vieta, kur atrodas vērtīgi [[Biotops|biotopi]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/pavaru-atsegumi|title=Pavāru atsegumi|access-date=06.02.2022|date=14.11.2020}}</ref>

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .li
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SWITCH Teleinformatics Services''
|sponsors              = ''Hochschule Liechtenstein''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lihtenšteina|Lihtenšteinu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Lihtenšteinā; tiek izmantots arī citiem mērķiem
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [https://nic.switch.ch/reg/ocView.action;jsessionid=70AAEB6FEEE49DAF0E37EEBC73D0AF13?res=EF6GW2JBPVTG67DLNIQXU234MN6SC33JNQQGI7L6 Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.switch.ch/id/ www.switch.ch]
}}

sentences: {{Commonscat|Violinists by country|Vijolnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Paulīne Kļaviņa
|     vārds_orig =
|         attēls = Паулине Клявиня,.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1918
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Oberosts]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzejniece, sabiedriska darbiniece
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera 2
| attēls                   = Pink_Panther_2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pink Panther 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Haralds Zvarts]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Neustaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Žans Reno]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Aišvarija Raja]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džūlija Vonga]]
| studija                  = ''[[Roberts Saimonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|2|6}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkpanther2.htm | title=The Pink Panther 2 (2009) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2023-07-22}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Rozā pantera]]" (2006)
| nākamā                   =
| imdb                     = 0838232
}}
'''"Rozā pantera 2"''' ({{val|en|The Pink Panther 2}}) ir 2009. gada ASV detektīvkomēdijas filma. Filmas režisors ir [[Haralds Zvarts]] un tas ir turpinājums 2006. gada filmai "[[Rozā pantera]]", kas uzņemta, balstoties uz populāra komēdijseriāla sižetu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Logans
| attēls = Logan 2017 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Logan''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Boids Holbruks]]
* [[Stīvens Meršants]]
* [[Ričards E. Grants]]
* [[Dafne Kīna]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|2|17|Berlīnes pirmizrāde|2017|3|3|ASV|2009|7|26|Latvija}}
| ilgums = 137 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url= http://www.bbfc.co.uk/releases/logan-2017-0|title= Logan|publisher= [[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= June 27, 2018|archive-date= {{dat|2017|02|24||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20170224052641/http://www.bbfc.co.uk/releases/logan-2017-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|97 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2017.htm |title= Logan (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|619 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[Vilknadzis (filma)|Vilknadzis]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Logans"''' ({{val|en|Logan}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Šis ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]" un 2013. gada filmai "[[Vilknadzis (filma)|Vilknadzis]]".

sentences: '''Relatīvs virziens''' ir [[virziens]], kurš pastāv un ir izsakāms salīdzinājumā ar cilvēka ķermeņa novietojumu. Visbiežāk lietotie relatīvie virzieni ir šādi: uz augšu, uz leju, pa kreisi, pa labi, uz priekšu un atpakaļ. [[Absolūts virziens|Absolūtie virzieni]] ne vienmēr atbilst relatīvajiem virzieniem.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Starr-131217-2835-Eragrostis cilianensis-seeding habit-Honokanaia-Kahoolawe (24601784523).jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Eragrostis|ģints_lv=Eragrostes|suga=Eragrostis cilianensis|suga_lv=Lielvārpu eragroste|binomial=Eragrostis cilianensis|sinonīmi=Eragrostis megastachya <i>(Koeler) Link</i>|autors=All.}}'''Lielvārpu eragroste''' ({{val|la|Eragrostis cilianensis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Savvaļā tās dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču mūsdienās ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]], kur dažāda lieluma grupas aug smiltājos, ceļmalās un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/eragrostis-minor-host/|title=mazā eragroste - Eragrostis minor Host - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-03}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Kanādas ģenrālgubernatoru|viņa tēvu, Lielbritānijas premjerministru|Edvards Smits-Stenlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Frederiks Stenlijs
| vārds_orģ           = ''Frederick Stanley''
| attēls              = Lord Stanley of Preston.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 6. [[Kanāda]]s ģenerālgubernators
| term_sākums         = {{dat|1888|6|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1893|9|18|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1841|1|15}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1908|6|14|1841|1|15}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| apglabāts           =
| tautība             = Brits
| partija             = [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Lord Stanley Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Frederiks Artūrs Stenlijs''' ({{val|en|Frederick Arthur Stanley, 16th Earl of Derby}}; {{dat|1841|1|15|N}} — {{dat|1908|6|14|N}}), līdz 1886. gadam pazīstams kā '''Frederiks Stenlijs''' (''Frederick Stanley'') un laikā no 1886. līdz 1893. gadam kā '''Prestonas Lords Stenlijs''' (''Lord Stanley of Preston''), bija britu [[politiķis]], pārstāvēja [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partiju]]. Viņš bija koloniju Valsts sekretārs un laikā no 1888. līdz 1893. gadam bija [[Kanāda]]s ģenerālgubernators. Lords Stenlijs vislabāk pazīstams kā [[Stenlija kauss|Stenlija kausa]] ieviesējs. Šo balvu sākotnēji tika paredzēts pasniegt Kanādas amatieru hokeja čempioniem, pašlaik tas tiek pasniegts [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] katras sezonas čempioniem, pats kauss viņam izmaksājis nedaudz mazāk kā 50 dolārus.<ref>[http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v# Nedēļa sporta vēsturē. Lords Stenlijs un viņa kauss] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304174111/http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, sportaavize.lv</ref> Viņš bija [[brīvmūrnieks]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Makalu
| Nosaukums2       = मकालु<br />马卡鲁峰, ''Mǎkǎlǔ Fēng''
| Photo            = Makalu.jpg
| Augstums         = 8485
| karte            = Nepāla#Ķīna<!-- Tibeta (Ķīna) -->
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 53 |lats= 21 |latNS= N
| longd= 87 |longm= 05 |longs= 19 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
{{Valsts infokaste
 |        vietējais_nosaukums = Kaukāza emirāts
 |           karoga_nosaukums =
|              karoga_attēls = Flag of the Islamic Jamaat of Ichkeria.svg
 |               valsts_himna =
 |       neatkarības_iegūšana = Pasludināta
 |        neatkarības_piezīme = 2007. gada 27. oktobrī
 |       neatkarības_notikums =
 |         neatkarības_datums =
 |              kartes_attēls = Caucasian Emirate2.PNG
 |motto                       =
 |             valsts_valodas = [[Čečenu valoda|čečenu]]; [[Arābu valoda|arābu]]
 |              galvaspilsēta = [[Groznija|Džohara]]
 |             valsts_iekārta = [[Emirāts]]
 |       valsts_galvas_tituls = [[Emīrs]]
 |               valsts_galva = [[Dokka Umarovs]]
}}

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Tukša kategorija}}
{{Dzēšanai izvirzītās lapas}}

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences: '''Aizmetnis''' Vikipēdijā ir nepilnīgs raksts, kurā trūkst kādas neapstrīdami svarīgas informācijas par tēmu. Aizmetņus apzīmē ar speciālām [[:Kategorija:Aizmetņu veidnes|aizmetņu veidnēm]]. Parasti aizmetņa statusu piešķir rakstiem, kurā ir tikai daži teikumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācija pret Leriju Flintu
| operators =
| attēls = People vs larry flynt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Milošs Formans]]
| producents = * [[Olivers Stouns]]
* Džaneta Janga
* Maikls Hausmans
| scenārijs = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karaševskis
| aktieri = * [[Vudijs Harelsons]]
* [[Kortnija Lava]]
* [[Edvards Nortons]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The People vs. Larry Flynt''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Phoenix Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|10|13}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācija pret Leriju Flintu"''' ({{Val|en|The People vs. Larry Flynt}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vudijs Harelsons]], [[Kortnija Lava]] un [[Edvards Nortons]].

sentences:
.]]
'''Sausums''' ir ilgs [[laiks|laika]] posms bez [[nokrišņi]]em. Parasti sausuma laikā ir ļoti augsta [[gaiss|gaisa]] [[temperatūra]] un zems gaisa mitrums, kas samazina mitruma daudzumu augsnē, samazinot vai iznīkstot ražai.

sentences: '''NURBS''' ir matemātisks modelis, kas lielākoties tiek lietots datorgrafikā, lai radītu un attēlotu līknes vai izliektas virsmas.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Viļņas skolas slaktiņš
| attēls            = Kurjer Poznanski 1925-5-8.jpg
| attēla_apraksts   = Preses izgriezums no avīzes "Kurjer Poznański", 1925. gada 8. maijs, Polija, ar informāciju par slaktiņu
| vieta             = {{vieta|Polija|Viļņa}} (tagad {{Lietuva}})
| koordinātas       = {{coord|54|41|19.2|N|25|16|10.7|E|display=inline,title|region:LT_type:event}}
| datums            = {{dat|1925|05|06|N|bez}}
| laiks             = 11.00 no rīta
| laika_josla       =
| veids             = [[Apšaude skolā]]
| bojā_gājušie      = 5 (ieskaitot uzbrucējus)
| ievainotie        = apm. 10
| izraisītājs       = Staņislavs Lavrinovičs, Janušs Obrapaļskis
| ieroči            = [[revolveris]], [[rokasgranāta]], [[Bumba (ierocis)]]
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Viļņas skolas slaktiņš''' bija [[apšaude skolā]], kas notika 1925. gada 6. maijā [[Joahims Lelevels|Joahima Lelevela]] vidusskolā [[Viļņa|Viļņā]], [[Polija|Polijā]]. Noslēguma eksāmenu laikā aptuveni 11.00 no rīta vismaz divi 8. klases skolnieki Staņislavs Lavrinovičs un Janušs Obrapaļskis uzbruka eksaminētāju komisijai ar [[revolveris|revolveriem]] un [[rokas granāta|rokas granātām]], nogalinot vismaz vienu skolotāju, vairākus skolasbiedrus un paši sevi.<ref>[http://anno.onb.ac.at/cgi-content/anno?apm=0&aid=nfp&datum=19250507&seite=1&zoom=2 Revolverschüsse und Bombenwürfe gegen Lehrer], ''[[Neue Freie Presse]]'' (1925. gada 7. maijs). Atjaunots: {{dat|2011|10|31}}. {{de ikona}}</ref><ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=FA0A16FF3B5B12738DDDAE0894DD405B858EF1D3 Bomb Kills Three Boy Raiders Who Shoot Up Vilna School], ''[[The New York Times]]'' (1925. gada 7. maijs). Atjaunots: {{dat|2011|10|31}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons|Rozzupes]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kalnu aukas
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Emīlija Brontē|Eliss Bells]]
|  orig nosaukums = ''Wuthering Heights''
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1847. gada decembris
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
"'''Kalnu aukas'''" ({{val-en|Wuthering Heights}}) ir angļu rakstnieces [[Emīlija Brontē|Emīlijas Brontē]] romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eliss Bells.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Tambijevs''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Durbes pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1734
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, teologs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Frīdrihs Pēteris Blūmentāls, māte - Johanna Margareta, dzimusi Īkene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Margareta Mihelsone no [[Rīga]]s
2. Šarlote Hibnere no [[Jelgava]]s
3. Doroteja Kīce no [[Piltene]]s
|          bērni = no Dorotejas Kīces - [[Heinrihs Blūmentāls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pulss''' ({{val-la|pulsus}} - 'sitiens', 'grūdiens') ir periodiskas [[Asinsvadi|asinsvadu]] apjoma svārstības, saistītas ar [[sirds]] saraušanos, kuras nosaka asinspiepildīšanas dinamika un [[Asinsspiediens|spiediens]] tajos viena [[Sirds cikls|sirds cikla]] gaitā. Pulsu var izmērīt, iztaustot ([[Palpācija|izpalpējot]]) visas taustāmās [[artērija]]s ('''arteriālais pulss'''). Ar speciālo izmeklēšanas metožu palīdzību var būt noskaidrots '''venozais pulss''' (parasti uz [[Jūga vēna|jūga vēnām]]), taču veselām personām ar sevišķu [[Fizioloģija|fizioloģisko]] stāvokli un dažu [[Patoloģija|patoloģisko]] formu gadījumos var būt noskaidrots arī '''arteriolārais pulss'''.<ref name="Pokrovsky1996"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apustulis
| attēls                   = Apostleposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Apostle''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Djuvals]]
| producents               =
* [[Stīvens Brauns]]
* [[Robs Kārliners]]
* Roberts Djuvals
| scenārija autors         = Roberts Djuvals
| galvenajās lomās         =
* Roberts Djuvals
* [[Farra Foseta]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Džons Bīslijs]]
* [[Džūna Kārtere Keša]]
* [[Miranda Ričardsone]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Butcher's Run Films]]''
| izplatītājs              = ''[[October Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|12|17|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997|title=The Apostle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513164817/https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]19,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apostle.htm|title=The Apostle|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Apustulis''' ({{val|en|The Apostle}}) ir 1997. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Djuvals]]. Citas lomas filmā atveido [[Farra Foseta]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Džons Bīslijs]], [[Džūna Kārtere Keša]] un [[Miranda Ričardsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|17||bez}}. Djuvals tika nominēts [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i nominācijā "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Jūrmala|Ielas Jūrmalā}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences: {{Commons category|Handball players from Denmark|Dānijas handbolisti}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomē de las Kasass
|     vārds_orig = ''Bartolomé de las Casas''
|         attēls = Fray Bartolomé de las Casas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marko Polo 16. gadsimta gravīrā
|     dz_dat_alt = [[1484]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Seviļa]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1566
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Madride]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Spānija|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Bartolome de las Casas - signature - 1559.JPG
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomē de las Kasass''' ({{val|es|Bartolomé de las Casas}}, dzimis 1484. gadā [[Seviļa|Seviļā]], miris {{dat|1566|7|18||bez}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] garīdznieks,  [[dominikāņi|dominikāņu]] mūks, pirmais [[Čjapasa]]s [[arhibīskaps]], viens no pirmajiem [[indiāņi|indiāņu]] tiesību aizstāvjiem. Izdevis arī darbus par [[Jaunā Pasaule|Jaunās Pasaules]] apgūšanas vēsturi.

sentences:
{{Commonscat|Printmakers from Germany}}
[[Kategorija:Grafiķi]]
[[Kategorija:Vācijas mākslinieki|Grafikzi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fēlikss Vrēdens
|     vārds_orig = ''Феликс Романович Вреден''
|         attēls = Феликс Романович Вреден (1841-1878).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}/{{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1878
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķīmiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Edmunds Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Reinzeme-Pfalca
| native_name             = ''Rheinland-Pfalz''
| other_name              =
| settlement_type         = federālā zeme
| image_skyline           = 080110 kroev mosel.JPG
| imagesize               =
| image_caption           = Reinzemes-Pfalcas ainava- [[Mozele]]
| image_flag              = Flag of Rhineland-Palatinate.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Coat of arms of Rhineland-Palatinate.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Mainca]]
| largest_city            =
| official_language       = vācu
| spoken_language         =
| image_map               = Germany Laender Rheinland-Pfalz.png
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Vācija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 19847.39
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3990278
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.rlp.de/}}
| footnotes               =
}}
'''Reinzeme-Pfalca''' ({{val-de|Rheinland-Pfalz}}) ir viena no sešpadsmit [[Vācija]]s [[Vācijas federālās zemes|federālajām zemēm]], atrodas valsts rietumos. Robežojas ar [[Francija|Franciju]], [[Luksemburga|Luksemburgu]], [[Belģija|Beļģiju]], kā arī [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]], [[Hesene]]s, [[Bādene-Virtemberga|Bādenes-Virtembergas]] un [[Zāra (zeme)|Zāras]] federālajām zemēm.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džims Torps
 |          vārds_orig = ''Jim Thorpe''
 |              attēls = Jim Thorpe football.png
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Jakobušs Franciskuss "Džims" Torps
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1888|5|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Oklahoma|Preiga}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1953|3|28|1888|5|28}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Lomita}}
 |             tautība = Amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = {{ubl|[[Amerikāņu futbols]]|[[Vieglatlētika]]|[[Beisbols]]}}
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |             drafts2 =
 |            dr_gads2 =
 |            dr_līga2 =
 |             dr_kom2 =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |            kl_sez 1 =
 |             klubs 1 =
 |            kl_sez 2 =
 |             klubs 2 =
 |            kl_sez 3 =
 |             klubs 3 =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
<!------ Karjeras statistika2 ------>
 |     karj stat2 līga =
 |        karj stat2 1 =
 |   karj stat2 1_dati =
 |        karj stat2 2 =
 |   karj stat2 2_dati =
 |        karj stat2 3 =
 |   karj stat2 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 =
 |          tr_klubs 1 =
 |      tr_klubs_sez 2 =
 |          tr_klubs 2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |                 PR1 =
 |               PR1_d =
 |                 PR2 =
 |               PR2_d =
 |                 PR3 =
 |               PR3_d =
 |                 PR4 =
 |               PR4_d =
 |                 PR5 =
 |               PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Jakobušs Franciskuss "Džims" Torps''' ({{val|en|Jacobus Franciscus "Jim" Thorpe}}; dzimis {{dat|1888|5|28}} [[Preiga|Preigā]], [[Oklahoma|Oklahomas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|1953|3|28}} [[Lomita|Lomitā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija amerikāņu sportists. Ir ticis atzīts par vienu no daudzpusīgākajiem mūsdienu sportistiem. Viņš izcīnīja divas zelta medaļas [[1912. gada vasaras olimpiskās spēles|1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]] Stokholmā desmitcīņā un pieccīņā. Vēl viņš spēlēja amerikāņu futbolu koledžu un profesionāļā līmenī. 1913. gadā viņam atņēma izcīnītās Olimpiskās medaļas pēc tam, kad atklājās, ka viņš divas sezonas spēlēja pusprofesionālā beisbola komandā. Pēc Dž. Torpa nāves 1982. gada [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|SOK]] viņu atzina par olimpisko čempionu.

sentences: '''Maģistrs''' ir [[akadēmiskais grāds]], ko maģistrānts iegūst pēc maģistra studiju programmas pabeigšanas.

sentences:
kuģa "[[Virsaitis]]" hidrolokatoru uzņemts [[kuģa vraks]] Igaunijas ūdeņos]]
'''Hidrolokators''' ({{val|grc|ὕδωρ}}, ''húdōr'' — ‘ūdens’; {{val|la|locātiō}} — ‘novietojums’) jeb '''sonors''' ({{val|la|sonōrus}} — ‘skanīgs’) ir ierīce, kura zem ūdens ar hidrolokācijas metodi — ar [[akustika|akustiskajiem]] viļņiem un [[Ultraskaņa|ultraskaņu]] — var atrast priekšmetus un to noteikt to atrašanās vietu, mērot [[Laiks|laiku]], kas paiet, kamēr no objekta atstarotā skaņa nonāk atpakaļ līdz ierīcei. To izmanto dažādiem nolūkiem — [[zivis|zivju]] bara atrašanā, zemūdens šķēršļu atrašanā, pretinieku [[zemūdene|zemūdeņu]] meklēšanā, [[Okeāna dibens|jūras dibena]] kartēšanā. Vēl hidrolokatoru dēvē par '''sonāru'''. Šis nosaukums ir radies kā [[akronīms]] no angļu vārdu salikuma ''SOund Navigation And Ranging'' (SONAR).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   =  The Tenenbaums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Royal Tenenbaums''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Daniels Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|10|5|Ņujorkas filmu festivāls|2001|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/royal-tenenbaums-2001|title=The Royal Tenenbaums|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=royaltenenbaums.htm|title=The Royal Tenenbaums (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karaliskie Tenenbaumi"''' ({{val|en|The Royal Tenenbaums}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Daniels Glovers]], [[Džīns Hekmens]], [[Andželika Hjūstone]], [[Bills Marijs]], [[Bens Stillers]], [[Lūks Vilsons]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|5||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''Jāņa dziesma''' ir populārāko [[Jāņi|Jāņu]] [[Dainas|tautasdziesmu]] virkne [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā. Vēlāk dziesmu vija saukta arī par '''Līgo dziesmām''' vai '''Jāņu dziesmām'''.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Kolumbainas vidusskolas slaktiņš
| attēls            = Evacuating Columbine.jpg
| attēla_apraksts   = Personāls un skolēni evakuācijas laikā
| vieta             = {{vieta|ASV|Kolorādo|Kolumbaina}}
| koordinātas       = {{infobox mapframe |coord={{coord|39|36|12|N|105|04|29|W}} |frame-width=250 |zoom=15}}
| datums            = {{dat|1999|4|20|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       = [[Mountain Time Zone|MDT]]
| veids             = [[Apšaude skolā]]
| bojā_gājušie      = 15 (ieskaitot uzbrucējus)
| ievainotie        = 24 (21 no šaujamieročiem)
| izraisītājs       = Ēriks Hariss un Dilans Klebolds
| ieroči            = Intratec TEC-DC9 pousautomātiskā pistole
Hi-Point karabīne
Savage 67H šautene
Stevens 311D divstobru bise
45 cauruļbumbas
10 molotova kokteiļi
vairāki naži (netika izmantoti)
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''22. oktobris''' ir gada 295. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (296. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 70 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dmitrijs Petrovs
|     vārds_orig = ''Дмитрий Петров''
|         attēls = Dmitry Petrov 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PSR|Novomoskovska|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =  [[tulks]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name             = PocketBook International
|logo             = [[File:PB NewLogo.jpg|200px|PB NewLogo]]
|type             = Slēgta akciju sabiedrība
|industry         =
| products        = Grāmatdatoru, kuru pamatā ir e-tintes tehnoloģija, multivides grāmatdatoru un operētājsistēmas ''[[Android]]'' planšetdatoru ražošana
|foundation       = [[2007]]
|location         = {{vieta|Šveice|Lugāno}}
|revenue          = 110 miljoni dolāru (2012)
|num_employees    = 230 (2013. gada jūlijs)
|homepage         = {{url|www.pocketbook-int.com/}}
}}

sentences: '''Krūgerrands''' ir [[DĀR]] zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 [[Trojas unce|Trojas unci]], kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta [[raudze]] - 917.

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tehnisku iekārtu|Dinamo|Dinamo}}
s darbina dinamomašīnas]]

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Debners
|     vārds_orig = ''Theodor Doebner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Veckalsnava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Osnabrika}}<br>({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = gleznotājs un grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Teodors Debners (mācītājs)|Teodors Debners]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
, kurā [[Āzija]]s, [[Amerika]]s un [[Āfrika]]s iedzīvotāji stereotipiski attēloti kā puskaili mežoņi, pretstatā smalki ģērbtajiem [[angļi]]em, [[nīderlandieši]]em, [[vācieši]]em un [[franči]]em]]
'''Stereotips''' ir vispārējs, vienkāršots priekšstats par kādu sabiedrības grupu. Bieži vien tas ir negatīvs un saistās ar [[aizspriedumi]]em un [[diskriminācija|diskrimināciju]]. Stereotipi ir ļoti noturīgi, un pārmaiņas tajos notiek tikai ilgākā laika posmā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards =
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Komētas infokaste
| nosauk             =
| attēls             =
| attēls_izm         =
| att_paraksts       =
| atklājējs          =
| atklāšanas datums  =
| citi nosaukumi     =
| epoha              =
| afēlijs            =
| perihēlijs         =
| lielā pusass       =
| semiminor          =
| orbital_circ       =
| ekscentricitāte    =
| periods            =
| avg_speed          =
| max_speed          =
| min_speed          =
| inklinācija        =
| pēdējais_p         =
| nākamais_p         =
}}</pre>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Indīgā efeja
| attēls                   = Poisonivyposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Poison Ivy''
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Keta Šea]]
| producents               = [[Endijs Rubens]]
| scenārija autors         =
* Keta Šea
* Endijs Rubens
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Skerits]]
* [[Sāra Gilberta]]
* [[Serila Leda]]
* [[Drū Berimora]]
| mūzika                   = [[Deivids Maikls Frenks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[MG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1992|5|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992|title=Poison Ivy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330210821/http://www.bbfc.co.uk/releases/poison-ivy-1992}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=poisonivy.htm|title=Poison Ivy (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Indīgā efeja"''' ({{val|en|Poison Ivy}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Keta Šea]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Skerits]], [[Sāra Gilberta]], [[Serila Leda]] un [[Drū Berimora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Štuthofas koncentrācijas nometne
| image        = Barracks at Stutthof after liberation.jpg
| image size   = 250px
| caption      = Štuthofas koncentrācijas nometnes barakas pēc kara beigām 1945. gada maijā.
| map          = Polija
| map alt      =
| map caption  =
| latd = 54 | latm = 19| lats = 44| latNS = N
| longd= 19 | longm= 09| longs= 14 | longEW= E
| coordinates type    = type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names  =
| known for    =
| location     =
| built by     =
| operated by  = [[Trešais Reihs]]
| commandant   =
| in operation = 1939. gada 2.septembris — 1945. gada 9.maijs
| gas chambers =
| prisoner type= poļi, ebreji, un dažādu tautību politieslodzītie
| inmates      = 110 000
| killed       = 63 000 - 65 000 (ieskaitot 28 000 ebrejus)
| liberated by = [[Sarkanā Armija]]
| notable inmates = [[Konstantīns Čakste]], [[Ludvigs Sēja]], [[Vilis Pāvulāns]], [[Bruno Kalniņš]], [[Bernhards Einbergs]]
| notable books   =
| website      =
}}

sentences: '''Kreoli''' ir dažādas etniskās (bieži vien arī etniski-rasu) jauktas izcelsmes grupas, kas izveidojās koloniālā perioda laikā, galvenokārt [[Amerika|Amerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Hemiscyllium_ocellatum_Océanopolis.jpg
|    att_nosaukums = [[Epolethaizivs]] (''Hemiscyllium ocellatum'')
|  att_izmērs = 280px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|    apakšklase = Elasmobranchii
| apakšklase_lv = Plātņžauņi
|     virskārta = Selachimorpha
|  virskārta_lv = Haizivis
|  kārta=Orectolobiformes
|  kārta_lv=Paklājhaizivjveidīgās
|  dzimta=Hemiscylliidae
|  dzimta_lv=Bambusa haizivju dzimta
| ģints = Hemiscyllium
| ģints_lv = Epolethaizivis
|  binomial = Hemiscyllium <small>([[Johannes Müller|Müller]]&[[Jakob Henle|Henle]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Epolethaizivis''', '''epolethaizivju ģints''' (''Hemiscyllium'') ir viena no divām [[bambusa haizivju dzimta]]s (''Hemiscylliidae'') ģintīm, kas apvieno 10 mūsdienās dzīvojošu [[haizivis|haizivju]] sugu. Šīs ģints sugas dzīvo siltajās [[tropi|tropu]] jūrās gar [[Austrālija]]s, [[Papua-Jaungvineja]]s un [[Indonēzija]]s salu krastiem. Pie [[Seišelas|Seišelu]] salu krastiem dzīvo vēl viena līdz šim neaprakstīta epolethaizivju suga.<ref> Debelius, H. (1993). Indian Ocean Tropical Fish Guide. Aquaprint Verlags GmbH. {{ISBN|3-927991-01-5}}</ref><ref name=leo/> Epolethaizivis ir vienas no populārākajām akvāriju haizivīm. Tās labi piemērojas dzīvei ierobežotā telpā, kā arī tās ir ļoti dekoratīvas.<ref name=the/>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 19.86
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Schiedam.svg
| image_skyline = Stadhuis Schiedam.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 55
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 24
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.schiedam.nl/}}
| established_date = [[1275]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 77999
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| native_name = ''Schiedam''
| name = Shīdama
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Schiedam.svg
}}'''Shīdama''' ({{Val|nl|Schiedam}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 77 999 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas augstākās [[vējdzirnavas]] pasaulē.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Juhans Vīdings
 |       name_orig = ''Juhan Viiding''
 |           image = Юхан Вийдинг.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1948|6|1}}
 |        location = [[Tallina]], [[Igaunija]]
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1995|2|21|1948|6|1}}
 |      deathplace = [[Rapla]], [[Igaunija]]
 |          places =
 |       pseudonym = literārais pseidonīms ''Jüri Üdi''
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field =[[dzejnieks]], [[aktieris]], [[scenārists]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = ''Närvitrükk'', ''Mina olin Jüri Üdi''
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards = Antsa Lautera aktiera prēmija
Juhana Smūla literārā prēmija
Juhana Līva poētiskā prēmija
}}
'''Juhans Vīdings''' ({{val|et|Juhan Viiding}}, pazīstams arī ar pseidonīmu '''Jiri Idi''', dzimis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]], {{dat|1948|6|1}}, miris {{dat|1995|2|21}} [[Rapla|Raplā]], Igaunijā), bija igauņu [[dzejnieks]] un [[aktieris]]. Igaunijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1980).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls =skujina.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Vidrižu pagasts]]
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = Gustavs Skujiņš, Emma Kristīne Skujiņa
|          brāļi = Arvīds Skujiņš
|          māsas = [[Rūta Skujiņa]], Milda Loža, Herta Zāmuele
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods = [[1926]]—[[1932]]
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Centners''' ir smaguma mērvienība, kas metriskajā sistēmā atbilst 100 [[Kilograms|kilogramiem]] jeb 100 000 [[Grams|gramiem]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Panaja
|attēls              = Aklan river.jpg
|attēla paraksts     = Aklanas upe un Libakao kalni
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Panay''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=11|latm=09 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 29|longs= |longEW=E
|platība             = 12 297,1
|garums              = 190
|platums             = 120
|krasta līnija       = 679
|augstākais kalns    = [[Madjaass]]
|augstums            = 2117
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Rietumu Visajas]]
|iedzīvotāji         = 4 524 926 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 358
|pamatiedzīvotāji    = [[ilongi]], [[aklani]], [[kapisnoni]], [[karaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Iloilo]]
|piezīme =
}}
'''Panaja''' (''Panay'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības sestā un pēc iedzīvotāju skaita ceturtā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|551}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Rietumu Visajas|Rietumu Visaju]] reģionā; dalās četrās provincēs ([[Aklana]], [[Antike]], [[Iloilo (province)|Iloilo]] un [[Kapisa]]) un [[Iloilo]] neatkarīgā pilsēta. Apdzīvo vairākas [[visaji|visaju]] tautas. Lielākā pilsēta ir Rietumu Visaju reģiona un Iloilo provinces centrs [[Iloilo]].

sentences: '''Konfūcisms''' (儒學, {{Audio|Chinese-RuXue(Confucianism).ogg|Rúxué}}) ir [[ētika|ētiska]] un [[filozofija|filozofiska]] uzskatu sistēma, kas cēlusies [[Ķīna|Ķīnā]]. Šo mācību iedibināja [[Konfūcijs]] (tradicionāli 551.-479. g. p. m. ē.), kurš bija slavens gudrais, kā arī nozīmīgs [[Ķīna|ķīniešu]] [[sociālā filozofija|sociālais filozofs]]. Konfūcisms par valsts [[ideoloģija|ideoloģiju]] kļuva [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā. Konfūcijs neizgudroja jaunus rīcības principus, bet gan apkopoja un attīstīja paražas, kurās liela loma bija [[patriarhāts|patriarhālai]] ģimenei, autoritātei, [[Hierarhija|hierarhijai]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Svētās Trīsvienības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1592
|valsts       = Īrija
|valsts_en    = Ireland
|vieta        = Dublina
|tips         = Valsts universitāte
|dotācijas    =
|rektors      =
|fakult       =
|studenti     = 15 300
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = http://www.tcd.ie
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Prosperidada
 | official_name            = ''Prosperidad''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = PROSPERIDAD TOWN HALL.jpg
| image2                   = Agusan del Sur Provincial Capitol.jpg
| image3                   = D.O. Plaza Memorial Hospital, Patin-ay, Prosperidad (Original Work).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator agusan del sur prosperidad.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidagusana]]
 | established_title        = Municipalitāte kopš
 | established_date         = 1960
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 32
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 505.15
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 88321
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 37 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 55 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 8500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 277
 | website                  = {{URL|http://www.prosperidad.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}
'''Prosperidada''' ({{val|fil|Bayan ng Prosperidad}}, {{val|en|Municipality of Prosperidad}}, {{val|ceb|Lungsod sa Prosperidad}}) ir municipalitāte [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Karaga]]s reģionā, [[Dienvidagusana]]s provinces galvaspilsēta. Atrodas provinces ziemeļaustrumos, municipalitātes urbānais centrs (Bahbahas barangaja; 12 731 iedzīvotājs) atrodas [[Agusana]]s pietekas Gibongas krastā, bet provinces kapitolijs un administratīvās iestādes atrodas Patinajas barangajā ({{nobr|8 505}} iedzīvotāji) {{nobr|8 km}} uz dienvidiem no Bahbahas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Viens pats mājās 2
| attēls = Home Alone 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Home Alone 2: Lost in New York''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents = [[Džons Hjūzs]]
| scenārija autors = Džons Hjūzs
| galvenajās lomās = * [[Makolijs Kalkins]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Džo Peši]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* [[Brenda Frikere]]
* [[Tims Karijs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators =
| montāža = [[Radža Gosnels]]
| studija = ''Hughes Entertainment''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{ASV}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|358,9 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce|title=Home Alone 2: Lost in New York (1992)|url=http://boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=homealone2.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=December 23, 2012|archive-date={{dat|2012|11|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121109032348/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=homealone2.htm}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Viens pats mājās]]"
| nākošā = "[[Viens pats mājās 3]]"
| imdb = 0104431
}}
'''"Viens pats mājās 2: Apmaldījies Ņujorkā"''' ({{val|en|Home Alone 2: Lost in New York}}, vai vienkārši '''Viens pats mājās 2''') ir 1992. gada [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Kriss Kolumbuss]], scenārija autors un producents [[Džons Hjūzs]]. Tas ir turpinājums 1990. gada filmai "[[Viens pats mājās]]" un otrā filma [[Viens pats mājās (filmu sērija)|"Viens pats mājās" filmu sērijā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Makolijs Kalkins]], [[Džo Peši]], [[Denjels Stērns]], [[Džons Hērds]], [[Tims Karijs]], [[Brenda Frikere]] un [[Ketrina O'Hāra]]. Filmā Kevins Makalisters (Kalkins), noklīst no savas ģimenes, kas dodas atvaļinājumā uz [[Florida|Floridu]], un nokļūst [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #F2C800
 |                 bg_color = black
 |                    klubs = Pittsburgh Steelers
 |                     logo = Pittsburgh Steelers logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Pitsburgas "Steelers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Ziemeļu divīzija
 |                 dibināts = 1933
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''Heinz Field''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 65 050
 |                   krāsas = Melna, zelta, balta<br />{{color box|black}} {{color box|#F2C800}} {{color box|white}}
 |                īpašnieks = Rūniju ģimene
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = Maiks Tomlins
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 8
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Pitsburgas "Steelers"''' ({{val|en|Pittsburgh Steelers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Pitsburga|Pitsburgā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā kā '''Pitsburgas "Pirates"'''. "Steelers" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Super Bowl|Superkausa]] izcīņās, kas ir līgas labākais sasniegums (kopumā spēlējis astoņos Superkausos). "Steelers" savas mājas spēles aizvada ''Heinz Field'' stadionā.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Columbia University<br />in the City of New York
|attēls       = Columbia coat of arms no crest.png
|attēla_nos   =
|att_izm      = 200px
|moto         = ''In lumine Tuo videbimus lumen''
|dibin        = 1754. gads
|valsts       = ASV
|valsts_en    = USA
|vieta        = [[Manhatana]], [[Ņujorka]]
|tips         = privāta (''private'')
|dotācijas    = {{ASV dolārs|7,4 miljardi}}
|studenti     = 24 820
|asociācijas  = [[AAU]]
|trangs       = 10 (2008)
|arangs       = 7 (2008)
|mlapa        = http://www.columbia.edu/
|}}

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Rūdolfa''' var būt:

sentences:
'''Trigonometriska funkcija''' ir jebkura no [[funkcija|funkcijām]] sin ''x'', cos ''x'', tg ''x'', ctg ''x'', sec ''x'' un cosec ''x'', kur arguments ''x'' ir [[leņķis]]. Raksturīga šo funkciju īpašība ir to periodiskums.<br />
Ne katra periodiska funkcija, kuras arguments ir leņķis, ir trigonometriska funkcija. Piemēram, funkcija <math>e^{\sin x} + \cos x</math> nav trigonometriska funkcija.

sentences:
[[Kategorija:Masu slepkavības]]
[[Kategorija:Skolas]]
[[Kategorija:Drošība]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Laosa]]
[[Kategorija:Laosa]]

sentences: '''Kārta''' ({{val|la|ordo}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Kārta ir nākamā vienība aiz [[Klase (bioloģija)|klases]]. To izmanto tikai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klasifikācijā; [[augi|augu]] klasificēšanā tiek izmantota [[Rinda (botānika)|rinda]]. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[apakškārta]]s un [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gatlings3.jpg
| att_nosaukums = [[Latvijas zirgs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences: '''Elektriskā vijole''' ir [[vijole]], kam ir [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] izeja. Par elektriskajām vijolēm visbiežāk sauc vijoles ar elektromagnētiskiem skaņas noņēmējiem, kas pārraida no [[stīga|stīgu]] vibrācijas radušos elektrisko signālu [[elektroniskais pastiprinātājs|pastiprinātājā]]. Dažkārt tā mēdz dēvēt arī akustiskās vijoles, kam ir pievienots elektrisks skaņas noņēmējs, tomēr šādām vijolēm lieto precīzāku terminu — ''elektroakustiskās vijoles''.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Mucio Klementi
|          vārds_orig = ''Muzio Clementi''
|              attēls = Muzio Clementi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]<br />({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1832
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Īvšema]] (''Evesham''), [[Vusteršīra]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Muzio clementi.png
|               stils = [[Klasicisms (mūzika)|klasicisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki = [[Džons Fīlds]], [[Ignats Mošeless]], [[Džakomo Meijerbērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Kārlis Černijs]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Par Šmitu
| operators =
| attēls = About Schmidt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Aleksandrs Peins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Dērmonts Malronijs]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''About Schmidt''
| studija = ''[[New Line Cinema]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|12|13|ASV}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/About-Schmidt#tab=summary|title=About Schmidt (2002) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Par Šmitu"''' ({{Val|en|About Schmidt}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Houpa Deivisa]], [[Dērmonts Malronijs]] un [[Ketija Beitsa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Luisa Beglija romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Tekstilrūpniecība''' (no {{val|la|textile}} — '[[audums]]') ir [[vieglā rūpniecība|vieglās rūpniecības]] nozare, kurā notiek dažādu [[materiāls|materiālu]] un [[priekšmets|priekšmetu]] ražošana no [[augu valsts]] šķiedrām, piemēram, no [[kokvilna]]s, no dzīvnieku šķiedrām, piemēram, [[zīds]]. Tekstilrūpniecībā tiek ražoti arī [[sintētiskie materiāli]], piemēram, [[neilons]], [[poliesters]] un [[akrils]]. Dabisko un sintētisko materiālu ražošanas attiecībā ir aptuveni vienāda.

sentences: '''21. janvāris''' ir gada 21. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 344 dienas (345 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Blomes pagasts
| karte             = Blomes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Blome
| platība           = 75,94
| iedzīvotāji       = 979<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 979 / 75.94 round 1}}
| izveidots         = 1891
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.blome.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Blumenhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Блуменская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}
'''Blomes pagasts''' ir viena no [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Smiltenes pagasts|Smiltenes]], [[Brantu pagasts|Brantu]] un [[Raunas pagasts|Raunas]] pagastiem, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Mārsnēnu pagasts|Mārsnēnu pagastu]] un [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Trikātas pagasts|Trikātas]] un [[Brenguļu pagasts|Brenguļu]] pagastiem.

sentences:
pastmarka]]
'''Starptautiskais ģeofiziskais gads''' bija laika posms no [[1957]]. gada 1. jūlija līdz [[1958]]. gada 31. decembrim, kura laikā 67 valstis visā pasaulē veica [[Ģeofizika|ģeofiziskus]] novērojumus un pētījumus pēc vienotas programmas un metodikas. Pirms tā bija divi [[Starptautiskais polārais gads|Starptautiskie polārie gadi]], bet [[1959]]. gadā Starptautiskais ģeofiziskais gads tika turpināts kā Starptautiskā ģeofiziskā sadarbība.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Serveru''' '''šifrēšana''' ir saziņas sistēma, kurā ziņojumus var lasīt tikai saņēmējs un sūtītājs. Tas neļauj potenciālajiem noklausītājiem — tostarp telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem, interneta pakalpojumu sniedzējiem un pat sakaru pakalpojuma sniedzējam — piekļūt sarunas [[Šifrēšana|atšifrēšanai]] nepieciešamajām kriptogrāfiskajām atslēgām.<ref name="Wired Lexicon">{{Publikācijas atsauce|date=2014-11-25|title=Hacker Lexicon: What Is End-to-End Encryption?|url=https://www.wired.com/2014/11/hacker-lexicon-end-to-end-encryption/|journal=WIRED|language=en-US|archive-url=https://web.archive.org/web/20151223002912/http://www.wired.com/2014/11/hacker-lexicon-end-to-end-encryption/|archive-date=23 December 2015|access-date=22 December 2015}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences: '''Šis valstu uzskaitījums ir kārtots pēc katras valsts vai teritorijas [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]]'''. Sarakstā ir gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits. Iedzīvotāju skaits ir aprēķināts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus un aprēķināts aptuvens skaitlis, cik iedzīvotāju tagad dzīvo šajās valstīs.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksejs Navaļnijs
| vārds_orig = ''Алексей Навальный''
| attēls = Alexey Navalny 2017.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = Aleksejs Navaļnijs 2017. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincovas rajons|td=Krievija}}
| m_gads = 2024
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 16
| m_vieta = stingrā režīma soda kolonija ''ФКУ ИК-3'', [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]], {{RUS}}
| dzīves_vieta =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[politiķis]], [[jurists]], sociālais aktīvists
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2009.—2024. gads
| dzimums = V
| vecāki = Anatolijs Navaļnijs, Ludmila Navaļnaja
| brāļi = Oļegs Navaļnijs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jūlija Navaļnaja
| bērni = Darja Navaļnaja, Zahars Navaļnijs
| alma_mater = [[Patrisa Lumumbas Krievijas Tautu draudzības universitāte|Krievijas Tautu draudzības universitāte]]
[[Krievijas Federācijas valdības finanšu universitāte]]
[[Jeila Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Signature of Alexei Navalny.svg
| piezīmes =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
raudzēšanas tvertne]]
'''Rūgšana''' ir [[bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju virkne, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] [[Vielmaiņa|katabolisma]] sākuma posms, kurā, [[glikoze]]s [[Molekula|molekulai]] oksidējoties, veidojas divas [[pirovīnogskābe]]s molekulas. Tā notiek dažādu [[ferments|fermentu]] ietekmē, tādēļ šo procesu sauc arī par '''fermentēšanos''', savukārt mērķtiecīgu rūgšanas izsaukšanu un tās norisei labvēlīgu apstākļu nodrošināšanu sauc par '''raudzēšanu'''. Rūgšanas [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] ir saistītas ar enerģijas uzkrāšanos [[adenozīntrifosforskābe]]s (ATF) molekulās, un tas ir viens no vienkāršākajiem veidiem, kā [[organisms|organismi]] iegūst [[enerģija|enerģiju]]. Rūgšanas reakcijas norisinās daudzos aerobos, gan anaerobos mikroorganismos — [[raugs|raugu]], kā arī daudzu baktēriju šūnās. Tās galaprodukti ir atkarīgi no mikroorganismiem, iesaistītajiem fermentiem, kā arī norises apstākļiem. Izdala [[spirta rūgšana|spirta]], [[pienskābā rūgšana|pienskābo]], [[propionskābā rūgšana|propionskābo]], [[sviestskābā rūgšana|sviestskābo]] un [[acetonbutilā rūgšana|acetonbutilo rūgšanu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2011 |edition=2.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-395-8 |page=37}}</ref>

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences:
[[File:Blausen 0315 Diffusion.png|thumb|Difūzija - krāsas [[kristāls|kristālus]] ievietojot [[ūdens|ūdenī]], notiek krāsas un ūdens molekulu pārvietošanās dažādos virzienos, bet to plūsma ir vērsta uz mazākas koncentrācijas rajoniem. Kad krāsa ūdenī ir izšķīdusi pilnībā, šķīdums kļūst krāsains]]
'''Difūzija''' ir atšķirīgu vielu daļiņu ([[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]]) savstarpēja sajaukšanās to [[siltumkustība]]s un arī citu ārējo apstākļu, piemēram, atšķirīgu [[koncentrācija|koncentrāciju]] dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kung Fu Panda 3
| attēls                   = Kung Fu Panda 3 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kung Fu Panda 3''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Dženifera Ju Nelsone]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Bleks]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|23|Ķīna|2016|1|29|ASV|2016|3|18|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kung-fu-panda-3-film-0|title=Kung Fu Panda 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = * {{USA}}
* {{CHN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|145 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|521,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|title=Kung Fu Panda 3|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180615135514/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|archivedate={{dat|2018|06|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Kung Fu Panda 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 2267968
}}
'''"Kung Fu Panda 3"''' ({{val|en|Kung Fu Panda 3}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ķīna]]s kopražojuma animācijas filma, kuras režisore ir [[Dženifera Ju Nelsone]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Džeks Bleks]], [[Dastins Hofmans]], [[Andželīna Džolija]], [[Deivids Kross]], [[Sets Rogens]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} Ķīnā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Kung Fu Panda 2]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
 dzimšanas un troņa kartušas]]
[[Ēģiptiešu hieroglifi|Ēģiptiešu hieroglifos]] '''kartuša''' ir vertikāli novietots ovāls kontūrs ar horizontālu pieskari apakšā vai horizontāli novietots ovāls kontūrs ar vertikālu pieskari sānā. Kartuša norāda, ka tajā rakstītais ir [[Faraons|valdnieka]] vārds.

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kamarina
| native_name    = {{gree|Καμὰρινα}}
| image          = Ragusa Kamarina mure.jpg
| image_size     =
| caption        = Kamarinas aizsargmūris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 36| latm = 52| lats = 24| latNS = N
| longd = 14| longm = 26| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 599. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kamarina''' ({{val|grc|Καμὰρινα}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidu piekrastē, netālu no Skoglitti pilsētas, Rugozas provincē, [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 599. gadā pr.Kr. sirakūzieši, un tā pastāvēja līdz [[Arābi|arābu]] iebrukumam Sicīlijā 827. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Taizemē|Mūziķes]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Mahmuts Dželals Bajars<br />''Mahmut Celal Bayar''
| attēls              =Mahmut Celâl Bayar.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =3. [[Turcijas prezidenti|Turcijas prezidents]]
| term_sākums         =[[1950]]. gada [[22. maijs]]
| term_beigas         =[[1960]]. gada [[27. maijs]]
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =[[Ismets Inēnī]]
| pēctecis            =[[Džemals Gursels]]
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| amats4              =
| term_sākums4        =
| term_beigas4        =
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
| amats5              =
| term_sākums5        =
| term_beigas5        =
| viceprezidents5     =
| vicepremjers5       =
| vietnieks5          =
| prezidents5         =
| premjers5           =
| priekštecis5        =
| pēctecis5           =
| dzim_dati           ={{Dat|1883|5|16}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Osmaņu impērija|Bursa}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1986|8|22|1883|5|16}}
| mir_vieta           ={{vieta|Turcija|Stambula}}
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Dželals Bajars''' ({{Dat|1883|5|16|N}} - {{Dat|1986|8|22|N}}) bija 3. [[Turcijas prezidenti|Turcijas prezidents]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Palomena prasina - top (aka).jpg
| att_nosaukums = [[Zaļā vairogblakts]] (''Palomena prasina'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| apakšklase    = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| iedalījums    =
| binomial=Heteroptera <small>([[Latreille]], 1810)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Blaktis''' (''Heteroptera'') ir [[blakšu kārta]]s (''Hemiptera'') apakškārta, kas apvieno apmēram 40 000 blakšu sugas.<ref name=lat/> Zinātniskais nosaukums ''Heteroptera'' cēlies no sengrieķu vārda un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē ''dažādi spārni'', atspoguļojot to, ka lielākajai daļai sugu priekšspārni pie pamatnes ir cieti, bet spārnu galos membrānveidīgi. Tomēr ir daži izņēmumi, piemēram, vienkāršajām [[odublakšveidīgie|odublaktīm]] (''Enicocephalomorpha'') visi četri [[spārni]] ir membrānveidīgi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirms es aizeju gulēt
| operators =
| attēls = Before i go to sleep poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Rovans Žofe]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Anna Marija Dafa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before I Go to Sleep''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|4}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1497662977/|title=Before I Go to Sleep |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pirms es aizeju gulēt"''' ({{Val|en|Before I Go to Sleep}}) ir 2014. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rovans Žofe]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikola Kidmena]], [[Kolins Fērts]], [[Marks Strongs]] un [[Anna Marija Dafa]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[S. Dž. Votsons|S. Dž. Votsona]] 2011. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.co.uk/arts-entertainment/books/reviews/before-i-go-to-sleep-by-s-j-watson-2277300.html|title=Before I Go to Sleep, By S J Watson|website=The Independent|access-date=2023-06-27|date=2011-04-30|language=en}}</ref>

sentences:
'' restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
'''Transnacionālā korporācija''' ir uzņēmums, kam pieder ražotnes vairākās valstīs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Alfrēds Rozenbergs
| vārds_orģ = ''Alfred Rosenberg''
| attēls = Bundesarchiv Bild 146-2005-0168, Alfred Rosenberg.jpg
| apraksts =
| amats = Okupēto Austrumu apgabalu ministrs
| term_sākums = {{dat|1941|7|17|N}}
| term_beigas = {{dat|1945|4|30|N}}
| premjers = [[Ādolfs Hitlers]] (kā [[fīrers]])
| priekštecis =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dat|1893|1|12|N}}
| dzim_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
| mir_dati = {{dat|1946|10|16|N}}
| mir_vieta = [[Nirnberga]], [[Vācija]]
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[NSDAP]]
| dzīvesb = Hilda Lēsmane
(1915–1923, igauniete)
Hedviga Krāmere
(1925–1946, vāciete)
| bērni = 2
| profesija = arhitekts, politiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Nikolass Rougs
| vārds_orig = ''Nicolas Roeg''
| attēls = Nicolas Roeg.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Nikolass Rougs 2008. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1928|8|15}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2018|11|23|1928|8|15}}
| miršanas vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kinorežisors, kinooperators
| darbības gadi = 1947—2018
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 6
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Nikolass Džeks Rougs''' ({{Val|en|Nicolas Jack Roeg}}, dzimis {{Dat|1928|8|15}}, miris {{Dat|2018|11|23}}) bija [[Angļi|angļu]] [[kinorežisors]] un [[kinooperators]].

sentences: '''Ikdienas valodas filozofija''' ir īpaša pieeja tradicionālajām [[filozofija]]s problēmām, pievēršot uzmanību vārdu lietojumam ikdienas valodā. Šo pieeju galvenokārt saista ar filozofu [[Dž. L. Ostins|Dž. L. Ostina]], [[Gilberts Rails|Gilberta Raila]], kā arī vēlākiem [[Ludvigs Vitgenštains|Ludviga Vitgenštaina]] darbiem.

sentences: '''Bērensi fon Rautenfeldi''' ({{val|de|Berens von Rautenfeld}}), līdz 1752. gadam '''Bērensi''' ({{val|de|Berens}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]], vēlāk muižnieku dzimta.

sentences: '''Elejas svīta (D3el)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] [[Krojas horizonts|krojas]] un [[šauļu horizonts|šauļu horizonta]] [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Dienvidrietumos tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur to [[Fācija|faciāli]] nomaina [[krojas svīta|krojas]] un [[šauļu svīta]]s. Ar elejas svītu Latvijā sākas famenas stāvs, kaut arī, piemēram, [[Jozus Dalinkevičus|Dalinkevičus]] pieskaitīja to vēl [[Frānas stāvs|frānas stāvam]]. Elejas svītas nogulumi Latvijā uzguļ uz [[amulas svīta]]s nogulumiem. Robeža starp elejas un amulas svītām iet pa izskalotiem aleirītiskiem dolomītiem ar gipša ieslēgumiem, kurus sedz sīku zaļganpelēku mālu, dolomītmerģeļu un mālainu aleirītu slānīšu mija. [[Karotāža]]s diagrammās elejas svītas apakšējo robežu raksturo [[šķietamā pretestība|šķietamo pretestību]] būtiska paaugstināšanās, kā arī zema [[gamma aktivitāte]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences: '''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Ochotona princeps.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas svilpējzaķis]] (''Ochotona princeps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Lagomorpha
|         kārta_lv = Zaķveidīgie
|           dzimta = Ochotonidae
|        dzimta_lv = Svilpējzaķu dzimta
|         dzimta_r = Svilpējzaķi
|            ģints = Ochotona
|         ģints_lv = Svilpējzaķi
|         binomial = Ochotona <small>([[Link]], 1795)</small>
|       iedalījums = 30 sugas, kas ietilpst 3 apakšģintīs:
* ziemeļu svilpējzaķi (''Pika'')
* krūmu—stepju svilpējzaķi (''Ochotona)
* kalnu svilpējzaķi (''Conothoa'')
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kvarcs
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi — [[oksīdu minerāls]], kvarca grupa
|ŠtruncaID=4/D.01-10
|ķīm_formula=Silīcija dioksīds, SiO2
|singonija=[[trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas (tīrs), paveidi gandrīz visās krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Seššķautņaina prizma, kas noslēdzas ar seššķautņainu piramīdu
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7, var būt zemāks, ja piejaukumi
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=1,544—1,553
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,65
}}

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Laoaga
 | official_name            = ''Laoag''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Laoag Church facade.JPG
| image2                   = Aurora Park, Laoag City, Ilocos Norte, Philippines.jpg
| image3                   = Laoag International Airport terminal exterior.jpg
| image4                   = La Paz Sand Dunes.jpg
| image5                   = Laoag City Hall (front).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos norte laoag.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1965
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 116.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111651
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 11 | lats = 52 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 37 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2900
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.laoagcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā]]
[[Kategorija:Pilskalni]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā|Pilskalni]]
[[Kategorija:Pilis Latvijā]]

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Darzciems]]
[[Kategorija:Dārzciems]]

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences: '''Fleksostils''' ir porcelānveidīgajām [[Foraminīferas|foraminīferām]] [[Dīgļkamera|dīgļkameru]] sieniņas karnīzveida turpinājums, kas griezumā veido U-veida telpu ap dīgļkameras daļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zilais samts
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| attēls =  Blue Velvet (1986).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, trilleris
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents = [[Freds Karuzo]]
| scenārijs = Deivids Linčs
| aktieri = * [[Kails Maklahlens]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lora Derna]]
* [[Houpa Lenga]]
* [[Džordžs Dikersons]]
* [[Dīns Stokvels]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| oriģinālnos = ''Blue Velvet''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|12|Toronto starptautiskais kinofestivāls|1986|9|19|ASV|}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl155616769/weekend/|title=Blue Velvet (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zilais samts"''' ({{Val|en|Blue Velvet}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kails Maklahlens]], [[Izabella Roselīni]], [[Deniss Hopers]], [[Lora Derna]], [[Houpa Lenga]], [[Džordžs Dikersons]] un [[Dīns Stokvels]]. Filma ir nosaukta pēc tāda paša nosaukuma 1951. gada dziesmas.

sentences: '''Kristīgais ateisms''' ir [[Kristietība|kristietības]] paveids, kas neatzīst [[Dievs|Dieva]] eksistenci burtiskā nozīmē, bet var balstīties uz mācībām, stāstiem un simboliem, kas ir saistītas ar [[Jēzus Kristus|Jēzu]]. Kristīgais ateisms kopumā uzskata, ka kristietība, tāpat kā visas reliģijas, nav nekas vairāk kā "labvēlīgi meli", fikcija, kas dzīvi padara vieglāk saprotamu un kontrolējamu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gotquestions.org/Christian-atheism.html|title=What is Christian atheism?|website=GotQuestions.org|access-date=2023-06-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vīrieši viņas dzīvē
| operators =
| attēls = Sunshine LV poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Klēra Denī]]
| producents = Olivjē Delbosks
| scenārijs = * Klēra Denī
* Kristīne Ango
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Ksavjē Bovuā]]
* [[Filips Katerīns]]
* [[Žozaina Bolasko]]
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Sandrīna Dimā]]
* [[Alekss Dekā]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Un beau soleil intérieur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6423776/|title=Let the Sunshine In (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vīrieši viņas dzīvē"''' ({{Val|fr|Un beau soleil intérieur}}) ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Francija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Klēra Denī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Ksavjē Bovuā]], [[Filips Katerīns]], [[Žozaina Bolasko]], [[Žerārs Depardjē]], [[Sandrīna Dimā]], [[Alekss Dekā]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz [[Rolāns Barts|Rolāna Barta]] 1977. gada grāmatu ''[[Fragments d’un discours amoureux]]''.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton obtusifolius kz1.JPG|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton obtusifolius|suga=Potamogeton obtusifolius|suga_lv=Struplapu glīvene|autors=Mert. et W.D.J.Koch|sinonīmi=}}'''Struplapu glīvene''' ({{val|la|Potamogeton obtusifolius}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Latvijā dīķos un ezeros sastopama retumis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-obtusifolius-mert-et-wdjkoch/|title=struplapu glīvene - Potamogeton obtusifolius Mert. et W.D.J.Koch - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-08}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums =
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Eihmans
|     vārds_orig =
|         attēls = Fyodor eichmans.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1897. gads|1897]]. gadā
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = "Vecjūdupi", Lielezeres pagasts, [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Ornitopters''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ornithos'' "putns" un ''pteron'' "spārns") ir [[gaisa kuģis]], kas [[lidošana|lido]] vicinot tā [[spārns|spārnus]]. Konstruktori parasti mēģina imitēt [[putns|putnu]], [[sikspārnis|sikspārņu]] un [[kukainis|kukaiņu]] spārnu vicināšanu lidojuma laikā. Ir divu veidu ornitopteri — tie, kurus darbina dzinējs un tie, kurus darbina [[pilots|pilota]] muskuļu spēks.

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Adams Beks
 |    vārds_orig = ''Adam Back''
 |        attēls = Adam Back 2014.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Beks 2014. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1970
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = anglis
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Ekseteras Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Adams Beks''' ({{val-en|Adam Back}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Babosa1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Aloe arborescens|Kokveida alveja}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Xanthorrhoeaceae
|       dzimta_lv =
|           ģints = Aloe
|        ģints_lv = Alvejas
|             suga =A. arborescens
|          suga_lv =Kokveida alveja
|         binomial =Aloe arborescens L.
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 56
 | lv  = Piecdesmit seši
}}

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences: '''Sanpaulu metro''' ({{val-pt|Metro de São Paulo}}) jeb '''Sanpaulu metropolitēns''' (''Metropolitano de São Paulo'') ir metro sistēma [[Brazīlija]]s lielākajā pilsētā pēc iedzīvotāju skaita [[Sanpaulu]], kas ir sākusi darboties 1974. gada 14. septembrī. Metro sastāv no sešām līnijām un sešdesmit sešām stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 74,8 kilometrus. Pēc 2013. gada datiem, katru dienu Sanktpēterburgas metro pārvadā 4,6 miljonus pasažieru, bet gada laikā 888,6 miljonus pasažieru.<ref>{{Cite web|url=https://transparencia.metrosp.com.br/dataset/demanda|title=Demanda | Portal da Governança Corporativa e Transparência|website=transparencia.metrosp.com.br}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Rūdolfs Endrups
| vārds_orig =
| attēls = Rūdolfs_Endrups.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1887
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Lielauces pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Komunarkas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Rūdolfs Endrups''', segvārds ''Krauze'', (1887–1938) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un profesionāls revolucionārs. [[Rīga]]s padomes priekšsēdētājs (1917), Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas (CK) Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] Finanšu, vēlāk Pārtikas komisārs (1919).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Fiksētas fāzes kontūrs''' ({{val|en|Phase-locked loop}}) ir [[elektriskā ķēde|elektriskais slēgums]], kas ģenerē no ieejas [[signāls|signāla]] fāzes atkarīgu izejas signālu. Tā kopējā elektriskā shēma sastāv no references [[svārstību ģenerators|svārstību ģeneratora]] (oscilatora), [[Fāzes detektors|fāzes detektora]] un regulējama svārstību ģeneratora (oscilatora). Izmantojot regulējamo svārstību ģeneratoru, tiek iegūta svārstību frekvence, kuras fāze, izmantojot fāzes detektoru, tiek salīdzināta ar references svārstību ģeneratora fāzi. Fāzes detektors pielāgo regulējamo svārstību ģeneratoru tā, lai abu svārstību ģeneratoru fāzes sakristu. Izejas signāla salīdzināšanas procesu, kad tas tiek salīdzināts ar ieejas signālu sauc par [[Atgriezeniskā saite|atgriezeniskās saites]] cilpu, jo ģenerētais izejas signāls tiek burtiski atgriezts elektriskās shēmas “sākumā”, veidojot elektrisku cilpu.

sentences:
[[Kategorija:Ūdenskritumi]]
[[Kategorija:Latvijas upes|Ūdenskritumi]]
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Ūdenskritumi]]

sentences: '''Ciānfuksīndzeltenmelnais''' jeb '''CMYK krāsu modelis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=CMYK |title= Akadēmiskā terminu datubāze — CMYK |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 13. februārī}}</ref> (no {{val|en|cyan-magenta-yellow-black}}) ir [[krāsu modelis]], kurā visas krāsas ir aprakstītas kā četru krāsu — ciāna, fuksīna (madžentas), [[dzeltena krāsa|dzeltenas]] un [[melna krāsa|melnas]] sajaukums. CMYK krāsu modeli izmanto krāsainu dokumentu drukāšanai ofseta iespiedtehnikā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Fratres de Domo Sanctae Mariae Theutonicorum Jerusalemitana per Livoniam''
|nosaukums_latv_val     = Livonijas ordenis
|sugasvārds             = militārs mūku ordenis
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                = Baltija
|valsts                 = Latvija
|laikmets               = viduslaiki
|statuss                = {{val|de|Meistertum Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            =  1237
|gads_beigas            = 1561
|
|event_start            =  Dibināts pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] sagrāves kā autonoms [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] atzars
|date_start             =
|event_end              = Sekularizēts, pēdējam mestram kļūstot par [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s pirmo hercogu
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Baltic coat of arms.svg
|symbol                 =
|symbol_type            = Livonijas ordeņa ģerbonis
|
|image_map              = Teutonic Order 1260.png
|image_map_caption      = Vācu ordeņa iekarotās un daļējā kontrolē esošās teritorijas (1260)
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]], no 1481. gada [[Cēsis]] <br />mestra rezidences agrāk bija [[Cēsis]] un [[Vīlande]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = latīņu, vācu
|reliģija               = [[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas ordeņa mestri]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas ordenis''' jeb '''Svētās Marijas Vācu Nama Jeruzalemē brālība Livonijā''' ({{val|la|Fratres de Domo Sanctae Mariae Theutonicorum Jerusalemitana per Livoniam}}) bija autonoms<ref>Wolfgang Sonthofen. Der Deutsche Orden. Augsburg: Weltbild, 1995 — S. 100</ref> [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] un [[Vācu ordeņa valsts]] atzars [[Livonija|Livonijā]], kuru Ordeņa mestrs [[Hermans Balke]] izveidoja pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] sagrāves [[Saules kauja|Saules kaujā]] 1236. gadā.<ref>pastāv arī uzskats, ka Livonijas ordenis nav pareizs ordeņa atzara nosaukumus, jo tas savas pastāvēšanas laikā nekad nebija patstāvīgs bruņinieku ordenis (kā, piemēram, Zobenbrāļu ordenis), tomēr šis nosaukums ir kļuvis ierasts latviešu valodas lietojumā.</ref> Veidoja lielāko daļu no vēsturiskās [[Livonija]]s un [[Livonijas Konfederācija]]s zemēm.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Rīgas Tehniskā universitāte
|image             = RTU logo 2017.svg
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1958 (1862. gadā kā [[Rīgas Politehniskā augstskola]])
|vision            =
|type              = [[Valsts_pārvaldes_iestādes_Latvijā#Latvijas_Republikas_Izglītības_un_zinātnes_ministrija|Valsts universitāte]]
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Tālis Juhna]]
|faculty           =
|staff             =
|students          = 14 383 (2019)
|undergrad         =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = [[Ķīpsalas iela (Rīga)|Ķīpsalas iela]] 6a, [[Rīga]], {{LAT}}
|country           =
|address           =* Kaļķu iela 1 (galvenais birojs līdz 2021. gadam; vēsturiskā ēka)
* Ķīpsalas ielā (mācību ēkas)
* Āzenes ielā (mācību ēkas)
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{URL|http://www.rtu.lv}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
|affiliation=BSRUN, BALTECH, NORDTEK, EUt+|image_name=|image_size=100|imagesize=100}}
 19, ap 1890. gadu. Mūsdienās tā ir galvenā [[Latvijas Universitāte]]s ēka]]

sentences:
'''Sociālā filozofija''' ir filozofiska mācība par sociālo uzvedību. Tā pastāvēja jau ilgu laiku, bet visvairāk sāka izpausties 19. gadsimtā ([[modernisma filozofija]]). Sociālā filozofija rodas kā filozofija par [[moderna sabiedrība|moderno sabiedrību]].
Galvenie sociālās filozofijas jautājumi ietver jēdzienus kā [[brīvība]], [[vienlīdzība]], [[taisnīgums]], [[cilvēktiesības]], [[reliģija]], [[indivīds sabiedrībā]] un daudzus citus.

sentences:
[[Kategorija:Rumānijā dzimušie]]
[[Kategorija:Bukareste]]
{{catmore|Bukareste}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://zudusilatvija.lv/objects/object/27035/
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SaharanCheetah.gif
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Acinonyx
| ģints_lv=Gepardi
| suga =Acinonyx jubatus
| suga_lv =Gepards
| pasuga =Acinonyx jubatus hecki
|pasuga_lv=Sahāras gepards
| binomial =Acinonyx jubatus hecki <small>([[Hilzheimer]], 1913)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
individuālo simbolu rekonstrukcija]]
'''Ģerbonis''' ir simbolisks grafisks attēls vai reljefa atveidojums, kas apliecina ģerboņa nēsātāja piederību dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai, kuras simbols ir šis konkrētais ģerbonis, kuru nevar lietot neviens, kurš nav piederīgs šo ģerboni lietojošai dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai. Ģerboņa raksturojumu sniedz nevis tā pretskatā, bet gan no ģerboņa nēsātāja puses.

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences: '''Tepenīcas valnis''' ir smilšainu un mālainu pauguru grēda [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Susāju pagasts|Susāju pagastā]], kas stiepjas no [[Tepenīca]]s ciema centra līdz pat [[Vēdenieši]]em. Tepenīcas apkārtnē valnis izbeidzas ar [[Mitrakolns|Mitrakolnu]] (132 m vjl.).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Bernstein''''' var būt:

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Narvas pareizticīgo katedrāle
| native_name = Narva Issanda Ülestõusmise peakirik
| infobox_width         =
| image                 = Narva asv2022-04 img03 Resurrection Church.jpg
| image_size            =
| caption               = Narvas pareizticīgo katedrāle
| map_type              = Igaunija
| map_size              =
| map_label = Narvas pareizticīgo katedrāle
| position = left
| latd  = 59  | latm  = 22  | lats  = 16  | latNS  = N
| longd = 28  | longm = 11 | longs = 37  | longEW = E
| location              = {{Flag|Igaunija}}, [[Austrumviru apriņķis]], [[Narva]]
| religious_affiliation = [[Igaunijas pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pāvels Ališs]]
| architecture_style    = [[neobizantiskais stils]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1890]]
| year_completed        = [[1896]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņam veltīts sienas gleznojums - ēka Valmierā Tērbatas ielā 4. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Adžārija
| official_name           = აჭარა
| other_name              =
| settlement_type         = autonoma republika
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Adjara.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Coat of arms of Adjara.svg
| shield_size             = 75px
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Batumi]]
| largest_city            =
| official_language       = [[gruzīnu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Adjara in Georgia.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Adžārija atrašanās vieta Gruzijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{GEO}}
| leader_party            =
| leader_title            = valdības vadītājs
| leader_name             = Tornike Rižvadze
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2880
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    = <ref name="Pop">[https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population  "Population - National Statistics Office of Georgia". www.geostat.ge.]</ref>
| population_total        = 355500
| population_as_of        = 2022
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| blank_name              = ISO 3166 kods
| blank_info              = GE-AJ
| timezone                = UTC+4
| utc_offset              = +4
| website                 = {{URL|http://www.adjara.gov.ge/}}
| footnotes               =
}}
'''Adžārijas Autonomā Republika''' ({{val|ka|აჭარის ავტონომიური რესპუბლიკა}}, ''Acharis Avtonomiuri Respublika'') ir autonoma republika [[Gruzija]]s dienvidrietumos [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā. Tās administratīvais centrs [[Batumi]] ir lielākā Gruzijas [[osta]], kā arī nozīmīga kūrortpilsēta. 1990. gadā Adžārija faktiski izstājās gan no [[Padomju Savienība|PSRS]], gan no Gruzijas PSR. 2004. gadā Adžārijai nācās atteikties no centieniem pēc suverenitātes, un tā bez asinsizliešanas atkal kļuva par Gruzijas daļu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Redback Networks Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = saplūdis ar ''[[Ericsson]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2010. gads
| location_city    = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektronika
| products         = telesakaru aparatūra
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Ericsson]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Redback Networks Inc.''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[telesakari|telesakaru]] aparatūras un programmatūras izgatavošanu [[interneta pakalpojumu sniedzējs|interneta pakalpojumu sniedzējiem]] [[platjosla]]s pieslēgumu nodrošināšanai. Dibināts 1996. gadā. Kopš 2007. gadā ''[[Ericsson]]'' sastāvā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veronikas dubultā dzīve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{NOR}}
| ilgums = 98 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1991|5|15|Francija}}
| izplatītājs = * ''[[Sidéral Films]]''
* ''[[Miramax]]''
| studija = * ''[[Sidéral Productions]]''
* ''[[Zespól Filmowy "X"]]''
* ''[[Norsk Film]]''
* ''[[Canal+]]''
| operators = [[Slavomirs Idzaks]]
| oriģinālnos = ''La double vie de Véronique''<br/>''Podwójne życie Weroniki''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Filips Voltērs]]
* [[Sandrīne Dimā]]
* [[Aleksandrs Bardīnī]]
| scenārijs = * Kšištofs Keslovskis
*Kšištofs Peševičs
| producents = * Leonardo De La Fuente
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Double Life of Véronique.jpg
| imdb =
}}'''"Veronikas dubultā dzīve"''' ({{Val|fr|La double vie de Véronique}}, {{Val|pl|Podwójne życie Weroniki}}) ir 1991. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Norvēģija]]s kopražojuma [[drāma]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Irēna Žakoba]], [[Filips Voltērs]], [[Sandrīne Dimā]] un [[Aleksandrs Bardīnī]].

sentences:
{{labs raksts}}
{{ezera infokaste
|ezers        = Vanas ezers
|attēls       = Akhtamar Island on Lake Van with the Armenian Cathedral of the Holy Cross.jpg
|paraksts     = Ahtamaras sala un armēņu Svētā Krusta baznīca
|karte        = Lakevanlandsat.jpeg
|kartes_paraksts     = Vanas ezera satelītaina
|map = Turcija
| plat_d=38 | plat_m=38 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=49 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{TUR}}
|platība      = 3574
|garums       = 119
|Vid_dziļums  = 161,2
|Max_dziļums  = 451
|tilpums      = 576
|augstums_vjl = 1648
|izteka       = beznoteces
|baseins      = 12 500
|valstis      = [[Turcija]]
|salas        = [[Gadira]], [[Čarpanaka]],<br />[[Ahtamara]], [[Atreka]] u.c.
|pilsētas     = [[Vana]], [[Tatvana]], [[Ahlata]], [[Erdžiša]]
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Benni Andešons
|      Vārds_orig = ''Benny Andersson''
|          Attēls = Benny Andersson 2012-09-24 001.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Benni Andešons 2012. gadā
|        Dz_vārds = Jērans Brūrs Andešons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Vellingbi}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]], [[tautas mūzika]], [[mūzikli]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Klavieres]], [[sintezatori]], [[akordeons]], [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[balss]]
|            Gadi = 1964—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polar Music]], [[Mono Music]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], ''[[Hep Stars]]'', [[Bjērns Ulveuss]], ''[[Benny Anderssons orkester]]'', [[Anni Frida Lingstade]], ''[[Orsa Spelmän]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jērans Brūrs "Benni" Andešons''' ({{val|sv|Göran Bror "Benny" Andersson}}; dzimis {{dat|1946|12|16}} [[Vellingbi]]) ir [[Zviedri|zviedru]] instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Bjērns Ulveuss|Bjērnu Ulveusu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "[[Šahs (mūzikls)|Šahs]]" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas ''[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]'' tapšanā.<ref>[https://www.worldcat.org/identities/lccn-n82-243153/ Benni Andešona ''Worldcat'' lapa]</ref>

sentences: '''BIOS''' ({{val-en|Basic Input/Output System}} - "'''pamata ievades/izvades sistēma'''", saukta arī par ''Basic Integrated Operating System'' vai ''Built In Operating System'') ir [[sāknēšanas programma]] [[IBM PC]] savietojamos [[Dators|datoros]]. Tā ir pirmā [[datorprogramma|programma]], kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (''POST''   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta [[operētājsistēma]] no norādītā datu nesēja [[pastāvīgā atmiņa|pastāvīgās atmiņas]]. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā [[lasāmatmiņa]]ROM (''read only memory'')  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (''erasable programmable read only memory'') un EEPROM (''electrically erasable programmable read-only memory'') jaunākajā paaudzē.

sentences: '''27. marts''' ir gada 86. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (87. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 279 dienas.

sentences:
{{Infokaste kanāls
| name = Nikaragvas kanāls
| image = Nicaragua_canal_proposals_2013.png
| caption = Iespējamās kanāla trases 2013. gadā (būvniecības darbi ir uzsākti pa otro variantu, skaitot no ziemeļiem)
| company =
| date_use = 2014. gada 22. decembris
| start = [[Klusais okeāns]]
| end =  [[Atlantijas okeāns]]
| length = 278 km
| status = celtniecībā
| nav =
}}
'''Nikaragvas kanāls''' ir ieplānots [[kuģošanas kanāls]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], [[Nikaragva]]s teritorijā, lai savienotu [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Karību jūra|Karību jūru]]. Kanāla garums paredzēts 278 km (no tā 105 km cauri [[Nikaragvas ezers|Nikaragvas ezeram]]).

sentences:
{{Infobox political party
| country       = Latvia
| name          = Latvijai un Ventspilij
| colorcode     = #009E9D
| logo          = Latvijai un Ventspilij logo.jpg
| leader        = [[Aivars Lembergs]]
| foundation    = {{dat|1994|03|10}}
| dissolved     =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Ventspils}}
| ideology      = [[reģionālisms]]
| position      = [[centrisms]]
| international =
| european      =
| europarl      =
| colours       =
| seats1_title  = [[14. Saeima]]<br />([[ZZS]] sastāvā)
| seats1        = {{Infobox political party/seats|2|100|hex=#009E9D}}
| seats2_title  = [[Eiroparlaments]]
| seats2        = {{Infobox political party/seats|0|8|hex=#009E9D}}
| seats3_title  = [[Ventspils dome]]
| seats3        = {{Infobox political party/seats|7|13|hex=#009E9D}}
|membership_year    = 2023
|membership         = 207{{steady}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ur.gov.lv/lv/specializeta-informacija/informacija-par-politisko-partiju-biedru-skaitu/|title=Informācija par politisko partiju biedru skaitu|website=Uzņēmumu reģistra tīmekļvietne|access-date=2023-03-01|language=lv}}</ref>
| website       = {{URL|http://www.latvijaiunventspilij.lv/}}
| footnotes     = {{ubl|[[Latvijas politika]]|[[Latvijas politisko partiju saraksts|Partijas Latvijā]]}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kendari
 | official_name            = ''Kota Kendari''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Masjid Al-Alam Kendari (3).jpg
| photo1b      =
| photo2a      =
| photo2b      =
| photo3a      = Tugu Religi, previously known as MTQ Monument, Kendari, South East Sulawesi.jpg
| photo3b      = Kesultanan Buton - panoramio.jpg
| photo3c      = Clock Monument in Mandonga, Kendari, South East Sulawesi.jpg
| photo4a      = Kendari Bay Bridge.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kendari City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Kendari.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sulavesi
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1995
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 271.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 350267
 | population_urban         =
 | population_metro         = 540202
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 58 | lats =  | latNS = S
 | longd = 122 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.kendarikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Rīgas pašvaldības policija
| abbreviation = RPP
| patch = Riga locality Kurzeme district police station.jpg
| patchcaption =Rīgas pašvaldības policijas Kurzemes pārvalde
| logo =
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1990
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 1012 <ref>http://rpp.riga.lv/images/stories/Par_RPP/Parskati/RPP_PREZENTACIJA_2014_bezMobapp.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>
| volunteers =
| budget = 15 779 022 € <ref>https://www.riga.lv/media/budzets/2015/3pielikums.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation = 698 086 <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date=13.04.2015 |archive-date=16.03.2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150316134945/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| legaljuris = [[Rīga]]
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = Lomonosova iela 12A, Rīga
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Policijas priekšnieks
| minister1name = [[Juris Lūkass]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =Kurzemes pārvalde, Zemgales pārvalde, Latgales pārvalde, Centra pārvalde, Ziemeļu pārvalde, Vidzemes pārvalde.
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|http://rpp.riga.lv/index.php/lv/|rpp.riga.lv}}
| footnotes =
| reference =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talantīgais misters Riplijs
| attēls                   = Talented mr ripley.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Talented Mr. Ripley''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Entonijs Mingella]]
| producents               =
* [[Viljams Horbergs]]
* [[Toms Šternbergs]]
| scenārija autors         = Entonijs Mingella
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Džeiks Deivenports]]
| mūzika                   = [[Gabriels Jareds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Timnick Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|12|Losandželosa|1999|12|25|ASV|}}
| ilgums                   = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0|title=The Talented Mr. Ripley|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921030033/https://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]40 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talentedmrripley.htm|title=The Talented Mr. Ripley (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]128,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talantīgais misters Riplijs"''' ({{val|en|The Talented Mr. Ripley}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Entonijs Mingella]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Mets Deimons]], [[Džūds Lo]], [[Keita Blanšeta]], [[Filips Sīmors Hofmans]] un [[Džeiks Deivenports]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|12||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Chalciporus_piperatus_LC0182.jpg
| att_nosaukums= Piparu rubīnbeka
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Chalciporus
| ģints_lv =Rubīnbekas
| kategorijas =nē
}}

sentences:
'''100 000''' ('''simts tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 un 100 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 105. To raksta kā 100,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000 (Vācijā).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss fon Šepings
|     vārds_orig = ''Magnus Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi = [[Oto fon Šepings]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Medema
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta Krūmiņa-Vitrupe
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Vitrupe]], [[Viļķenes pagasts]],
 [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] ( tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Ņujorka]]
|   dzīves_vieta = [[Ņujorka]]
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]], [[dzeja|dzejniece]], [[rakstnieks|literāte]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Master and Commander: Uz pasaules malu
| operators =
| attēls = Master and Commander-The Far Side of the World poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska kara drāma
| režisors = [[Pīters Vīrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Pols Betanijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Master and Commander: The Far Side of the World''
| studija = * ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|11|14}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|211,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2439218689/|title=Master and Commander: The Far Side of the World |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Master and Commander: Uz pasaules malu"''' ({{Val|en|Master and Commander: The Far Side of the World}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Pīters Vīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]] un [[Pols Betanijs]]. Filmas scenārijs un tēli ir balstīti uz trīs rakstnieka [[Patriks O'Braiens|Patrika O'Braiena]] romāniem. Filmas darbība norisinās [[Napoleona kari|Napoleona karu]] laikā un stāsta par britu karakuģa kapteini Obriju (Krovs) un kuģa ķirurgu Stīvenu (Betanijs). Šī ir otrā filma pēc "[[Brīnišķais prāts]]" (2001), kurā galvenās lomas atveido Krovs un Betanijs.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Konsuela
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''Consuelo''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1842-1843
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Konsuela"''' ({{val|fr|Consuelo}}) ir [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] vispazīstamākais [[romāns]]. Tas ir sarakstīts 1842/43 gadā. Tas ir romantiski sociālais romāns. Tajā tiek atmaskota netaisnība, valdošo slāņu divkosība un netaisnība. Šajā romānā atainota jaunas mākslinieces cīņa par mīlestību un slavu. Darbība norisinās [[Venēcija|Venēcijā]] un Milžu pilī, kur nostāsti un dīvaini atgadījumu savijušies kopā, ka vairs nevar atšķirt, kur [[patiesība]], kur izdomājums, kur [[mīts]] un [[fantāzija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolā Flamels
|     vārds_orig = ''Nicolas Flamel''
|         attēls = Nicolas Flamel Histoire critique.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1330. gads|1330. gadu]]
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Pontuāza}}
|         m_gads = 1418
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[alķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Nikolā Flamels''' ({{val|fr|Nicolas Flamel}}; dzimis ap [[1330. gads|1330. gadu]], miris {{dat|1418|3|22}}) bija [[Francija|franču]] [[Rokraksts|manuskriptu]] pārrakstītājs un tirgotājs. 17. gadsimtā izplatījās leģendas, kas viņam piedēvēja [[Alķīmija|alķīmiķa]] darbību, saistītu ar [[filozofu akmens]] un [[dzīves eliksīrs|dzīvības eliksīra]] atklāšanu, sasniedzot [[Nemirstība|nemirstību]]. Saskaņā ar aprakstu, ko Flamelam piedēvēja 200 gadus pēc nāves, viņš alķīmijas noslēpumus apguvis no mūžīgā [[Klejojošais ebreja|Klejojošā ebreja]], kad bija ceļā uz [[Santjago de Kompostela|Santjago de Kompostelu]]. Flamela tēls ir aprakstīts daudzos literāros darbos.

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Takahara''' var būt:
* [[Naohiro Takahara]];
* [[Ikuo Takahara]].

sentences: '''Tautomērija''' ({{val-el|ταύτίς (tauto)}} — 'tas pats', ''μέρος (meros)'' — 'daļa') ir [[izomērija]]s paveids, kad divi vai vairāki vielas izomēri viegli un atgriezeniski pāriet cits citā (to sauc arī par '''dinamisko izomēriju'''). Šādus izomērus sauc par '''tautomēriem'''. Tautomērā līdzsvara stāvoklī viela vai tās šķīdums vienlaicīgi satur visu izomēru [[molekula]]s noteiktās attiecībās. Tautomērija sevišķi izplatīta [[organiskās vielas|organiskajām vielām]]. Tautomērijas gadījumā visbiežāk notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoma pārvietošanās no viena molekulas atoma pie cita un atpakaļ. Bieži iespējams iegūt stabilus atsevišķus atvasinājumus abām vielas tautomērajām formām.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Galds
| abbreviation = Men
| name_latin = Mensa
| RA = 4 ~ 7,5
| dec = −71 ~ −85,5
| areatotal = 153
| arearank = 75. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Men''
| starmagnitude = 5,09
| neareststarname = ''α Men''
| stardistance = 33,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 18
| latmin = 90
}}

sentences: '''Bahāju kalendārs''' ir [[Saules kalendārs]], ko izmanto [[Bahāisms|bahāismā]]. Tas sastāv no 19 mēnešiem un 4—5 [[starpdiena|starpdienām]], ar [[Bahāju Juanais gads|Jauno gadu]] pavasara [[ekvinokcija]]s dienā, kas sakrīt ar ekvinokcijas dienu [[Teherāna|Teherānā]]. Katrs mēnesis, tāpat kā nedēļas dienas, nosaukts tikumu vārdā (piemēram, Pilnība, Žēlsirdība). Kalendāra atskaite sākta no [[1844. gads|mūsu ēras 1844. gada]] — gada, kurā [[Bābs]] sāka mācīt.

sentences: '''Vairākplatformu programmatūra''' ir [[programmatūra]], kas var darboties uz vairāk nekā vienas [[dators|datoru]] aparatūras platformas un (vai) [[operētājsistēma]]s.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Basko
 | official_name            = ''Basco''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Mount Iraya, Basco Batanes.jpg
| image2                   = Basco Municipal Hall.jpg
| image3                   = Batanes Provincial Capitol.jpg
| image4                   = Sto Domingo Church (Basco Batanes).jpg
| image5                   = Basco Lighthouse, Day Photo.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator batanes basco.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kagajanas Ieleja]]
 | subdivision_name2        = [[Batanesa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 6
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 49.46
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 9517
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 20 | latm = 27 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 58 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3900
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 23
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences: '''Kokvilna''' ir sēklapvalku [[šķiedra]]s, ko iegūst no [[kokvilnas augi]]em. No kokvilnas gatavo dažādus [[audums|tekstilizstrādājumus]]. Tie ir ļoti izturīgi un lēni nodilst. Kokvilna sastāv gandrīz tikai no [[celuloze]]s (91%).

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2481
| Nosaukums_orig         = Космос-2481
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Strela-3]]
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Strela-3]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|7|28|SK}} 01:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Rokot-KM]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = [[Gonec-M №13]], [[Gonec-M №15]], [[MiR]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-041A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2012" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,48°
| Periods                = 115,91 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1483 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2467]] vai [[Kosmos-2468]]
| KA_nāk                 =
}}
'''Kosmos-2481''' (''Космос-2481'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis no [[Strela-3]] sērijas. Tas orbītā palaists 2012. gada decembrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Agrostis gigantea.jpeg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Agrostis gigantea|Lielā smilga}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|             suga =A. gigantea
|          suga_lv =Lielā smilga
|         binomial =Agrostis gigantea [[Albrecht Wilhelm Roth|Roth]], 1788
|ģints_lv=Smilgas|ģints=Agrostis}}
'''Lielā smilga''', pazīstama arī kā '''milzu smilga'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/agrostis-gigantea-roth/|title=milzu smilga - Agrostis gigantea Roth - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-15}}</ref>, ({{val|la|Agrostis gigantea}}) ir daudzgadīgs 30—100 cm augsts [[lakstaugs]]. Bieži sastopams mitrās pļavās, mežmalās, krastmalās.

sentences:
[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no augšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>M</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] <math>x</math> ir spēkā [[nevienādība]] <math>x<M</math>.

[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no apakšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>m</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] ir spēkā nevienādība <math>x>m</math>.

Ja [[kopu teorija|kopa]] <math>X</math> ir ierobežota no augšas un arī ierobežota no apakšas, tad [[kopu teorija|kopu]] sauc par '''ierobežotu'''.

Ja [[kopu teorija|kopa]] X ir ierobežota, tad eksistē tāds pozitīvs skaitlis a, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] x ir spēkā nevienādība |x|<a.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gauja (nozīmju atdalīšana)|Gauja}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Gauja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Koiva
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Koiva jõgi
|attēls=Ergeljuklintis424aug037qg.jpg
|paraksts=Gauja pie [[Ērgļu klintis|Ērgļu (Ērģeļu) klintīm]]
  | karte             = Fluss-lv-Gauja.png
  | kartes_izmērs     =288px
| kartes_paraksts   =
  |izteka=no [[Alauksts|Alauksta ezera]]
vai [[Elkas kalns|Elkas kalnā]]
| sāk_plat_d=
| sāk_plat_m=
| sāk_plat_s=
| sāk_plat_NS=
| sāk_gar_d=
| sāk_gar_m=
| sāk_gar_s=
|augštece= Gaujiņa
|ieteka= [[Rīgas līcis]]
| iet_plat_d=57
| iet_plat_m=09
| iet_plat_s=30
| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24
| iet_gar_m=15
| iet_gar_s=48
| iet_gar_EW=E
|baseina_valstis={{LAT}}
{{EST}}
|garums=452<ref>Ja par Gaujas sākumu uzskata izteku no Alauksta, upes garums ir apmēram 437 km. Skat.: Zaķis, Juris. Pie Gaujas iztekām. Vītola izdevniecība. Gulbene. 2018. {{ISBN|9789934554124}}</ref>
|kritums=234
|gada_notece=2,24
|caurtece = 71
|baseins=9800
|liel_pietekas= [[Tirza (upe)|Tirza]], [[Mustjegi]], [[Brasla (Gaujas pieteka)|Brasla]], [[Amata]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Bolderāja]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bolderāja]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jānis Masters''', pieņemtais vārds '''Jānis Straujāns''' (dzimis 1884. gada 19. maijā, miris 1938. gada 20. martā), segvārds ''Andrejs'', bija latviešu [[Sociāldemokrātija|sociāldemokrāts]], profesionāls revolucionārs un žurnālists.

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mangaļsala
|attels             =
|paraksts           = Mangaļsala, skatoties no [[Mangaļsalas mols|Mangaļsalas mola]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 8,036 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 207 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mangalsala/ apkaimes.lv]
}}

sentences: {{Commonscat|23rd century BC|23. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sava
  | valsts            =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | valsts1           =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Sava river in Belgrade, view from Kalemegdan fortress.jpg
  | attēla_izmērs     = 250px
  | paraksts          = Sava Serbijas galvaspilsētā [[Belgrada|Belgradā]]
  | karte             = Savarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Savas baseins
  | kartes_izmērs     = 250px
  | izteka            = ''[[Zelenci]]'', [[Slovēnija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]], [[Belgrada]]
  | baseina_valstis   = {{SRB}},
{{BIH}},
{{HRV}},
{{SVN}},
{{MNE}}
  | tek_caur          = {{SVN}},
{{HRV}},
{{BIH}},
{{SRB}}
  | garums            = 940
  | iztekas_augstums  = 833
  | ietekas_augstums  = 68
  | kritums           =
  | caurtece          = 1564
  | caurtece_vieta    = ieteka
  | gada_notece       =
  | baseins           = 97 713,2
  | pietekas          = [[Drina (Bosnija un Hercegovina)|Drina]], [[Kupa]], [[Bosna]]
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 29 | sāk_plat_s= 31 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 13 | sāk_gar_m= 44 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 44 | iet_plat_m= 49 | iet_plat_s= 27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 20 | iet_gar_m= 26 | iet_gar_s= 38 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Karš}}
'''Karš''' ir plašs [[konflikts|konflikta]] stāvoklis starp [[valsts|valstīm]], [[organizācija|organizācijām]] vai relatīvi lielām cilvēku grupām, ko raksturo [[vardarbība|vardarbīga]], [[fiziskais spēks|fiziska spēka]] pielietošana pret pretējo karojošo pusi un dažreiz arī pret [[civiliedzīvotājs|civiliedzīvotājiem]]. Karš ir pretējs [[miers|mieram]], kas savukārt nozīmē kara neesamību.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Bērenss
|     vārds_orig = ''Carl Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1725
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Reinholds Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Urzula Švarca (†1770), Doroteja Elizabete Švarca (†1775)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kārlis Bērenss''' ({{val|de|Carl Berens}}, 1725—1789) bija [[Rīga]]s tirgotājs un [[Filantropija|filantrops]], [[Melngalvji|Melngalvju brālības]] loceklis (1751), [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zilā jūras dzelme
 | oriģinālnos = ''The Deep Blue Sea''
 |      attēls = The Deep Blue Sea (2011 film) poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Terenss Deiviss]]
 |  producents =
* [[Keita Ogborna]]
* [[Šons O'Konors]]
 |   scenārijs = Terenss Deiviss
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
* [[Harijs Hadens-Patons]]
 |      mūzika = [[Semjuels Bārbers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Film4]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Artificial Eye]]''
 | izplatītājs = ''[[Music Box Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|11|Toronto kinofestivāls|2011|11|25|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deep-blue-sea-2011|title=The Deep Blue Sea|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deepbluesea12.htm|title=The Deep Blue Sea (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zilā jūras dzelme"''' ({{val|en|The Deep Blue Sea}}) ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Terenss Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Reičela Vaisa]], [[Saimons Rasels Bīls]] un [[Harijs Hadens-Patons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glikoze (cikliskā forma)

Glikozes pāreja no acikliskās formas uz ciklisko
|       citi nosaukumi = vīnogu cukurs
|           CAS numurs = 50-99-7
|      ķīmiskā formula = C6H12O6
|              molmasa = 180,16
|              blīvums = 1540
|  kušanas temperatūra = ≈ 150 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 91 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Glikoze''' ({{Val-el|glykys}} — ‘salds’; 1960. gados neilgu laiku glikozi oficiāli dēvēja par '''glukozi'''; vīnogu cukurs, C6H12O6) ir nozīmīgs [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]]. Glikoze ir aldoheksoze (satur [[aldehīds|aldehīda]] grupu un 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus). Šķīdumā glikoze veido 5 tautomērās formas - aciklisko, α-glikofuranozi, β-glikofuranozi, α-glikopiranozi un β-glikofuranozi, no kurām dominē formas ar piranozes heterociklu, kas ir stabilākās heksožu formas. Cikliskā forma šķīdumā ir līdzsvarā ar aciklisko (lineāro) formu, pie [[pH]]=7 acikliskās formas īpatsvars ir 0,0026%. Glikozei ir divi spoguļ[[izomēri]] L-glikoze un D-glikoze; dzīvajos organismos ir sastopama tikai D-glikoze.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences: '''Petroloģija''' ({{val|grc|πέτρος}}, ''pétros'' — ‘[[akmens]]’; {{gree|-λογία}} — ‘mācība’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[magmatiskie ieži|magmatiskos iežus]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]].<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/petrolo%C4%A3ija:1 | title= Petroloģija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vispārīgi petroloģija pēta arī [[nogulumieži|nogulumiežus]], tas ir, pēta visus [[ieži|iežus]]. Lielāka uzmanība nogulumiežu veidošanās procesam tiek pievērsta [[sedimentoloģija|sedimentoloģijā]] un [[stratigrāfija|stratigrāfijā]]. Iežu sastāvu, uzbūvi un izcelsmi pēta [[petrogrāfija]]. Jēdziens ‘petrogrāfija’ tiek lietots arī kā sinonīms vārdam ‘petroloģija’.<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
s stepe (pampa)]]
'''Stepes''' ir plaši bezmežu apgabali, kuros aug [[kaviļas]] un citas [[graudzāļu dzimta|graudzāles]], [[sīpolaugi]] un citi [[lakstaugi]]. [[Koks|Koku]] augšanai tur ir pārāk maz mitruma, tāpēc [[krūmi|krūmu]] audzes un nelielas birzis ir sastopamas reti. Atšķirībā no [[savanna|savannām]], stepēs ir krasi izteiktas temperatūras atšķirības starp [[ziema|ziemu]] un [[vasara|vasaru]]. Ziemā uzsnieg sniegs un temperatūra var noslīdēt pat līdz -20 °C. Vasara ir gara, karsta un sausa. Temperatūra ir apmēram +20 °C līdz +25 °C. Stepes ir visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] stepes sauc par [[prērija|prērijām]], bet [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — par [[pampa|pampām.]]

Stepē dzīvo daudz sīko [[grauzēji|grauzēju]]: [[surikāts|surikāti]], [[kāmji]], [[lēcējpeles]], [[murkšķi]].

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Losalamosas Nacionālā laboratorija
| logo = LANL Logo.png
| company_logo =
| industry = [[Nacionālā drošība]], [[fundamentālās zinātnes]]
| founder =
| launch_date =
| location = [[Losalamosa]], [[Ņūmeksikas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products =
| website = {{#property:P856}}
| image = Los Alamos aerial view.jpeg
| image_caption = Laboratorijas panorāma
| foundation = {{Start date|1943}}
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| portrayer = [[Dženifere Anistone]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| birthday = 5. maijs
| occupation =
| homes = Monikas dzīvoklis (1.—6. sezona)
Fēbes dzīvoklis (6.—7. sezona)
Džoija dzīvoklis (7.—8. sezona)
Rosa dzīvoklis (8.—9., 10. sezona)
Džoija dzīvoklis (9.—10. sezona)
| family = Leonards Grīns (tēvs)
Sandra Grīna (māte)
Džila Grīna (māsa)
Eimija Grīna (māsa)
| spouse = [[Ross Gellers]] (1999—2000, 2004—pašlaik)
| children = Emma Gellere-Grīna (meita)
Bens Gellers (padēls)
| relatives = [[Monika Gellere]] (svaine)
[[Čāndlers Bings]]
(svainis)
| nieces and nephews = Erica Bing (māsasmeita)
Jack Bing (brāļameita)
}}
'''Reičela Grīna''' ({{val|en|Rachel Karen Green}}) ir tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Dženifere Anistone]]. Par šo lomu viņa ir saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'', [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]] un [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]].<ref>{{ziņu atsauce|title= Jennifer Aniston almost missed out on ‘Friends’ role|work= [[San Francisco Chronicle]]|date= |url= http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/|accessdate= 2012-05-05|archive-date= 2012-05-03|archive-url= https://web.archive.org/web/20120503055625/http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/}}</ref>

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =Kvebekas junioru hokeja līga
''Quebec Major Junior Hockey League''
| aktuāla_sezona =
| logo           =Quebec Major Junior Hockey League.png
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Hokejs]]
| dibin          =1969
| moto           =
| komandas       =18
| valsts         ={{CAN}} (17 komandas)
{{USA}} (1 komanda)
| čempions       =[[Šaviniganas "Cataractes"]] (1 tituls)
| čempions_visv  =[[Gatino "Olympiques"]] (7 tituli)
| mlapa          =http://www.en.lhjmq.qc.ca
}}
'''Kvebekas junioru hokeja līga''' ({{Val-en|Quebec Major Junior Hockey League}}, {{Val-fr|Ligue de hockey junior majeur du Québec}}) ir viena no trim galvenajām [[Kanāda]]s junioru [[hokejs|hokeja]] līgām, kas kopā ar [[Ontārio hokeja līga|Ontārio hokeja līgu]] un [[Rietumu hokeja līga|Rietumu hokeja līgu]] veido [[Kanādas hokeja līga|Kanādas hokeja līgu]]. Līgā drīkst spēlēt hokejisti no 15 līdz 20 gadu vecumam.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| tauta     = Rusīni
| attēls    =  Rusīnu apdzīvotā teritorijā Ukrainas rietumos, Slovākijas austrumos un Polijas dienvidos
| skaits    = no 75 līdz 85 tūkstošiem
| vieta     = {{ubl
 | {{SVK}} (33,5 tūkstoši)
 | {{SRB}} (14,2 tūkstoši)
 | {{UKR}} (10,2 tūkstoši)
 | {{POL}} (no 0,6 līdz 10,5 tūkstošiem)
}}
 {{Collapsible list
 |title= Citas valstis
 | {{USA}} (8,9 tūkstoši)
 | {{CRO}} (2,9 tūkstoši)
 | {{HUN}} (2,3 tūkstoši)
 | {{CZE}} (1,1 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[rusīnu valoda]], [[ukraiņu valoda]], [[rutēņu valoda]], [[slovāku valoda]]
| reliģija =
|   grupas =
|     radi = citas [[austrumslāvi|austrumslāvu]] tautas, it īpaši [[ukraiņi]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Ētika''' ({{val|grc|ήθος}} (''etos'') — ‘paraža, tikums, raksturs’) ir [[filozofija]]s nozare — zinātne par [[morāle|morāli]], [[Tikumība|tikumību]] (dažreiz tā tiek dēvēta arī par morāles filozofiju); ētikas pamatjēdzieni ir, piemēram, labais un ļaunais, [[tikums]], [[griba]], atbildība.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
]]
'''Teogonija''' ({{val|grc|Θεογονία}} — 'Dievu izcelšanās') ir [[Hēsiods|Hēsioda]] [[poēma]], kurā ir aprakstīta [[dievi|dievu]] izcelšanās un raduraksti. Hēsiods [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu mītiem]] piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar [[ģenealoģija|ģenealoģiskiem]] uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap [[700 p.m.ē.]]

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
s kanclers.]]
'''Volfi fon Līdinghauzeni''' ({{val|de|Lüdinghausen genannt Wolff}}) jeb '''Līdinghauzeni-Volfi''' (''von Lüdinghausen Wolff'') ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā, vēlāk izplatījās Polijā, Zviedrijā, Krievijā un Prūsijā.

sentences:
13. gadsimta kaujas ar zemgaļu piedalīšanos:
[[Kategorija:13. gadsimts]]
[[Kategorija:Kaujas]]
[[Kategorija:Zemgale]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Maghagendorfīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-80
|ķīm_formula=NaMn(Mg,Fe,Fe)3(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļgani melns
|svītra=Pelēki zaļgana
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Kristofs Broce''' ({{val|de|Johann Christoph Brotze}}, {{datVS|{{dat|1742|9|12|N}}|{{dat||9|1|N}}}} — {{dat|1823|8|4|N}}) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, etnogrāfs, vēsturnieks, kas darbojās 19. gadsimta sākumā pašreizējā Latvijas teritorijā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ārlavas pagasts
| karte             = Valdemārpils_lauku_teritorija_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ārlavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ārlavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Valdemārpils
| platība           = 134,5
| iedzīvotāji       = 935<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 935 / 134.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valdemarpils.lv
| nos_vācu          = Erwahlen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Эрваленская
| ref_krievu        =
}}
'''Ārlavas pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Valdemārpils]] pilsētu un robežojas arī ar sava novada [[Lubes pagasts|Lubes]], [[Īves pagasts|Īves]], [[Valdgales pagasts|Valdgales]], [[Laidzes pagasts|Laidzes]], [[Rojas pagasts|Rojas]] un [[Vandzenes pagasts|Vandzenes]] pagastiem.

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas ezeri pēc pilsētas]]

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences: '''Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' (''Durrell Wildlife Conservation Trust'') ir starptautiska dabas aizsardzības organizācija, kuras mērķis ir savvaļā dzīvojošo [[suga|sugu]] un pasugu aizsardzība un saglabāšana.  1963. gadā ar nosaukumu '''Džērsijas savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' dibināja [[Džeralds Darels]]. Tika pārdēvēts 1999. gada 26. martā. Atrodas [[Džērsija]]s salā senas [[muiža]]s teritorijā, kur 1959. gadā Darels izveidoja [[Darela savvaļas parks|Džersijas zooloģisko dārzu]].

sentences: '''Mēness redzamā puse''' ir [[Mēness]] daļa, kas redzama no [[Zeme]]s.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums=Putilov-Garford
|        attēls=
|    virsraksts=Putilov Garford M1916/M1917
|       apkalpe=8
|        garums=5,7 m
|       platums=2,3 m
|      augstums=2,7 m
|          masa=8,6 - 11 t
|        bruņas=7 - 13 mm
|     primārais=1×76,2 mm vai 57 mm lielgabals un 60 lādiņi
|   sekundārais=3×7,62 mm ''Maxim'' ložmetēji
|       dzinējs=[[Garford]]
| dzinēja_jauda=36 ZS
|ātrums_uz ceļa=18 km/h
| zs_koeficents=?
|maks. attālums=120 km
}}
'''Putilov-Garford''' ir [[Krievija|Krievijā]], laika posmā no 1914. līdz 1917. gadam izgatavotas bruņu mašīnas. Tās tika būvētas uz amerikāņu [[Garford]] kravas automašīnu šasijām, un mūsdienās tiek uzskatītas par vissmagāk bruņotajām [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laika bruņu mašīnām.
== Vēsture ==
=== Izstrāde ===
[[1914]]. gada rudenī ''Putilov'' rūpnīcā [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]] tika izstrādāts dizains jaunai bruņu mašīnai uz amerikāņu ''[[Garford]]'' kravas automašīnas bāzes. Automobilim bija aizmugurējo riteņu ķēdes piedziņa, 36 zs motors un samērā vājas spējas pārvietoties pa sliktiem ceļiem. Cara armija pasūtīja kopumā 70 šādus bruņu automobiļus.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Lielā Shizma''' (no {{val|grc|σχίσμα}} (''skhísma'') — 'plaisa, šķelšanās') ir [[kristietība]]s sašķelšanās Rietumu jeb [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] kristietībā un Austrumu  jeb [[Pareizticība|pareizticīgo]] kristietībā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irina Odojevceva
|     vārds_orig = ''Iraīda Heinike''
|         attēls = Odoevceva heinike.jpg
|     att_izmērs = 200
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki = Gustavs Heinike
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedri = Georgijs Ivanovs, Jakovs Gorbovs
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Ирина Владимировна Одоевцева''
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = Nikolajs Gumiļovs
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|        dzimums = S
}}

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Rubio''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Bezpilota lidaparāts''' ('''BPLA'''), dēvēts arī par '''dronu''' (no {{val|en|drone}} — [[trans]], liekēdis, "dūcējs"), ir [[lidaparāts]], kas lido bez apkalpes uz tā borta. Šādu lidaparātus visplašāk izmanto pasaules valstu bruņotie spēki. Atšķirībā no raķetes, BLPA ir atkārtojami lietojams, šī iemesla dēļ spārnotās raķetes nevar uzskatīt par bezpilota lidaparātiem, jo klasificējamas kā vienreizējas lietošanas ierocis, pat ja ir bezpilota un atsevišķos gadījumos ar distances vadību.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = ''Rammstein''
|          Attēls = Rammstein logos joined.svg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Grupas ''Rammstein'' logotips
|           Vieta = {{flaga|Vācija}}, [[Berlīne]], [[Vācija]]
|           Žanrs = [[Industriālais metāls]]
''[[Neue Deutsche Härte]]''
|     Instrumenti =
|            Gadi = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|           Mlapa = {{URL|rammstein.de}}
|      Dalībnieki = [[Tils Lindemans]] (vokāls)
[[Rihards Kruspe]] (ģitāra)
[[Pauls Landerss]] (ģitāra)
[[Kristians Lorencs]] (taustiņinstrumenti)
[[Kristofs Šneiders]] (sitaminstrumenti)
[[Olivers Rīdels]] (basģitāra)
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Rammstein''''' ir viena no populārākajām vācu rokgrupām. Grupa ir izveidota [[1994]]. gada janvārī un tiek pieskaitīta pie ''[[Neue Deutsche Härte]]'' skatuves līdzās tādām [[industriālais metāls|industriālā metāla]] grupām kā ''[[Oomph!]]'', ''[[Eisbrecher]]'' un ''[[Die Krupps]]''. Gandrīz visas ''Rammstein'' dziesmas tiek izpildītas [[Vācu valoda|vācu valodā]]. Grupa ir slavena arī ar saviem skatuves šoviem un provokatīvajiem dziesmu tekstiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Animatrikss
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|6|3}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Home Video]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Animatrix''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri =
| scenārijs =
| producents =
* [[Lana un Lilija Vačovskas|Vačovski]]
* [[Maikls Āriass]]
* Hiroaki Takeuči
* [[Eiko Tanaka]]
| režisors =
* [[Endijs Džonss]]
* [[Mahiro Maeda]]
* [[Šiničiro Vatanabe]]
* [[Jošiaki Kavadžiri]]
* [[Takeši Koike]]
* [[Kodži Morimoto]]
* [[Pīters Čungs]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The-animatrix-poster.jpeg
| imdb =
}}'''"Animatrikss"''' ({{Val|en|The Animatrix}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir [[Endijs Džonss]], [[Mahiro Maeda]], [[Šiničiro Vatanabe]], [[Jošiaki Kavadžiri]], [[Takeši Koike]], [[Kodži Morimoto]], [[Pīters Čungs]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
| vārds          = Vārnas Pēda
Issapóómahksika
| attēls         = Chief Crowfoot.jpg
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = [[Siksiki|Kainu]] virsaitis Vārnas Pēda
| dz_gads        = ap 1821-1830
| dz_vieta       =
| m_gads         = 1890
| m_mēnesis      = 04
| m_diena        = 25
| tautība        = [[Siksiki|kainu]] cilts [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         = Istown-eh'pata (tēvs)
Axkahp-say-pi (māte)
Akay-nehka-simi (patēvs)
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          =
| kategorijas = nē
}}
'''Vārnas Pēda''' jeb '''Isapóómahksika''' (dzimis ap [[1821]]—[[1830]] — miris {{dat|1890|03|25}}) bija viens no ievērojamākajiem un ietekmīgākajiem [[siksiki|siksiku]] jeb blekfītu virsaišiem. Viņa [[siksiku valoda|siksiku]] vārda pilnais tulkojums '''Vārnas Indiāņu Lielā Pēda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://people.uleth.ca/~frantz/blkft.html |title=Bot generated title --> The Blackfoot Language |access-date={{dat|2015|01|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150110020054/http://people.uleth.ca/~frantz/blkft.html#WritingSystemsblkft.html |archivedate={{dat|2015|01|10||bez}} }}</ref> ērtības labad tika tulku saīsināts. Cieņu ieguva kā bezbailīgs karotājs, taču, būdams virsaitis, nopietnus konfliktus centās risināt miera ceļā.

sentences: '''Baltijas ledus ezers''' bija auksts saldūdens baseins tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā, kas izveidojās pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] beigās no [[Ziemeļeiropa]]s ledāja kušanas ūdeņiem un pastāvēja [[pleistocēns|pleistocēna]] epohas noslēgumā (pirms aptuveni {{nobr|13 000}}—{{nobr|10 300}} gadiem).<ref>{{Latvijas daba|1|125}}</ref>

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences: AB garums ir lidmašīnas ''[[Boeing 777]]-200ER'' spārnu plētums]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Svjatoslavs Fjodorovs
 |    vārds_orig = ''Святослав Фёдоров''
 |        attēls = Svyatoslav Nikolayevich Fyodorov, 1992.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
|       dz_gads = 1927
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Proskurova|3s=Hmeļnicka|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 2000
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USSR}} →
{{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = [[oftalmoloģija|oftalmologs]], [[ķirurgs]]
politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
|   citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[oftalmoloģija]]
acs mikruķirurģija
|                grāds = medicīnas zinātņu doktors (1967)
|         darba_vietas = Starpnozaru zinatniski tehniskais komplekss "Acs mikroķirurģija"
|           akad_amats = profesors
PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1987)
Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1991)
Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995)
|           alma_mater = [[Rostovas Valsts medicīnas universitāte]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987)
[[Ļeņina ordenis]]
Darba Sarkanā karoga ordenis
Lomonosova Lielā zelta medaļa
|             piezīmes =
}}
}}
'''Svjatoslavs Fjodorovs''' ({{val|ru|Святосла́в Никола́евич Фёдоров}}; dzimis {{dat|1927|8|8}}, miris {{dat|2000|6|2}}) bija [[PSRS|padomju]] un [[Krievija|krievu]] ārsts [[oftalmoloģija|oftamologs]], medicīnas zinātņu doktors (1967), [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987), Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995). Pazīstams ar saviem izgudrojumiem acs mikroķirurģijā, [[keratotomija]]s procedūru veikšanu. Bija viens no pirmajiem, kas uzsāka attīstīt [[redzes lāzerkorekcija|redzes lāzerkorekciju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://bigenc.ru/medicine/text/4707672|title= Фёдоров Святосла́в Никола́евич|publisher= Большая Российская Энциклопедия|access-date= {{dat|2021|04|11||bez}}|archive-date= {{dat|2019|06|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190607135619/https://bigenc.ru/medicine/text/4707672}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Tarimas ieplaka
|attēls                 = Wfm tarim basin.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Tarimas ieplakas NASA pavadoņattēls
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =83|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Kuņluņs|Kuņluņa]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1500
|platums                = 600
|platība                = 906 500
|kalns                  =
|augstums               = 780—1410
|pilsētas               = [[Kašgara]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tarimas ieplaka''' ({{val|zh|塔里木盆地}}, ''Tǎlǐmù Péndì''; {{val|ug|تارىم ئويمانلىقى}}, ''Tarim Oymanliqi'') vai '''Tarimas līdzenums'''<ref>{{PZT|689|Tarimas līdzenums}}</ref> ir viens no lielākajiem [[beznoteces baseins|beznoteces baseiniem]] pasaulē; atrodas [[Siņdzjana|Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā]] [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] rietumos. Tās platība ir aptuveni {{nobr|906 500 km²}}, no kā lielāko daļu aizņem [[Taklamakans|Taklamakana tuksnesis]], gar malām — grants un oļu nogulu josla. Ieplakas zemākā vieta ir [[Lobnors|Lopnūra]] ezers, kurā ietek [[Tarima]]s upe. Krasi kontinentāls klimats, nokrišņi ap 100 mm gadā. Malās apūdeņojamas [[oāze]]s, lielākā pilsēta — [[Kašgara]].

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Van Hool''
| native_name =
| logo = Logo_of_Van_Hool_NV.png
| image = ExquiCity_24m_Mettis.JPG
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = privāts uzņēmums
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1947. gads]]
| founder = Bernards van Hols
| defunct =
| location_city = [[Lire]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[mašīnbūve]]
| products = [[autobuss|autobusi]], [[piekabe]]s, [[trolejbuss|trolejbusi]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Rufous-necked Wryneck.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Jynginae
|apakšdzimta_lv = Tītiņu apakšdzimta
|      ģints_lv =  Tītiņi
|         ģints = Jynx
|          suga = Jynx ruficollis
|       suga_lv = Sarkankakla tītiņš
|   kategorijas = nē
|      binomial =  Jynx ruficollis <small>([[Johann Georg Wagler|Wagler]], 1830)</small>
}}
'''Sarkankakla tītiņš''' (''Jynx ruficollis'') ir maza auguma [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') putnu suga. Izdala trīs pasugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref><ref name=ibc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ibc.lynxeds.com/species/rufous-necked-wryneck-jynx-ruficollis |title=IBC: Rufous-necked Wryneck (Jynx ruficollis) |access-date={{dat|2014|02|07||bez}} |archive-date={{dat|2011|05|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110524140355/http://ibc.lynxeds.com/species/rufous-necked-wryneck-jynx-ruficollis }}</ref> Lai arī sarkankakla tītiņa izplatības areāls ir ļoti plašs, tam ir vairākas izolētas populācijas, kas dzīvo [[Āfrika]]s centrālajā daļā un dienvidos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22680689/0 Jynx ruficollis]</ref> Sarkankakla tītiņš mājo [[Savanna|savannā]], kur aug veci koki un kuros ir [[dzenis|dzeņu]] vai [[Āfrikas bārdaiņu dzimta|bārdaiņu]] izveidoti dobumi ligzdošanai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Dagda
|         vārds_orig = Olga Taube
|             attēls = Anna Dagda.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1915
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Stokholma]] {{SWE}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Dagda''', īstā vārdā '''Olga Taube''' (dzimusi 1915. gada 22. janvārī Aizputē, mirusi 1996. gada 27. februārī Stokholmā), bija latviešu [[dzejniece]] un kritiķe. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Anomalisa
| attēls                   = Anomalisa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anomalisa''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Čārlijs Kaufmans]]
* [[Djūks Džonsons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Toms Nūnans]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|4|Teluridas kinofestivāls|2014|12|30|ASV|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anomalisa-2015|title=Anomalisa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 17, 2018|archive-date={{dat|2017|07|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170704012950/http://bbfc.co.uk/releases/anomalisa-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anomalisa.htm|title=Anomalisa (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 17, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Anomalisa"''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Čārlijs Kaufmans]] un [[Djūks Džonsons]]. Galvenos tēlus ir ierunājuši [[Deivids Tjūliss]], [[Toms Nūnans]] un [[Dženifere Džeisone Lī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Teluridas kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pusnakts skrējiens
| operators =
| attēls = Midnight Run.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Mārtins Brests]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Čārlzs Grodins]]
* [[Japets Koto]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Džo Pantoliāno]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| oriģinālnos = ''Midnight Run''
| studija = ''City Light Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|7|20}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pusnakts skrējiens"''' ({{Val|en|Midnight Run}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Mārtins Brests]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Čārlzs Grodins]], [[Japets Koto]], [[Džons Eštons]], [[Deniss Farina]] un [[Džo Pantoliāno]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Termopārneses druka''' ir digitālās drukas metode, kurā materiāls tiek uzklāts uz virsmas, izkausējot lentes pārklājumu, lai tas paliktu pielīmēts pie materiāla. Tas atšķiras no tiešās, termiskās drukāšanas, kuras procesā nav iesaistīta lente.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Konstantinovs''' var būt:

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanādas Arktiskais arhipelāgs
|attēls              = Queen Elizabeth Islands 2009-08-27 (MODIS).jpg
|attēla paraksts     = [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Canadian Arctic Archipelago.svg
|mark                =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļu ledus okeāns]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=75|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=90|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 1 424 500
|garums              = 2400
|platums             = 1900
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Barbo kalns]]
|augstums            = 2616
|salu skaits         = 36 563
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{CA-NU}}<br />{{CA-NT}}
|iedzīvotāji         = 14 000
|blīvums             = 0,01
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ikaluita]]
|piezīme =
}}
'''Kanādas Arktiskais arhipelāgs''' ({{val|en|Canadian Arctic Archipelago}}) ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda]]s ziemeļos. Tas ir pasaulē lielākais arhipelāgs. Pie arhipelāga tiek pieskaitītas visas salas [[Nunavuta|Nunavutā]] un [[Ziemeļrietumu Teritorijas|Ziemeļrietumu Teritorijās]] uz ziemeļiem no Kanādas kontinentālās daļas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Mišela Jenneke
 |      vārds_orig = ''Michelle Jenneke''
 |          attēls = Michelle Jenneke.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Mišela Jenneke 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1993|6|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Kenthursta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=172}}<ref name="singapore2010">{{Tīmekļa atsauce|url=http://singapore2010.olympics.com.au/athlete/michelle-jenneke.html|title=Singapore Youth Olympics 2010: Michelle Jenneke|publisher=Olympics.com.au|accessdate={{dat|2012|12|28||bez}}|archiveurl=https://archive.today/20121209130402/http://singapore2010.olympics.com.au/athlete/michelle-jenneke.html|archivedate={{dat|2012|12|09||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}<ref name="singapore2010" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 13,39 s
 |           PR1_d = [[100 m/b]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Mišela Jenneke''' (''Michelle Jenneke''; dzimusi {{dat|1993|6|23}}) ir austrāliešu [[vieglatlēte]], startē [[100 metru barjerskrējiens|100 metru barjerskrējiena]] distancē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
sadraudzības pilsētas]]
'''Pilsētu sadraudzība''' vai '''pašvaldību sadraudzība'''<ref>[http://www.ccre.org/docs/twinning_publication_lv.pdf Pašvaldību sadraudzība rītdienas pasaulei. Rokasgrāmata]</ref> ir [[pilsēta|pilsētu]] un dažāda līmeņa [[pašvaldība|pašvaldību]] sadarbības forma dažādu sociālo, kultūras un ekonomisko saišu veicināšanai. Mūsdienu pilsētu sadraudzības koncepcija attīstījusies pēc [[2. pasaules karš|2. pasaules kara]], lai stiprinātu sapratni starp dažādām kultūrām un veicinātu starptautisko biznesa un tūrisma saišu veidošanos. [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]] noslēgti ap 17 000 sadraudzības līgumi starp dažāda līmeņa pašvaldībām. Latvijā noslēgti 294 sadraudzības līgumi ar citu valstu dažāda līmeņa pašvaldībām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Kristietība Serbijā''' ir visizplatītākā reliģija valstī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = Bālā treponēma
| attēls = TreponemaPallidum.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Spirochaetes
| tips_lv =
| dzimta =Spirochaetaceae
| dzimta_lv=Spirohetas
| ģints =Treponema
| ģints_lv =Treponēmas
| suga =Treponema pallidum
| suga_lv =Bālā treponēma
| kategorijas = nē
}}
'''Bālā treponēma''' jeb '''bālā spiroheta''' (''Treponema pallidum'') ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] [[spirohetas|spiroheta]]. Nominālā pasuga ir [[Sifiliss|sifilisa]] izraisītājs. Par "bālo" šo baktēriju sauc tādēļ, ka to nevar nokrāsot ar anilīn[[krāsvielas|krāsvielām]].<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 271. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Očoa''' var būt:

* [[Giljermo Očoa]];
* [[Lorena Očoa]].

sentences:
'''Token Ring''' ir lokālā [[datortīkls|datortīkla]] veids. To izstrādāja firma [[IBM]] 1984. gadā. Token Ring tehnoloģija kļuvusi par pamatu [[IEEE]] 802.5 specifikācijai, kura pieņemta kā standarts 1985. gadā. [[IEEE]] 802.5 specifikācija ir gandrīz identiska un pilnīgi saderīga ar IBM Token Ring tīklu.
Jēdzienu “Token Ring” (“marķiergredzens”) parasti lieto gan pie norādes uz Token Ring IBM tīklu, gan arī uz [[IEEE]] 802.5 tīklu. Token Ring lokālais [[datortīkls]] pasaulē nav tik plaši izplatīts kā [[Ethernet]] tīkls, jo tā aparatūra ir salīdzinoši dārga.

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Liļa Budžurova
 |    vārds_orig = ''Lilâ Bucurova''
 |        attēls = Буджурова Лиля.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Liļa Budžurova 2015. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 1
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Anrena|td=Uzbekistāna}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnāliste, dzejniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Liļa Budžurova''' ({{val|crh|Lilâ Rustem qızı Bucurova}}, {{val|uk|Ліля Рустемівна Буджурова}}, dzimusi {{dat|1958|11|1}}) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] [[Dzejnieks|dzejniece]] un [[Žurnālists|žurnāliste]].<ref name=VIP>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html |title=Буджурова Лиля Рустемовна |accessdate=2018-04-24 |work=Известные люди юга России |publisher=vipstav.ru |date= |language=ru |archive-date=2019-09-17 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190917012329/http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html }}</ref>

sentences: Ar '''virsbūvēm''' saprot slēgtas telpas uz virsējā klāja, kuras iet no borta līdz bortam, vai arī to gareniskās sienas atrodas ne vairāk kā 4% kuģa platuma attālumā no jebkura tā borta. Ja slēgtā telpa neatbilst šīm prasībām un tās sienās atrodas durvis, iluminatori vai citi izgriezumi, tad to sauc par izbūvi (telpu). Izbūves uzstāda kā uz virsējā [[klājs|klāja]] tā arī uz virsbūves klāja. Virsbūves un izbūves piedalās kuģa kopējā liecē. Bez tam tās uzņem arī vietējās slodzes, no viļņu triecieniem, [[vējš|vēja]] spiediena, inerces spēkus no kuģa šūpošanās u.c.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Трансаэро''
| logo                 = Transaero EN.svg
| logo izmērs          =
| attēls               =
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = UN
| ICAO                 = TSO
| izsaukums            = TRANSOVIET
| dibināta               = {{dat|1990|12|28||bez}}
| darbību uzsāka         = {{dat|1991|11|5||bez}}
| darbību pārtrauca      = {{dat|2015|10|25||bez}}
| galvenā bāze           =
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  =
| galamērķi              =
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        =
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           =
}}

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences: '''Devīze''' jeb '''moto''' (no {{val|it|motto}} — 'vārds', 'teikums') ir frāze, kas formāli apraksta sabiedrības grupas vai organizācijas vispārīgo motivāciju vai mērķus. Devīze var būt jebkurā valodā, lai gan [[latīņu valoda|latīņu]] un mazākā mērā [[franču valoda]] tiek lietota neproporcionāli biežāk, jo tās ievērojamu laiku ir bijušas [[starptautiska valoda|starptautiskas valodas]]. Valstu devīzēs parasti tiek izmantota vietējā valoda.

sentences: '''Mosa skala''' (izrunā ar garo ō) raksturo materiāla [[cietība|cietību]] ar tā spēju ieskrāpēt mīkstāku materiālu. Šo skalu visbiežāk izmanto [[mineraloģija|mineraloģijā]] minerāla veida noteikšanai. Mosa skalu izveidoja vācu mineralogs [[Frīdrihs Moss]] 1812. gadā un šī ir viena no populārākajām metodēm materiāla cietības noteikšanai.

sentences:
[[Igaunija|Igaunijā]]]]
'''Laukakmens''' ir [[ledājs|ledāja]] atrauta un pārvietota [[ieži|iežu]] atlūza, kurās diametrs lielāks par {{nobr|10 cm}}.<ref>{{Latvijas daba|3|93}}</ref> Dažkārt uz laukakmeņu virsmas vērojamas ledāja skrambas vai glaciālais slīpējums. Laukakmeņus, kuru tilpums pārsniedz 10 m³ (7 m³),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļu. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|08|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> sauc par [[dižakmens|dižakmeņiem]] un daļa to ir aizsargājami dabas pieminekļi.

sentences: {{Commonscat|Sports in Romania|Sports Rumānijā}}

sentences:
{{Apšaubīts}}
{{Islāms}}
Šajā lapā ir ietverti [[arābu valoda]]s termini gan no [[islāms|islāma]], gan [[arābi|arābu]] kultūras tradīcijām. Šī saraksta nolūks ir Vikipēdijā unificēt islāma terminu lietojumu un sniegt īsu skaidrojumu par katra termina nozīmi.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Salgira
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Salgir Simferopol.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Salgiras upe [[Simferopole|Simferopolē]]
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Čatirdags|Čatirdaga]] kalni, [[Krima]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=34 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | vietaskarte       = Krima
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | ieteka            = [[Sivašs]], [[Azovas jūra]]
  | iet_plat_d=45| iet_plat_m=38 | iet_plat_s=53 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=35 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{karogs|Ukraina}}
  | tek_caur          = Ukraina, [[Krimas pussala]]
  | garums            = 204
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 3750
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Ernests Hemingvejs
|     vārds_orig    = ''Ernest Hemingway''
|         attēls    =Ernest_Hemingway_1923_passport_photo.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Ernests Hemingvejs 1923. gadā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1899
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 21
|       dz_vieta    = {{vieta|ASV|Oakpārka}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1961
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 2
|        m_vieta    = {{vieta|ASV|Aidaho|Kečama}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    = [[Klarenss Hemingvejs]]
[[Greisa Halla Hemingveja]]
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Elizabete Hedleja Ričardsone]]
[[Paulīne Feifere]]
[[Marta Gelhorna]]
[[Marija Velsa Hemingveja]]
|          bērni    = [[Džeks Hemingvejs]]
[[Patriks Hemigvejs]]
[[Gregorijs Hemingvejs]]
|       paraksts    = Ernest Hemingway Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = [[rakstnieks]], [[novelists]], [[žurnālists]]
|rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[kara noveles]], [[romantika]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[zudusī paaudze]]
|slavenākie darbi   = "[[Sirmgalvis un jūra]]"
|    ietekmējies    = [[Marks Tvens]]
[[Ivans Turgeņevs]]
[[Fjodors Dostojevskis]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1954)
[[Pulicera balva]] (1953)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Ernests Millers Hemingvejs''' ({{val|en|Ernest Miller Hemingway}}, dzimis {{dat|1899|7|21}} [[Oakpārka|Oakpārkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|1961|7|2}} [[Kečama|Kečamā]], [[Aidaho]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks un žurnālists.

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
{{iw+}}
'''Datubāzes draiveris''' ir palīgprogramma, kas [[lietojumprogramma|lietojumprogrammām]] un kompilatoriem ļauj piekļūt konkrētam datu bāzes formātam.

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Šorttreks
| attēls       = Saguenay 500m.jpg
| att_izm      =
| paraksts     = Šorttreka sacensības
| piktogramma  = Short track speed skating pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Slidošanas federācija]]
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    =
| vieta        =
| olimpisks    = {{oss|Z=1992}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Šorttreks''' ir [[ziema]]s [[sporta veids]], kurā sportists ar speciālām slidām kājās cenšas pēc iespējas ātrāk veikt distanci. Sacensības šajā sporta veidā notiek 60×30 m lielos ledus laukumos ledus hallēs, viens aplis ir 111,12 metrus garš. Šorttreks attīstījās kā [[ātrslidošana]]s veids Ziemeļamerikā [[hokejs|hokeja]] laukumos. 1967. gadā to uzņēma [[Starptautiskā Slidošanas federācija]], lai arī līdz pat 1976. gadam neatzina starptautiskas sacensības. Šorttreks kopš {{oss|Z=1992}}. gada ir iekļauts [[Olimpiskās spēles|Olimpisko spēļu]] programmā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ūlofs Palme
| vārds_orģ           = ''Olof Palme''
| attēls              = Olof Palme.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Zviedrijas premjerministru uzskaitījums|Zviedrijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1969|10|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1976|10|08|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Tāge Erlanders]]
| pēctecis            = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1982|10|08|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1986|02|28|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| pēctecis2           = [[Ingvars Karlsons]]
| dzim_dati           = {{dat|1927|1|30}}
| dzim_vieta          = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati            = {{mdv|1986|3|1|1927|1|30}}
| mir_vieta           = Stokholma, Zviedrija
| tautība             = [[zviedri|zviedrs]]
| partija             = [[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =Olof Palme Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences: '''Programmētājs''' ir [[speciālists]], kas [[Programmēšana|izstrādā programmas]] automātiskām iekārtām un ierīcēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/programm%C4%93t%C4%81js|title=programmētājs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-27}}</ref> Programmētājs pārzina [[programmēšanas valoda]]s un [[datu struktūras]], izstrādā programmatūru atbilstoši prasību specifikācijai, organizē un vada programmētāju darba grupu, pilnveido savas zināšanas un prasmes. Programmētājs var specializēties programmu izstrādē, uzturēšanā, uzlabošanā vai testēšanā vai arī kļūt par kādas [[programmēšanas valoda]]s ekspertu. Programmētājs var strādāt gan kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, gan kā darbinieks dažādos uzņēmumos. Programmētāji izmanto [[Dators|datoru]], speciālas [[datorprogramma]]s un dažādus datu nesējus, lieto dažādas [[operētājsistēma]]s un [[programmēšanas valoda]]s, izmanto [[Tehnika|biroja tehniku]]. Strādā biroja telpās, taču var veikt darbu arī neizejot no mājām — izmantojot internetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/programmetajs|title=Programmētājs {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2022-01-27}}</ref>

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
|image       =
|genre       =
|format      =
|picture_format = [[480i]] ([[Standard-definition television|SDTV]]),
[[1080i]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
|audio_format = ''[[Dolby Digital|Dolby Digital 5.1]]''
|runtime     = 41–45 minūtes
|company     =
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
(2000–2001)
(1.–2. sezona)
* ''[[Jerry Bruckheimer Films|Jerry Bruckheimer Television]]''
(2001–2015)
(2.–15. sezona)
* ''[[Alliance Atlantis]]'' (2000–2008)
(1.–8. sezona)
* ''[[CBS Productions]]''
(2000–2006, 2015)
(1.–6. sezona)
* ''[[CBS Studios|CBS Paramount Network Television]]''
(2006–2009)
(7.–9. sezona)
* ''[[CBS Studios|CBS Television Studios]]''
(2009–2015)
(10.–15. sezona)
|distributor = ''[[King World Productions]]'' (2000–2007)
''[[CBS Television Distribution]]''
|creator     = [[Entonijs Zuikers]]
|slogan      = ''Evidence is Everything''
|starring    = [[Viljams Pītersens]]
[[Mardža Helgenbergere]]
[[Gerijs Durdans]]
[[Džordža Foksa]]
[[Džordžs Īds]]
|network     = [[CBS]]
|first_aired = {{dat|2000|10|6|N|bez}}
|last_aired  = {{dat|2015|9|27|N|bez}}
|country     = {{USA}}
|language    = angļu
|num_seasons = 15
|executive_producer =
|num_episodes = 337 {{small|(tai skaitā ''Immortality'')}}
|list_episodes =
|related     =
* "[[CSI Maiami]]"
* "[[CSI Ņujorka]]"
* "[[CSI: kibernoziegumi]]"
* ''[[CSI: Vegas]]''
|website     = http://www.cbs.com/primetime/csi/
|opentheme   = ''[[The Who]]'' — ''[[Who Are You]]''
}}
'''"CSI Lasvegasa"''' ({{val|en|CSI: Crime Scene Investigation, CSI, CSI: Las Vegas}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[televīzija]]s detektīvseriāls, kura autors ir [[Entonijs Zuikers]]. Seriālu no {{dat|2000|10|6|ģ|bez}} līdz {{dat|2015|9|27|d|bez}} pārraidīja [[CBS]] televīzijas kanālā ASV. Seriālam kopumā izdotas 15 sezonas ar 337 sērijām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Climatiidae
| dzimta_lv =Klimatiīdas
| ģints =Nostolepis
| ģints_lv =Nostolepji
| suga =Nostolepis kernavensis
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Donjanas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Parque nacional y natural de Doñana''
 |   iucn_category = II
 |           photo = Pinus pinea Doñana 1.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Spānija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 37 |  latm = 01 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 6 | longm = 26 | longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Spānija|Andalūzija}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=543}}
 |     established = {{dat|1969|10|16}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Vides ministrija
 |         website = {{URL|https://www.miteco.gob.es/}}
 |       footnotes =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Donjanas nacionālais parks
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, ix, x
|        designation1_date = 1994, 2005
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/685 685]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{Vieta|Spānija}}
|   designation1_free2name = Laukums
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Donjana (''Doñana'')
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1982|05|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 111 646 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/234 234]
}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums    = Naruto Shippuden: Ultimate Ninja Storm Generations
|bilde        =
|apraksts     =
|developer    = [[CyberConnect2]]
|publisher    = [[Namco Bandai Games]]
|distributor  =
|designer     =
|series       = [[Naruto:Ultimate Ninja (sērija)|Ultimate Ninja]]
|engine       =
|version      =
|release      = {{flaga|ASV}} {{dat|2012|3|12}}
{{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2012|3|30}}
|genre        = [[cīņas spēle]]
|modes        = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings      = {{flaga|ASV}} [[ESRB]]: T (13+)
{{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 12+
|platforms    = [[PlayStation 3]], [[Xbox 360]]
|media        = [[Blu-ray]], [[DVD]]
|requirements =
|input        = [[kontrolieris]]
}}

sentences: '''Aisbergs''' ({{val|de|Eisberg}} — 'ledus kalns') jeb '''leduskalns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=leduskalns |title= Leduskalns |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 29. jūlijā }}{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] dreifējošs, no [[ledājs|ledājiem]] (parasti [[šelfs|šelfa]] ledājiem) atdalījies [[ledus]] gabals ar ļoti lielu [[masa|masu]], no segledāja ([[Ledus vairogs|ledusvairoga]]) atšķēlies un okeānā iekritis milzīgs ledus blāķis.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Hugo Bells
|         vārds_orig = ''Hugo Ball''
|             attēls = Hugoball.jpg
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1886
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Vācija|Pirmazensa}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1927
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Šveice|Santabondio}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācietis
|            dzimums = V
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[dadaisms]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Maxim Maschinengewehr 1910.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = PM 1910
|valsts             = {{flaga|Krievijas Impērija}} Krievijas Impērija , {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = ložmetējs
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =  250 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''PM 1910''' ir [[Krievija|Krievijā]] pēc britu [[Maksim (ložmetējs)|Maksima ložmetēja]] parauga ražots 7,62×54 mm [[ložmetējs]], kuru [[Krievijas impērija]]s armija un [[Sarkanā armija]] plaši pielietoja Pirmajā un Otrajā Pasaules karā. Ložmetēju sāka ražot 1910. gadā. PM1910 tika lietots atklāti uzbrūkošu ienaidnieka grupu un uguns punktu iznīcināšanai attālumā līdz 1 kilometram.

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
| '''centrēts malās'''
|-
||
||
||
|}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Melanēzija]]

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
| name          = Ādams Hansens
| image         = Rund um Köln 2016 102.jpg
| piktogramma    = Cycling (road) pictogram.svg
| piktogramma izm = 26px
| piktogramma saite = šosejas riteņbraukšana
| vārds_orig    = ''Adam Hansen''
| caption       = Hansens 2016. gadā
| fullname      =
| nickname      = Croc Man, Lumpy
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|11}}
| birth_place   = {{vieta|Austrālija|Sautporta}}
| height        = 186 cm
| weight        = 77 kg
| currentteam   =
| discipline    = [[šosejas riteņbraukšana|šoseja]] un [[kalnu riteņbraukšana|MTB]]
| role          = braucējs
| ridertype     = vispusīgs
| amateuryear 1 = 2003
| amateurteam 1 = Arboe Mérida
| amateuryear 2 = 2004
| amateurteam 2 = Corratec Austria
| amateuryear 3 = 2005
| amateurteam 3 = ELK Haus
| amateuryear 4 = 2006
| amateurteam 4 = Aposport Krone Linz
| proyear 1     = 2007–2010
| proteam 1     = {{ct|THR|2007a}}
| proyear 2     = 2011–2020
| proteam 2     = {{ct|OLO|2011}}
| majorwins     = '''[[Lielās tūres]]'''
:''[[Giro d'Italia]]''
::1 posms ([[2013 Giro d'Italia|2013]])
:''[[Vuelta a España]]''
::1 posms ([[2014 Vuelta a España|2014]])
'''Daudzdienu sacensības'''
:''[[Ster Elektrotoer]]'' (2010)
'''[[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas un klasikas]]'''
:Austrālijas čempions individuālajā braucienā (2008)
| updated =
}}

sentences: '''Molekulārfizika''' ir mācība par [[Viela|vielu]], kas pēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īpašības atkarībā no to uzbūves, [[molekula|molekulu]] mijiedarbības spēka un molekulu kustības rakstura. Molekulu sīkākās sastāvdaļas, kas ir [[atoms|atomi]] un [[Atoma kodols|atoma kodoli]], molekulārfizika nepēta. Ar atomu un to kodolu izpēti nodarbojas [[Atomfizika|atomfizikā]] un [[Kodolfizika|kodolfizikā]].

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Betula saposhnikovii|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula saposhnikovii|suga_lv=Sapožņikova bērzs}}'''Sapožņikova bērzs''' ({{val|la|Betula saposhnikovii}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kas savvaļā ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Tjanšana kalni|Tjanšana kalnos]] subalpīnajā joslā.

sentences:
]]
'''Paklājs''' jeb '''grīdsega''', arī '''tepiķis''' (no {{val-de|Teppich}}), ir no [[audums|auduma]] izgatavots [[grīda]]s pārklājs. Parasti tos izgatavo četrstūrainus un izmanto, lai izgreznotu telpu. Paklājus, kurus liek [[durvis|durvju]] priekšā, lai būtu kur notīrīt kājas pirms ieiešanas telpā, sauc par [[kājslauķis|kājslauķiem]]. [[Lūgšana|Lūgšanu]] laikā [[musulmaņi]] paklājus liek zem ceļiem.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Tomass Holopainens
|Attēls           = Tuomasautograph2004.JPG
|Att_izm          = 200 px
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Somija|Kitē}}
|Instrumenti      = [[sintezators]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[balss]]
|Žanrs            = [[simfoniskais metāls]]
[[pauermetāls]]
[[gotiskais metāls]]
|Nodarbošanās     = [[komponists]] ,[[dzejnieks]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Spinefarm Records|Spinefarm]], [[Nuclear Blast]], [[Roadrunner Records|Roadrunner]], [[Century Media]], [[Drakkar Entertainment]]
|Mlapa            = [http://www.tuomasholopainen.net/ http://www.tuomasholopainen.net/]
|Dzimums          = v
}}

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences: '''Tektoniskais valnis''' ir gara, lēzena [[antiklināle|antiklināla]] platformas struktūrforma. Tās garums var sasniegt vairākus desmitus vai pat simtus kilometru, bet platums parasti nepārsniedz dažus desmitus kilometru. Relatīvais augstums visbiežāk ir vairāki simti metru. Virs šāda vaļņa bieži vien atrodas vairāki, parasti virknē izvietoti pacēlumi. Tektoniskie vaļņi bieži ir saistīti ar [[Tektonika|tektonisko]] [[Lūzuma līnija|lūzumu līnijām]], un ir novietojušies paralēli tām. Parasti šie vaļņi ir veidojušies vairāku [[Ģeoloģiskais periods|ģeoloģisko periodu]] garumā. [[Latvija|Latvijā]] tipisks tektoniskais valnis ir [[Valmieras-Lokno izcilnis]].<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Estrāde Krustpils saliņā.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Budbergs''' var būt:

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences: '''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

sentences: '''Eirihalīni''' ir ūdenī dzīvojoši [[organismi]], kas ir spējīgi pielāgoties plašam [[Ūdens sāļums|ūdens sāļuma]] diapazonam.<ref>[https://tezaurs.lv/eirihal%C4%ABni Svešvārdu vārdnīca. Rīga, Jumava, 1999.; 3. izdevums, Rīga, Jumava, 2007. Eirihalīni]</ref> Tie spēj dzīvot gan [[Saldūdens|saldūdenī]], gan arī [[Sājūdens|sājūdenī]] un [[sāļūdens|sāļūdenī]]. Eirihalīnas [[Zivis|zivs]] piemērs ir [[melnā molinēzija]] (''Poecilia sphenops''), kas apdzīvo saldūdeņus un sājūdeņus no [[Teksasa]]s līdz [[Kolumbija]]i un [[Venecuēla]]i. Bet no [[bezmugurkaulnieki]]em var minēt [[krasta peldkrabis|krasta peldkrabi]] (''Carcinus maenas''), kas apdzīvo arī [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] (sājūdens), bet var dzīvot arī sāļūdenī ([[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]). Eirihalīni organismi parasti mitinās tādās vietās, kā upju ietekas jūrā vai [[Plūdmaiņas|plūdmaiņu baseini]], kur regulāri var mainīties ūdens sāļums. Taču daži organismi pieskaitāmi eirihalīniem tāpēc, ka viņu dzīves cikls iekļauj [[Dzīvnieku migrācija|migrāciju]] no saldūdens baseiniem uz jūru un atpakaļ. Šādi organismi, piemēram, ir [[Lasis|laši]] un [[zuši]].

sentences:
[[Kategorija:Vairošanās]]
[[Kategorija:Dzīvnieku produkti]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Žemaitėjės seniūnėjė<br />Ducatus Samogitiae
|nosaukums_latv_val     = Žemaitija
|sugasvārds             = autonoma teritorija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1795.
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 = [[Vācu ordenis]] atteicās no teritoriālām pretenzijām par labu [[Lietuvas dižkunigaitija]]i
|date_event1            = 1411.
|event2                 = Lietuvas dižkunigaitis Kazimirs atzina Žemaitijas autonomiju
|date_event2            = 1441.
|event3                 = kļuva par [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] autonomu daļu
|date_event3            = 1569.
|event4                 = tika inkorporēta [[Krievijas Impērija]]s [[Kauņas guberņa]]s sastāvā
|date_event4            = 1795.
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = Flag of Samogitia.svg
|flag                   =
|flag_type              = vēsturiskais karogs
|
|image_coat             = Herb Woewodstwo Zmudzkie.png
|symbol                 =
|symbol_type            = vēsturiskais ģerbonis
|
|image_map              = Kurlandyja-Žamojć. Курляндыя-Жамойць (N. Sanson, 1659).jpg
|image_map_caption      = [[Žemaitijas hercogiste]]s (''Duché de Samogitie'') un [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] [[Otrais Ziemeļu karš|Otrā Ziemeļu kara]] laikā (1659).
|
|galvaspilsēta          = Medininki ([[Varņi]]), [[Kraži]] (15.—16. gadsimts), [[Raseiņi]] (no 16. gadsimta)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]], no 1417. gada katolicisms
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 25700
|stat_pop1              =
|footnotes              =
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Enciklopēdija"
| attēls        = Encyclopedie de D'Alembert et Diderot - Premiere Page - ENC 1-NA5.jpg
| att_izm       = 220px
| image_caption = "Enciklopēdijas" titullapa
| author        = redaktori: [[Denī Didro]], [[Žans Lerons Dalambērs]]
| country       = {{FRA}}
| language      = Franču
| release_date  = 1751—1772
| genre         = [[Enciklopēdija]]
| publisher     =
}}
'''"Enciklopēdija jeb Zinātņu, mākslu un amatu skaidrojošā vārdnīca"''' ({{val|fr|Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers}}) ir vispārēja satura [[enciklopēdija]], kas tika izdota [[Francija|Francijā]] laikā no 1751. līdz 1772. gadam.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Sūzena Kera
| name_orig     = Susan Kare
| image         = Susan Kare.tif
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1954|2|5}}
| location      = {{vieta|ASV|Itaka}}
| deathdate     =
| deathplace    =
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
| field         =
| training      =
| movement      =
| famous works  = Chicago, Monaco, Geneva burtveidols
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Mārketinga komunikācijas''' ir darījumu process, kurā divas vai vairākas puses savstarpēji apmainās ar informāciju, tās nozīmi skaidrojot ar noteiktu simbolu palīdzību.<ref name="Blaits">Blaits Dž. Mārketings. Rīga: Zvaigzne ABC, 2004</ref> Mārketinga komunikācija ir līdzekļu kopums, ar kuru palīdzību kompānijas tieši vai netieši informē, pārliecina, atgādina patērētājam par savu produktu un zīmolu, ko tie pārdod. Komunikāciju raksturo šādas iezīmes: tā ir apzināta darbība (tiek pieliktas pūles, lai panāktu atbildi), tā ir darījums (visi dalībnieki tiek iesaistīti procesā), un tā balstās uz simboliem (vārdiem, attēliem, mūziku un citu maņu orgānu kairinātājiem). Cilvēki nav telepātiskas būtnes, tādēļ komunikācijas procesā atsevišķi jēdzieni jāizskaidro, izmantojot simbolus, kas vajadzīgi, lai saprastu domas.<ref name="Blaits" />

sentences: '''Nogurums''' ir [[Cilvēks|cilvēka]] fizioloģisks un psiholoģisks stāvoklis, kas signalizē par pārmērīgi saspringtām vai ilgstošām aktivitātēm. Termini nogurums un [[miegainība]] bieži tiek lietoti vienkopus vai pat aizstāj viens otru. Jebkurš darbs, ja to strādā bez pārtraukumiem, agrāk vai vēlāk kļūst grūti veicams — iestājas nogurums. Sākumā noguruma sajūtu var pārvarēt un turpināt darbu ar iepriekšējo intensitāti, ko sauc par kompensētā noguruma fāzi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.neslimo.lv/pme/?name=nogurums|title=NOGURUMS {{!}} Medicīnas termins|website=www.neslimo.lv|access-date=2022-01-29}}</ref>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Bezdelīgu klintis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Bezdelīgu klintis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 57 | plat_m  = 51 | plat_s = 37 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 1 | gar_s  = 42 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Skaņkalnes pagasts}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe = [[Salaca]]
 |               tips = [[smilšakmens]]
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |           augstums = 11 m
 |             garums = 120
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |    aizsardz_valsts = kopš 1977. gada
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Bezdelīgu klintis''' ir [[smilšakmens]] atsegums [[Salaca]]s kreisajā krastā [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Skaņkalnes pagasts|Skaņkalnes pagastā]].<ref>{{Latvijas daba|1|147}}</ref> Izvietojies lejpus [[Dambjupīte]]s ietekas [[Salacas ieleja]]s dabas parka teritorijā. Kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis «Bezdelīgu klintis un Dambjupītes alas». Klintis ir vidusdevona Burtnieku svītas smilšakmeņu atsegums, kurā vērojama ķīļveidīgu, horizontāli slāņotu, 40—60 cm biezu un diagonāli, muldveidīgi slāņotu, 5—30 cm biezu sēriju mija. Vairākās vietās klinti sašķeļ plaisas, ar kurām saista nišu un nišalu rašanos. Klints galā atrodas viens no [[Latvija]]s augstākajiem (3 m) sezonālajiem ūdenskritumiem. Atsegumā augšpus Dambjupītes ir samērā apjomīgā Upuru ala. Dambjupītes ielejā ir vismaz četras alas, kā arī vairāki avoti, dižakmens un lielu laukakmeņu sakopojumi.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kilimandžāro
| Nosaukums2       = ''Kilimanjaro''
| Photo            = Mt. Kilimanjaro 12.2006.JPG
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 5895 (Kibo)
| karte            = Tanzānija
| latd= 3 |latm= 04 |lats= 33 |latNS= S
| longd= 37 |longm= 21 |longs= 12 |longEW= E
| paraksta_izvietojums = left
| reljefa_karte    = jā
| Atrašanās vieta  = {{TZA}}
| Kalnu grēda      =
| Last eruption    = pirms 150–200 tūkstošiem gadu<ref name="hal.univ-brest"/>
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ādolfs Agte
| vārds_orig = ''Gustav Adolf Agthe''
| attēls = Agte-Adolf.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1850
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = vācbaltietis
| nodarbošanās = inženieris
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - [[Rīgas Doms|Doma]] ērģelnieks Johans Kristofs Agte, māte - Emma, dzim. Šliselberga
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Pandere (''Karoline Pander'')
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils saliņa.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Engures pagasts
| karte             = Engures pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Engures pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Engures pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Engures pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Engure
| platība           = 133
| iedzīvotāji       = 2571<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|02|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2571 / 133 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.engure.lv
| nos_vācu          = Angern
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ангернская
| ref_krievu        =
}}
'''Engures pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] teritoriālajām vienībām pie [[Rīgas līcis|Rīgas līča]]. Pagasta centrs [[Engure]] atrodas 70 km attālumā no [[Rīga]]s un 26 km attālumā no [[Tukums|Tukuma]]. Robežojas ar sava novada [[Smārdes pagasts|Smārdes]], [[Lapmežciema pagasts|Lapmežciema]], [[Zentenes pagasts|Zentenes]] un [[Sēmes pagasts|Sēmes]] pagastiem un [[Talsu novads|Talsu novada]], [[Mērsraga pagasts|Mērsraga pagastu]].

sentences:
<noinclude>{{esoteric}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{#if:{{{logo|}}}|{{{logo}}}|{{PAGENAME}}}}'''{{#if:{{{name<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{name}}}'''}}
<!---images-->
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_1}}}|{{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_1|}}}]]
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_2}}}|126px|{{{image_title_2|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
{{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_3}}}|{{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_3|}}}]]
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_4}}}|126px|{{{image_title_4|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_3<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_4<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences:
{{citas nozīmes|Austrālijas valūtu|Dolārs|dolārs}}
{{Infobox Currency
| iso_code = AUD
| using_countries = {{AUS}}
| inflation_rate = 3,3% (vienīgi Austrālijā)
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = Cents
| symbol = $, A$ vai AUD
| symbol_subunit_1 = c vai ¢
| used_coins = 5c, 10c, 20c, 50c , $1, $2
| used_banknotes = $5, $10, $20, $50, $100
| issuing_authority = Austrālijas Rezervju banka
| issuing_authority_website = www.rba.gov.au
}}
'''Austrālijas dolārs''' ({{val-en|Australian dollar}}) ir [[Austrālija|Austrālijas Republikas]] oficiālā [[valūta]], ko lieto arī [[Kokosu (Kīlinga) Salas|Kokosu (Kīlinga) Salās]], [[Norfolkas Sala|Norfolkas Salā]] un [[Ziemsvētku Sala|Ziemsvētku Salā]]. To parasti apzīmē ar dolāra zīmi ($), vai ar A$, lai atšķirtu no citu valstu valūtām, ko arī sauc par dolāriem.<ref name="McGovernNorton2002">{{Grāmatas atsauce|author1=Gerry McGovern|author2=Rob Norton|author3=Catherine O'Dowd|title=The Web content style guide: an essential reference for online writers, editors, and managers|url=http://books.google.com/books?id=wH3nimSNWSsC&pg=PA104|accessdate=11 April 2012|year=2002|publisher=FT Press|isbn=978-0-273-65605-0|pages=104–}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | url=http://www.termiumplus.gc.ca/tcdnstyl-chap?lang=eng&lettr=indx_catlog&info0=5.26 | title=The Canadian Style | publisher=Dundurn Press/[[Public Works and Government Services Canada|Translation Bureau]] | year=1997 | isbn=1-55002-276-8 | accessdate=30 July 2010 | archive-date={{dat|2012|03|10||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20120310180330/http://www.termiumplus.gc.ca/tcdnstyl-chap?lang=eng&lettr=indx_catlog&info0=5.26 }}</ref> 1 dolārs atbilst 100 centiem. Pamatojoties uz 2010. gada datiem, Austrālijas dolārs ir piektā mainītākā valūta aiz [[ASV dolārs|ASV dolāra]], [[eiro]], [[jēna]]s un [[sterliņu mārciņa]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bis.org/publ/rpfxf10t.pdf|title=Report on global foreign exchange market activity in 2010|publisher=Triennial Central Bank Survey|accessdate={{dat|2012|4|11||bez}}}}</ref> Centrālā banka, kas izdot valūtu, ir Austrālijas Rezervju banka. 2012. gada aprīlī viens Austrālijas dolārs atbilda 55,2 [[LVL|santīmiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bank.lv/monetara-politika/valutas-kursa-politika/valutas-kursi |title=Latvijas Bankas noteiktie valūtu kursi |access-date={{dat|2012|04|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120413183936/http://www.bank.lv/monetara-politika/valutas-kursa-politika/valutas-kursi |archivedate={{dat|2012|04|13||bez}} }}</ref>

sentences: '''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu izplatītājs ir kinokompānija ''[[Sony Pictures]]''.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Zendaja
 | attēls                  = Zendaya - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Zendaja 2019. gadā
 | dz. vārds               = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
 | dz. datums              = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Oklenda|3s=Oklenda (Kalifornija)}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
]]
'''Solončaks''' ([[krievu valoda|krievu]] un {{val|uk|солончак}}, no ''солоний'' — 'sāļš') ir [[augsne]]s tips, kam raksturīgs augsts viegli šķīstošu [[sāļi|sāļu]] saturs tās virskārtā daudzumā, kas neļauj attīstīties lielākajai daļai augu, izņemot [[halofīti|halofītus]]. Raksturīgs [[stepe|stepju]], [[tuksnesis|tuksnešu]] un [[pustuksnesis|pustuksnešu]] reģioniem ar iztvaicēšanas ūdensapmaiņas režīmu, galvenokārt [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], kā arī citur pasaulē. Veidojas reljefa pazeminājumos ar pietiekoši tuvu (ap 1,5 m) [[gruntsūdens]] slāni.<ref>[http://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_geolog/16950/%D0%A1%D0%9E%D0%9B%D0%9E%D0%9D%D0%A7%D0%90%D0%9A Геологическая энциклопедия. СОЛОНЧАК]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Iecavas luterāņu baznīca
| image                 = Iecavas baznīca 2001-02-11.jpg
| image_size            = 100px
| caption               = Iecavas luterāņu baznīca ar žogu (2001)
| map_type              = Latvija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Iecavas luterāņu baznīca
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 48 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 30 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Iecava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1641
| year_completed        = 1657
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Iecavas Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas]] [[dievnams]] [[Iecava|Iecavā]] [[Zemgale|Zemgalē]]. Tā ietilpst [[Liepājas diecēze (LELB)|Liepājas diecēze]]s Bauskas iecirknī.

sentences:
"Smēķēt aizliegts"]]
'''Smēķēšanas ierobežojumi''' ir virkne ar [[Likums|likumu]] noteiktu normu, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības [[Latvija|Latvijā]]:
# 1999. gadā LR [[Saeima]] pieņēma likumu "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu".
# 2001. gada 6. martā LR [[Ministru kabinets]] apstiprināja "Latvijas sabiedrības veselības stratēģijas" programmu, ka vismaz par 20% jāsamazina smēķētāju īpatsvars par 15 gadiem vecāku iedzīvotāju vidū un jāattālina vecums, kādā tiek uzsākta regulāra smēķēšana 15 gadus vecu un jaunāku iedzīvotāju vidū. "Tabakas uzraudzības valsts programma" ietver laika periodu no 2006. līdz 2010. gadam.
# 2005. gada 29. martā pieņēma grozījumus likumus "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu", kurus jāievieš līdz 2006. gada 1. Jūlijam.
# 2014. gada 12. jūnijā [[Saeima]] otrajā lasījumā apstiprināja likumprojektu, kas paredz aizliegt smēķēšanu citu cilvēku klātbūtnē, ja viņi pret to iebilst, kā arī līdz 21 gadam palielināt vecumu, līdz kuram aizliegts pārdot tabakas izstrādājumus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bad Day at Black Rock''
| operators =
| attēls = Bad Day at Black Rock (1955 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, krimināldrāma
| režisors = [[Džons Stērdžiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Anna Frānsisa]]
* [[Dīns Džegers]]
* [[Volters Brenans]]
* [[Džons Eriksons]]
* [[Ernests Borgnains]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika = [[Andrē Previns]]
| oriģinālnos = ''Bad Day at Black Rock''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|1|7}}
| ilgums = 81 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bad Day at Black Rock''''' ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors ir [[Džons Stērdžiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Roberts Raians]], [[Anna Frānsisa]], [[Dīns Džegers]], [[Volters Brenans]], [[Džons Eriksons]], [[Ernests Borgnains]] un [[Lī Mārvins]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ulvaeus''''' var būt:
* [[Bjērns Ulveuss]];
* [[Linda Ulveusa]].

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pablo de Sarasate
|     vārds_orig = ''Pablo de Sarasate''
|         attēls = Sarasate.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Pamplona]], [[Spānijas karaliste]]
([[Navarra]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Biarica]], [[Francijas Trešā republika]]
([[Atlantijas Pireneji]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences: Skaitļa '''dalītājs''' ir jebkurš tāds [[skaitlis]], kas ar doto skaitli dalās bez atlikuma. Piemēram, 3 ir skaitļa 12 dalītājs, 7 ir skaitļa 35 dalītājs, 1 ir skaitļa 5 dalītājs, utt. Viegli saprast, ka skaitlis 1 ir jebkura [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] dalītājs.

sentences: '''Mākslinieciskās''' jeb '''tēlainās izteiksmes līdzeklis''', arī '''stilistiskais paņēmiens''' ir īpaši izvēlēti vārdi un vārdu savienojumi [[Folklora|folklorā]] un [[Literatūra|literāros]] darbos, kas rada valodas izteiksmīgumu un tēlainību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Tas ir līdzeklis, ar ko kāda literāra darba autors bagātina tekstā atveidoto notikumu tēlojumu un piešķir tam dzejiskumu. Izšķir '''tropus'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/28735-tropi,-literat%C5%ABr%C4%81|title=tropi, literatūrā|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — paņēmienus, kuros izmanto nozīmes pārnesumu, — un '''stilistiskās figūras'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/38022-stilistisk%C4%81s-fig%C5%ABras|title=stilistiskās figūras|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — [[Sintakse|sintaktiskās]] konstrukcijas, kas pastiprina izteiksmīgumu.<ref name=":0" />

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Insaits''' ({{val|en|insight}} — 'atskārsme, atklāsme') ir pēkšņa problēmas risinājuma izpratne. Insaits ir neatņemama [[geštaltpsiholoģija]]s daļa.

sentences: '''Pasaules čempiones šahā''' – [[FIDE]] labākās Pasaules [[šahs|šahistes]] nosaukuma izcīņas uzvarētājas.

sentences:
[[Kategorija:Panama]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Panamā]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bunkas pagasts
| karte             = Bunkas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bunkas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bunkas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Bunka
| platība           = 110,85
| iedzīvotāji       = 980<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 980 / 110.85 round 1}}
| izveidots         = 1867
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Devoni kalad Psammolepis ja Laccognathus.jpg
| att_nosaukums = [[Otiņspure]] [[Laccoganthus]] uzbrūk {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}}.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis venyukovi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis venyukovi''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Suga nosaukta krievu ģeologa un paleontologa [[Pāvels Veņukovs|Pāvela Veņukova]] vārdā. ''P. venjukovi'' holotips ir kreisā branhiālā plātne, kas tika atrasta [[Igaunija|Igaunijā]], [[Piuza]]s upes krastā, [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Brinkenu kapliča
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Sabile - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]/[[klasicisms]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Sabile]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.0434553 | latNS  = N
| longd = 22.5682770 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1780. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Brinkenu kapliča
|      numurs = 6761
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references =
}}

sentences: {{Commonscat|Military of Turkey|Militārisms Turcijā}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Nogaju valoda
|region={{RUS}}
|speakers=86 000
|nativename=''Ногай тили, ногайша''
|fam1 = [[Tjurku valodas]]
|fam2 = [[Galvenās tjurku valodas]]
|fam3 = [[Kipčaku valodas]]
|fam4 = [[Dienvidkipčaku valodas]]
|familycolor=Kaukāziešu
|image=
|nation=
|iso1=—
|iso2=nog
|iso3=nog
|map=|signers=
}}
'''Nogaju valoda''' (''ногай тили, ногайша'') ir [[tjurku valodas|tjurku]] valoda, ko galvenokārt lieto [[Dagestāna|Dagestānā]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novadā]], [[Karačaja-Čerkesija|Karačaja-Čerkesijā]], [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]] un [[Čečenija|Čečenijā]] dzīvojošie [[nogaji]]. [[Krievija|Krievijā]] pavisam nogaju valodā prot ap 86 000 cilvēku (2021).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Samtfußkrempling.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| dzimta = Tapinellaceae
| dzimta_lv =
| ģints = Tapinella
| ģints_lv =
| suga = Tapinella atrotomentosa
| suga_lv = Samtainā mietene
| binomial = Tapinella atrotomentosa (Batsch) Šutara 1992
| sinonīmi =  Paxillus atrotomentosus
| kategorijas =
}}

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences: saimniekošanas laikā 1779. gadā (no [[Johans Kristofs Broce|Broces]] kolekcijas).]]

sentences:
[[Kategorija:Krikets]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|ادولة ليبيا }}
''Dawlat Libya''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Lībijas Valsts
|            valsts_nosaukums = Libya
|               karoga_attēls = Flag of Libya.svg
|            karoga_nosaukums = Lībijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of the Government of National Unity (Libya).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Lībijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lībijas himna|Lībija, Lībija, Lībija]]''
|               kartes_attēls = Libya_(Libya_centered;_orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tripole]]
| latd= 32 | latm= 52 | latNS= N | longd= 13 | longm= 11 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas = arābi, berberi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Mohamed al-Menfi]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 =
[[Abdul Hamid Dbeibeh]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Lībijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta = 1951.
|        neatkarības_notikums = no [[Itālija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1951|12|24}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1,759,541
|               platība_rangs = 17.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 6,244,174
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 108.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,55
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 218.
|                     IKP_PPP = $70,386 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs = 80.
|          IKP_PPP_per_capita = $11,497
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 82.
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.724
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija =  augsts
|                   HDI_rangs = 105.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Lībijas dinārs]]
|                valūtas_kods = LYD
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ly]]
|              tālsarunu_kods = 218
|                iso_kods_num = 434
|              iso_kods_alfa2 = LY
|              iso_kods_alfa3 = LBY
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''24. jūlijs''' ir gada 205. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (206. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 160 dienas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences:
{{olimpisko spēļu infokaste|1920|Vasara
 | Logo                   = 1920 olympics poster.jpg
 | Izmērs                 =
 | Nosaukums              =
 | Apraksts               =
 | Dalībvalstis           = 29
 | Sportisti              = 2 626
 | Atklāšanas ceremonija  = {{dat||8|14}}
 | Noslēguma ceremonija   = {{dat||8|29}}
 | Oficiāli atklāja       = [[Alberts I (Beļģija)|Alberts I]]
 | Sportistu zvērests     =
 | Tiesnešu zvērests      =
 | Olimpiskā lāpa         =
 | Iepriekšējās = [[1912. gada vasaras olimpiskās spēles|1912 Stokholma]]
 | Nākamās = [[1924. gada vasaras olimpiskās spēles|1924 Parīze]]
}}
'''1920. gada vasaras olimpiskās spēles''' bija septītās [[vasaras olimpiskās spēles]]. Tās no [[1920]]. gada {{dat||8|14|ģ}} līdz {{dat||8|29|D}} notika [[Beļģija]]s pilsētā [[Antverpene|Antverpenē]]. Oficiāli spēles atklāja [[Alberts I (Beļģija)|Alberts I]]. Šīs bija pirmās olimpiskās spēles pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigām. Antverpenei tiesības rīkot spēles tika piešķirtas par pilsētas iedzīvotāju paciestajām sāpēm Pirmā pasaules kara laikā. Olimpiādē pirmo reizi ar atsevišķām komandām piedalījās [[Argentīna]], [[Brazīlija]], [[Čehoslovākija]], [[Igaunija]], [[Monako]] un [[Serbu, Horvātu un Slovēņu karaliste]], bet nepiedalījās Pirmajā pasaules karā uzvarētās [[Centrālās lielvalstis]] un [[Krievijas PFSR|Padomju Krievija]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Hatšepsuta
| vārds_orģ           =
| attēls              = Hatshepsut.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons|faraone]]
| term_sākums         = 1479. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1458. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Tutmoss II]]
| pēctecis            = [[Tutmoss III]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = apmēram 1508. gadā p.m.ē.
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1458. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           = [[Valdnieku ieleja]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = Tutmoss I
| māte                = Ahmese
| dzīvesb             = Tutmoss II
| bērni               = Neferura
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Hatšepsuta''' (dzimusi apmēram 1508. gadā p.m.ē.; mirusi 1458. gadā p.m.ē.) bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons|faraone]], kas valdīja 18. dinastijas laikā no apmēram 1479. gada p.m.ē. līdz 1458. gadam p.m.ē.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Anno''' bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Anno minēts kā pirmais līvu valdnieks, uzticams bīskapa Meinarda sabiedrotais no 1195. gada, kas viņu brīdināja atgriezties savā pilī Ikšķilē, kad tas caur Turaidu bija nolēmis bēgt uz Igauniju. Iespējams, ka Anno bija [[Kaupo]] priekštecis Turaidas līvu valdnieka amatā.

sentences: '''21. augusts''' ir gada 233. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (234. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 132 dienas.

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences:
{{cita nozīme|ēdamiem augļiem|segsēkļu zieda veidojumu, kurā attīstās sēklas,|auglis}}
s tirgū]]
'''Augļi''' ir ēdami un sulīgi [[segsēkļi|segsēkļu]] veidojumi no [[zieds|ziediem]]. Ne visu augu [[auglis|augļi]] ir ēdami. Ir ļoti daudz un dažādu ēdamo augļu. Starp ikdienā visbiežāk lietotajiem augļiem ir [[āboli]], [[banāni]], [[apelsīni]], [[vīnogas]], [[ķirši]], [[ananass|ananasi]], [[persiki]], [[mango]], [[kivi (auglis)|kivi]] un [[granātāboli]]. Ēdamo augļu grupā neliek [[rieksti|riekstus]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ernsts Tēlmanis
| vārds_orģ           = ''Ernst Thälmann''
| attēls              = Bundesarchiv Bild 102-12940, Ernst Thälmann (scrap).jpg
| apraksts            = Tēlmanis 1932. gada janvārī
| amats               = Vācijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas priekšsēdētājs
| term_sākums         = 1925
| term_beigas         = 1933
| amats2              = Reihstāga deputāts
| term_sākums2        = 1924
| term_beigas2        = 1933
| dzim_dati           = {{dat|1886|04|16|N}}
| dzim_vieta          = [[Hamburga]], [[Vācijas Impērija]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1944|09|18|1886|04|16|N}}
| mir_vieta           = [[Būhenvalde]], [[Trešais reihs]]
| tautība             = [[vācieši|vācietis]]
| partija             = [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|VSDP]] (1903—1917)
[[Vācijas Neatkarīgā sociāldemokrātiskā partija|VNSDP]] (1917—1920)
[[Vācijas Komunistiskā partija|VKP]] (1917—1944)
| dzīvesb             = Roza Koha
| bērni               =
| profesija           = [[aģitators]], [[politiķis]]
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ļoti sliktas lietas
| attēls                   = Very Bad Things.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Very Bad Things''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Sindijs Kovana]]
* [[Daiena Nabatofa]]
* [[Maikls Šifers]]
| scenārija autors         = Pīters Bergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Žanna Triplhorna]]
* [[Džons Favro]]
* [[Džeremijs Paivens]]
* [[Lelands Orsers]]
| mūzika                   = [[Stjuarts Kouplends]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
| izplatītājs              = ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|25||bez}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/very-bad-things-1998|title=Very Bad Things|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=verybadthings.htm|title=Very Bad Things (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ļoti sliktas lietas"''' ({{val|en|Very Bad Things}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Sleiters]], [[Denjels Stērns]], [[Kemerone Diasa]], [[Žanna Triplhorna]], [[Džons Favro]], [[Džeremijs Paivens]] un [[Lelands Orsers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
== Paraugs ==
<pre>
{{Personvārda infokaste
| vārds               =
| izruna              =
| izcelsme            =
| izcelsme1           =
| izcelsme2           =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences: '''Puazeija likums''' ir [[Lamināra plūsma|lamināras plūsmas]] apraksts [[Cilindrs|cilindriskā]] caurulē, ja tiek ņemti vērā [[Viskozitāte|viskozie]] spēki. Likumu formulējis franču ārsts un fiziķis [[Žans-Leonārs-Marī Puazeijs|Ž. M. Puazeijs]] (''Jean-Leonard-Marie Poiseuille'').<ref>[http://www.akadterm.lv/term.php?term=Puazeija%20likums&list=Puazeija%20likums&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm. Puazeija likums]</ref> Kā formula tas pierakstās:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Combat 786''''' ir [[Anglija]]s [[islāmisms|islāmistu]] organizācija [[Bredforda|Bredfordā]] un [[Oldhema|Oldhemā]], kas radīta, lai aizsargātos no balto neonacistu uzbrukumiem un kā atbilde ''[[Combat 18]]''.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Debian GNU/Linux
| logo                   =
| screenshot = Screenshot of Debian 12 (Bookworm) GNOME 43.9—English.png
| caption = Debian 12 (Bookworm) [[GNOME]] 43.9 darbvirsma
| website                = http://www.debian.org
| developer              = Debian Project
| family                 = [[Linux]]
| latest_release_version = 12.5 (Bookworm)
| latest_release_date    = {{dat|2024|02|10}}
| kernel_type = [[Monolīts kodols]], [[Linux]]
| userland               = [[GNU]]
| supported_platforms    = [[i386]], [[x86-64]], [[PowerPC]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[ARM architecture|ARM]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[PA-RISC family|HPPA]], [[IBM eServer zSeries|S390]], [[IA-64]]
| updatemodel            = [[Advanced Packaging Tool|APT]]
| package manager        = dpkg
| working_state          = Aktuāls
}}
'''Debian''' ir projekts, kas bāzēts ap brīvas, pilnas operētājsistēmas izstrādi, sadarbojoties brīvprātīgajiem no visas pasaules. Projekta galvenais fokuss, Debian GNU/Linux, ir populārs [[Linux distributīvs]].

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Brūnkāšu dzimta|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Euphrasia micrantha (Rchb.)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Euphrasia micrantha flower (15).jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Žibulīši|ģints=Euphrasia|suga=Euphrasia micrantha|suga_lv=Sīkziedu žibulītis|dzimta=Orobanchaceae}}'''Sīkziedu žibulītis''' ({{val|la|Euphrasia micrantha}}) ir augu suga [[Brūnkāšu dzimta|brūnkāšu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Skandināvija|Skandināvijā]], [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama reti — galvenokārt [[Baltijas jūra]]s piekrastē [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Kāpa|kāpu]] mežos un sausās pļavās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amistada
| attēls                   = Amistad (1997) poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Amistad''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Debija Allena]]
* [[Kolins Vilsons]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         = [[Deivids Frenzoni]]
| galvenajās lomās         =
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pīts Postlvaits]]
* [[Stellans Skašgords]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[HBO Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|12|10||bez}}
| ilgums                   = 155 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/amistad-1997|title=Amistad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
* [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]36 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amistad.htm|title=Amistad (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]44,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Amistada"''' ({{val|en|Amistad}}) ir 1997. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Džona Grishema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Naidžels Hotorns]], [[Metjū Makonahijs]], [[Džimons Honsū]], [[Deivids Peimers]], [[Pīts Postlvaits]] un [[Stellans Skašgords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|10||bez}}.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Gulbenes novada vidusskola
|attēla_nos   = Gulbene, Skolas iela 10.jpg
|att_izm      = 250px
|att_apraksts = Ēka Skolas ielā 10 (2017)
|dibin        = 2020 (1926)
|vieta        = Skolas iela 10, [[Gulbene]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Linda Ūdre-Rizga<ref>[https://www.gulbene.lv/lv/izgl/852-vid-izgl Vidējās izglītības iestādes Gulbenes novadā]</ref>
|skolēni      = 1144 (2022)
|mlapa        = {{url|gnvsk.lv}}
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences:
{{Delta 4 - 2 (5m)}}
'''Delta 4 - 2 (5m)''' ir [[nesējraķete]]s [[Delta 4]] otrā [[raķešpakāpe|pakāpe]] 5 m versijā. Tā ir gandrīz identiska [[Delta II]] otrajai pakāpei, tikai degvielas tvertnes ir ar lielāku diametru (5 m). Pakāpe ir apgādāta ar [[Pratt & Whitney]] [[RL-10B-2]] [[raķešdzinējs|dzinēju]].

sentences: '''2M1027b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap [[brūnais punduris|brūno punduri]] [[2M1207]], kas atrodas [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], aptuveni 170 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Šī ir viena no pirmajām [[planēta|planētām]], kas nofotografēta [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapazonā]]. Planētu atklāja 2004. gada aprīlī ar VLT teleskopu, kas atrodas ''Paranal'' observatorijā [[Čīle|Čīlē]] un to izdarīja komanda no [[Eiropas Dienvidu observatorija]]s ''Gael Chauvin'' vadībā.

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Eleanora Patersone
| vārds_orig = ''Eleanor Patterson''
| attēls = Eleanor Patterson.jpg
| att_izm =
| paraksts = Eleanora Patersone 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|22}}
| dz_viet = {{vieta|Austrālija|Viktorija|Līngeta|2s=Viktorija (Austrālija)}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{AUS}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=182}}
| svars = {{mērvienība|kg=65}}
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 2,02 (2022)
| PR1_d = Augstlēkšana
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{AUS}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Belgrada 2022|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Glāzgova 2014|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|Birmingema 2022|Augstlēkšana}}
}}
'''Eleanora Patersone''' ({{val|en|Eleanor Patterson}}; dzimusi {{dat|1996|5|22}}) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada pasaules čempione]].

sentences: '''Melanēzija''' ({{val|el|μέλας}} — ‘melns’, {{val|el|νῆσος}} — ‘sala’) ir reģions [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā. Melanēzija stiepjas no [[Polinēzija]]s līdz [[Arafuru jūra]]i, no [[Austrālija]]s līdz [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijai]]. Terminu pirmoreiz lietoja [[Dimons D'Irvils]] [[1832]]. gadā, lai apzīmētu reģionu, kas etniski un ģeogrāfiski atšķiras no Polinēzijas un Mikronēzijas. Melanēziešiem raksturīga tumša ādas krāsa.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}
[[Image:Schrumpfschlauch animated modified.gif|thumb|Termocaurulīte]]
'''Termocaurule''' jeb '''termocaurulīte''' ir [[plastmasa]]s izolācijas caurulīte, kas sarūk karstuma iedarbībā un stingri aptver izolējamo vietu.

sentences: '''Eksotoksīni''' ir [[toksīns|toksīni]], ko izdala [[baktērija]]s. Eksotoksīni izdalās apkārtējā vidē no dzīvām baktērijām un tiem ir specifiska ietekme uz [[organisms|organismu]]. Eksotoksīnus galvenokārt izdala grampozitīvas baktērijas, pēc ķīmiskās uzbūves eksotoksīni ir [[olbaltumvielas]]. Atsevišķas baktērijas izdala ļoti spēcīgus toksīnus, piemēram, ''[[Clostridium botulinum]]'' producē spēcīgu toksīnu – [[botulīns|botulīnu]], tas var attīstīties nepietiekami vai nepareizi apstrādātos konservos, tā nāvējošā deva ir 0,1-1,0 mg. Botulīns ir neirotoksisks, rada [[muskulis|muskuļu]] paralīzi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://bse.sci-lib.com/article111092.html |title=Токсины<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100708134151/http://bse.sci-lib.com/article111092.html |archivedate={{dat|2010|07|08||bez}} }}</ref> Šo toksīna īpašību plaši izmanto [[kosmetoloģija|kosmetoloģijā]]. Botulīna toksīnu attīra un veido sterilu produktu. Atšķaidītu toksīnu injicē [[āda|ādā]], tas rada pagaidu daļēju muskuļu [[paralīze|paralīzi]] noteiktā apgabalā, jo tiek bloķēta [[nervi|nervu]] impulsu pārvade. Muskuļu paralīze ilgst apmēram trīs mēnešus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |title=Botox Cosmetic<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091001170553/http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |archivedate={{dat|2009|10|01||bez}} }}</ref> Citi baktēriju izdalīti eksotoksīni izraisa [[stingumkrampji|stingumkrampjus]], [[difterija|difteriju]], [[pārtikas toksikoinfekcija]]s u.c.

sentences: '''Simboliskā antropoloģija''' ir [[antropoloģija]]s veids un teorētiskā nostādne, kurā [[sabiedrība]]s labākai izprašanai tiek pievērsta uzmanība kultūra simboliem un tam, kā šos simbolus interpretēt. Simboliskā antropoloģija bieži tiek pretnostatīta [[kulturālais materiālisms|kulturālajam materiālismam]]. Uzsvars tiek likts uz cilvēku neapzināto rīcību, kultūras zīmju sistēmām, ne pašiem cilvēkiem vai viņu tiešiem skaidrojumiem. Simboliskā antropoloģija ir veidojusies un ietekmējusies no [[hermeneutika]]s, [[fenomenoloģija]]s, [[semiotika]]s un [[strukturālisms|strukturālisma]].

sentences:
'''Kurzemes hercogu kapenes''' ir [[Rundāles pils]] muzeja ekspozīcija, kas atrodas [[Jelgavas pils|Jelgavas pilī]], Lielajā ielā 2, [[Jelgava|Jelgavā]].<ref name="lat">{{LAT e|3|586}}</ref>
Ekspozīcijā apskatāms 21 metāla sarkofāgs un 9 koka zārki, kuros no 1569. līdz 1791. gadam apbedīti 24 [[Ketleru dzimta|Ketleru]] un 6 [[Bīronu dzimta|Bīronu]] dzimtas pārstāvji.<ref name="lat" />

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Penkules pagasts
| karte             = Penkules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Penkule
| platība           = 74,09
| iedzīvotāji       = 1058<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1058 / 74.09 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Penkules pagasts''' ir viena no [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvajām teritorijām tās vidienē. Robežojas ar sava novada [[Naudītes pagasts|Naudītes]], [[Auru pagasts|Auru]], [[Bēnes pagasts|Bēnes]], [[Bukaišu pagasts|Bukaišu]] un [[Tērvetes pagasts|Tērvetes]] pagastiem.

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus caryophyllus L (Clove pink).JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neļķes zieds tuvplānā
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial =
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
}}'''Neļķes''' (''Dianthus'') ir [[neļķu dzimta]]s ģints, kurā ietilpst aptuveni 300 [[suga]]s. Tie ir daudzgadīgi [[ziedaugi]]. Daudzas neļķu šķirnes tiek audzētas speciālās [[siltumnīcas|siltumnīcās]] vai tiek [[selekcionēšana|selekcionētas]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maksis Veinreihs''' ({{val-he|מקס ויינרייך}}, {{val-de|Max Weinreich}}, 1893-1969) jeb '''Meijers Makss Veinreihs''' ({{val-ru|Меер-Макс Лазаревич Вейнрейх}})<ref>СПИСОК УЧАЩИХСЯ САНКТ-ПЕТЕРБУРГСКОЙ ЕВРЕЙСКОЙ ЧАСТНОЙ МУЖСКОЙ ГИМНАЗИИ И. Г. ЭЙЗЕНБЕТА ([https://web.archive.org/web/20091109070809/http://www.jewish-heritage.org/prep21.htm Google Cache kopija])</ref><ref name="pnd" /> bija [[Kuldīga|Kuldīgā]]<ref name="pnd">{{Tīmekļa atsauce |url=https://portal.d-nb.de/opac.htm?method=showFullRecord&currentResultId=max+weinreich%26any%26persons&currentPosition=0 |title=Personennamendatei fails Vācijas nacionālajā bibliotēkā |access-date={{dat|2011|10|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306081226/https://portal.d-nb.de/opac.htm?method=showFullRecord&currentResultId=max+weinreich%26any%26persons&currentPosition=0 |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>  dzimis [[valodnieks]], kas specializējās [[jidišs|jidiša]] pētīšanā.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Ruhland, Ortrander Str. bei Hausnr. 9a, Beschuppter Wacholder Nachwinter, 01.jpg
| attēls2 = Pinales - Juniperus squamata - 3.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Pinophyta
| nodalījums_lv = Kailsēkļi
| klase = Pinopsida
| klase_lv = Skujkoku klase
| rinda = Pinales
| rinda_lv = Priežu rinda
| dzimta = Cupressaceae
| dzimta_lv = Ciprešu dzimta
| ģints = Juniperus
| ģints_lv = Kadiķi
| suga = Juniperus squamata
| suga_lv = Zvīņainais kadiķis
| binomial = Juniperus squamata
| autors =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Zvīņainais kadiķis''' ({{val|la|Juniperus squamata}}) ir [[ciprešu dzimta]]s skujkoku suga,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.green-wiki.org/16912418-these-are-popular-types-of-juniper|title=Kadiķu sugas » Skaistākās šķirnes īsumā|website=lv.green-wiki.org|access-date=2022-12-14}}</ref> kura savvaļā ir sastopama [[Himalaji|Himalajos]] un [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Morgantīna
| native_name    = {{gree|Μοργαντίνη}}
| image          = TEATRO MORGANTINA.jpg
| image_size     =
| caption        = Morgantīnas teātris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 25| lats = 51| latNS = N
| longd = 14| longm = 28| longs = 46| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Morgantīna''' ({{val|grc|Μοργαντίνη}}) bija sena pilsēta [[Sicīlija]]s centrālajā daļā, netālu no [[Aidone]]s pilsētas, [[Ennas province|Ennas provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] no 20. gadsimta sākuma līdz mūsdienām atklāja vairākas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsēta izvietota uz izstiepta 2 km gara pauguraina plato, kas orientēts dienvidrietumu-ziemeļaustrumu virzienā, kas pazīstams kā Sjerra Orlando un blakus esošā Cittadella paugura ziemeļaustrumos. Morgantīna bija apdzīvota vairākos periodos. Senākā lielā apmetne bija dibināta Cittadellā un pastāvēja apmēram no 1000. līdz 450. gadam pr.Kr. Otrā lielā pilsēta atradās uz Sjerra Orlando un, būdama [[Lielā Grieķija|Lielās Grieķijas]] [[polisa]], pastāvēja apmēram no 450. gada pr.Kr. līdz 50. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilnitrīta molekulas modelis

Amilnitrīta struktūrformula
|       citi nosaukumi = izoamilnitrīts, 3-metilbutilnitrīts,
 nitramils
|           CAS numurs = 110-46-3
|      ķīmiskā formula = C5H11ONO
|              molmasa = 117,15 g mol−1
|              blīvums = 872
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 99 °C
| šķīdība ūdenī        = zema
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Osvalds Šmīdebergs
|          vārds_orig = ''Oswald Schmiedeberg''
|              attēls = Oswald Schmiedeberg2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Laidze]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1921
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Bādenbādene]] (tagad [[Bādene-Virtemberga]] {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]], [[Štrāsburga]]s universitāte
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[farmakoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Alberts Šveicers]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Ernests Osvalds Šmīdebergs''' ({{val|de|Johann Ernst Oswald Schmiedeberg}}; 1838-1921) bija [[latvieši|latviešu]] un [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes farmakologs, kas 1868. gadā atklāja [[muskarīns|muskarīnu]], bet 1873. gadā kopā ar [[Bernhards Naunīns|Bernhardu Naunīnu]] ieviesa terminu „[[acidoze]]”.
Tiek uzskatīts par vienu no modernās [[farmakoloģija]]s izveidotājiem.<ref>J. Koch-Weser, P. J. Schechter. Schmiedeberg in Strasbourg 1872-1918, The Making of Modern Pharmacology, in: ''Life Sciences 1978'' 22:1361-72</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Adriatic Cicada 01.jpg
| att_nosaukums = [[Kalnu cikāde]] (''Cicadetta montana'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Auchenorrhyncha
| apakškārta_lv =Cikādes
| infrakārta =Cicadomorpha
| infrakārta_lv =Cikāžveidīgie
| virsdzimta =Cicadoidea
| virsdzimta_lv =Cikāžu virsdzimta
| dzimta=Cicadidae
| dzimta_lv=Cikāžu dzimta
| binomial=Cicadidae <small>([[John Obadiah Westwood|Westwood]], 1840)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Cikāžu dzimta''' (''Cicadidae'') ir [[cikāžveidīgie|cikāžveidīgo infrakārtas]] (''Cicadomorpha'') dzimta, kas apvieno apmēram 2500 [[suga]]s, kas iedalās apmēram 347 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 4 apakšdzimtās.<ref name=fas>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www4.agr.gc.ca/AAFC-AAC/display-afficher.do?id=1229114733204&lang=eng |title=Fascinating Fauna: Cicada |access-date={{dat|2013|06|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130605052203/http://www4.agr.gc.ca/AAFC-AAC/display-afficher.do?id=1229114733204&lang=eng |archivedate={{dat|2013|06|05||bez}} }}</ref> Cikāžu dzimtas sugas dzīvo, sākot ar [[mērenā josla|mēreno joslu]] un beidzot ar [[tropi]]em. Lielākā daļa sugu mājo tropos un subtropos, bet dažas sugas sastopamas arī [[tuksnesis|tuksnesī]].<ref name=fas/> Šīs dzimtas sugas ir skaļākie [[kukaiņi]] pasaulē.<ref name=aust>[http://australianmuseum.net.au/Cicadas-Superfamily-Cicadoidea/ Cicadas: Superfamily Cicadoidea]</ref> Pateicoties savai skaļajai čirkstēšanai un sisināšanai, tie ir vieni no pazīstamākajiem kukaiņiem savā izplatības areālā. Vārds ''cikāde'' cēlies no [[latīņu valoda|latīņu]] vārda ''cicada'', kas tulkojumā [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē ''koku circenis''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta     = Kabardieši
| attēls    =
| image_caption = Kabardiešu ģimene, 1900. gads
| skaits    = ~2 miljoni
| vieta     = {{karogs|Turcija}} (>1 000 000)

{{karogs|Krievija}} (590 100)

{{karogs|Jordānija}} (166 000)

{{karogs|Sīrija}} (40 000)

{{karogs|Saūda Arābija}} (29 000)
| valoda    = [[kabardiešu valoda|kabardiešu]]
| reliģija  = [[sunnītu islāms]]
| grupas    =
| radi      = [[adigi]], [[šapsugi]], [[abhāzi]], [[abazīni]], [[ubihi]]
}}
'''Kabardieši''' (pašnosaukums: ''адыгэ'') ir lielākā no [[Adigi|adigu]] (čerkesu) [[etniskā grupa|etniskajām grupām]].<ref>{{PZT|314}}</ref> No apmēram 2 miljoniem kabardiešu aptuveni 1,1 miljons dzīvo [[Turcija|Turcijā]], bet 590 tūkstoši [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]], galvenokārt [[Kabarda-Balkārija|Kabardas-Balkārijas Republikā]], kā arī [[Krasnodaras novads|Krasnodaras]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles]] novados. Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanas rezultātiem, kabardieši veidoja 57% Kabardas-Balkārijas iedzīvotāju skaitu. Lieto [[Kabardiešu valoda|kabardiešu valodu]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 98
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 28
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Cf
|             atommasa = [251]
|   valences elektroni = [Rn]5f107s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 15 100
|  kušanas temperatūra = 1173 K (900 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''''Fallout''''' ir postapokaliptisku RPG datorspēļu sērija, ko izveidoja ''[[Interplay Entertainment]]''. Sērijas darbība risinās 21., 22. un 23. gadsimtā. Spēļu atompanka [[Retrofutūrisms|retrofutūristiskais]] stils ņem iedvesmu no 50-to gadu ASV pēckara kultūras ar tās inovatīvajām tehnoloģijām un konstantu satraukumu par tuvojošos atomkaru. Par ''Fallout'' priekšteci ir uzskatāms ''[[Wasteland]]'' — 1988. gada datorspēle, ko izstrādāja ''Interplay Productions''.

sentences:
]]
'''Vidusskola''' ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas nodrošina [[Vispārējā vidējā izglītība|vispārējo vidējo izglītību]], t.i., izglītību, kas atbilst [[ISCED]] 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās [[Skolēns|skolēni]] no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijaskvalifikacijas.lv/izglitibas-sistema/|title=Izglītības sistēma|last=datubāze|first=Latvijas kvalifikāciju|website=LKD|access-date=2023-05-06|language=lv}}</ref>

sentences: Par vielas '''molāro siltumietilpību''' (C) sauc [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], ko viens [[mols]] vielas uzņem vai atdod, sasilstot vai atdziestot par 1 K ([[kelvins|kelvinu]]).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Forarlberga
 | official_name           = ''Vorarlberg''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Austria-Bregenz-Pfaender.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Forarlbergas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Vorarlberg_(state).svg
 | image_shield            = Vorarlberg_CoA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Brēgenca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Vorarlberg_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Forarlbergas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 4
| p1 = [[Blūdencas apriņķis]]
| p2 = [[Brēgencas apriņķis]]
| p3 = [[Dornbirnes apriņķis]]
| p4 = [[Feldkirhas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 2601.48
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 3312
 | elevation_min_m         = 395
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 397094
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://vorarlberg.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''United Center''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = United Center Exterior.JPG
| map_type = Čikāga
| latNS = N
| latd = 41
| latm = 52
| lats = 50
| longEW = W
| longd = 87
| longm = 40
| longs = 27
| location = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
| broke_ground = {{dat|1992|04|6|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1994|||d|bez}}
| opened = {{dat|1994|08|18|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|175 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 23 500
| cap_basketball = 20 917
| cap_hockey = 19 717
| tenants = [[Čikāgas "Blackhawks"]] ([[NHL]]) (1995-)<br/>[[Čikāgas "Bulls"]] ([[NBA]]) (1994-)
}}
'''''United Center''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Čikāga|Čikāgā]], [[ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1994|8|18}}. Šeit mājas spēles aizvada [[NHL]] klubs [[Čikāgas "Blackhawks"]] un [[NBA]] klubs [[Čikāgas "Bulls"]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Krasnojarskas novads
|official_name=''Красноярский край''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|novads]]
|image_skyline = Divnogorsk pier.JPG
|image_caption = [[Jeņiseja]] pie [[Divnogorska]]s
|image_flag = Flag of Krasnoyarsk Krai.svg
|image_shield = Coat of arms of Krasnoyarsk Krai.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Krasnoyarsk in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Sibīrijas federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Krasnojarska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=60
|p1 = '''13 novada pilsētas'''
|p2 = [[Ačinska]]
|p3 = [[Bogotola]]
|p4 = [[Borodina]]
|p5 = [[Divnogorska]]
|p6 = [[Jeņisejska]]
|p7 = [[Kanska]]
|p8 = [[Krasnojarska]]
|p9 = [[Ļesosibirska]]
|p10 = [[Minusinska]]
|p11 = [[Nazarova (pilsēta)|Nazarova]]
|p12 = [[Noriļska]]
|p13 = [[Sosnovoborska]]
|p14 = [[Šaripova]]
|p15 = '''3 slēgtās pilsētas'''
|p16 = [[Žeļeznogorska]]
|p17 = [[Zeļenogorska (Krasnojarskas novads)|Zeļenogorska]]
|p18 = [[Solņečnija]]
|p19 = '''41 rajons'''
|p20 = [[Abanas rajons]]
|p21 = [[Ačinskas rajons]]
|p22 = [[Balahtas rajons]]
|p23 = [[Berjozovkas rajons]]
|p24 = [[Biriļusu rajons]]
|p25 = [[Bogotolas rajons]]
|p26 = [[Bogučanu rajons]]
|p27 = [[Boļšaja Murtas rajons]]
|p28 = [[Boļšojulujas rajons]]
|p29 = [[Dzeržinskas rajons]]
|p30 = [[Jemeļjanovas rajons]]
|p31 = [[Jeņisejskas rajons]]
|p32 = [[Jermakovskas rajons]]
|p33 = [[Idrinskas rajons]]
|p34 = [[Ilanskas rajons]]
|p35 = [[Irbejskas rajons]]
|p36 = [[Kazačinskas rajons]]
|p37 = [[Kanskas rajons]]
|p38 = [[Karatuzskas rajons]]
|p39 = [[Kežmas rajons]]
|p40 = [[Kozuļkas rajons]]
|p41 = [[Krasnoturanskas rajons]]
|p42 = [[Kuraginas rajons]]
|p43 = [[Manas rajons]]
|p44 = [[Minusinskas rajons]]
|p45 = [[Motiginas rajons]]
|p46 = [[Nazarovas rajons]]
|p47 = [[Ņižņijingašas rajons]]
|p48 = [[Novosjolovas rajons]]
|p49 = [[Partizanskas rajons]]
|p50 = [[Ribnojes rajons]]
|p51 = [[Sajānu rajons]]
|p52 = [[Severojeņisejskas rajons]]
|p53 = [[Suhobuzimskas rajons]]
|p54 = [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons]]
|p55 = [[Tasejevas rajons]]
|p56 = [[Turuhanskas rajons]]
|p57 = [[Užuras rajons]]
|p58 = [[Ujaras rajons]]
|p59 = [[Šušenskas rajons]]
|p60 = [[Evenku rajons]]
|p61 = '''3 apriņķi'''
|p62 = [[Pirovskas rajons]]
|p63 = [[Tjuhtetas rajons]]
|p64 = [[Šaripovas rajons]]
|area_total_km2 = 2366797
|total_type=Kopā
|population_total = 2845545
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (91,3 %)
[[ukraiņi]] (1,4 %)
[[tatāri]] (1,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://krskstate.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KYA
|footnotes =
}}
'''Krasnojarskas novads''' ({{val|ru|Красноярский край}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s novadiem  [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas federālajā apgabalā]]. Tas robežojas ar [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas]] apgabala [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomo apvidu]] un [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomo apvidu]], [[Tomskas apgabals|Tomskas]] un [[Kemerovas apgabals|Kemerovas]] apgabaliem rietumos, [[Hakasija|Hakasiju]] dienvidrietumos, [[Tiva|Tivas Republiku]] dienvidos, [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalu]] dienvidaustrumos, [[Saha|Sahas Republiku]] austrumos un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.

sentences: '''11. jūnijs''' ir gada 162. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (163. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 203 dienas.

sentences:
[[File:Sopska salata.jpg|250px|thumb|Šopu salāti Bulgārijā]]
'''Šopu salāti''' jeb '''Bulgārijas salāti'''<ref>[http://www.gustos.ro/retete-traditionale/bulgaria/salata-bulgareasca-1.html Salata bulgareasca]</ref> ([[bulgāru valoda|bulgāru]], [[maķedoniešu valoda|maķedoniešu]] un [[serbu valoda|serbu]]: ''Шопска салата''; [[bosniešu valoda|bosniešu]] un [[horvātu valoda|horvātu]]: ''Šopska salata''; {{val|ro|Salata bulgărească}}; {{val|cs|Šopský salát}}; {{val|sq|Salat Shope}}; {{val|hu|Sopszka saláta}}) ir tradicionāli [[Bulgārija]]s aukstie [[Salāti (ēdiens)|salāti]], kas ir populāri Balkānos un Centrāleiropā.<ref>[http://books.google.bg/books?id=1Dz0srxxDFoC&pg=PA101&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=GYtiUaXzKcbUPPXvgcAE&redir_esc=y#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Culinary Cultures of Europe: Identity Diversity And Dialogue], Stephen Mennell, Darra J. Goldstein, Kathrin Merkle, Fabio Parasecoli, Council of Europe, 2005, {{ISBN|9287157448}}, p. 101.</ref><ref>[http://books.google.bg/books?id=NTo6c_PJWRgC&pg=RA3-PA67&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=wItiUeq5FYLCO6H8geAF&ved=0CF4Q6AEwCA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Food Cultures of the World Encyclopedia], Ken Albala, ABC-CLIO, 2011, {{ISBN|0313376263}}, p. 67.</ref> Tie tiek gatavoti no [[tomāti]]em, [[gurķi]]em, [[sīpoli]]em vai [[sīpolloki]]em, svaigiem vai ceptiem [[Capsicum|pipariem]], tradicionāla balta sālītā [[aitas siers|aitas siera]] un [[pētersīļi]]em.<ref>[http://books.google.bg/books?id=11enkZ2weg4C&pg=PA11&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=gIxiUdOaJ4LgOsazgTA&ved=0CEgQ6AEwBA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Simple Treasures in Bulgaria], Martin Miller-Yianni, Martin Miller-Yianni, 2008, p. 11.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015124314/http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html# |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Diskžokejs '''(pazīstams arī kā '''DJ''' vai '''dīdžejs''') ({{val|en|DJ}} no {{val|en|disc jockey}}) ir [[persona]], kas izvēlas un atskaņo [[mūzikas ieraksts|mūzikas ierakstus]] auditorijai. Mūsdienās šis termins ietver dažādas mūzikas atskaņošanas veidus, neatkarīgi no avota.
]]

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences: '''Ģenitīvs''' ({{val|la|genitivus, genetivus}}) ir [[locījums]], kas norāda uz piederību vai cilmi. Tas atbild uz jautājumu ''kā?''.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Valis|Valis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Valis
| abbreviation = Cet
| name_latin = Cetus
| RA = 1
| dec = -15
| areatotal = 1231
| arearank = 4. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = ''β Cet''
| starmagnitude = 2,04
| neareststarname = ''Luyten 726-8''
| stardistance = 8,73
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Eridāna]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 70
| latmin = 90
}}

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences: '''22. decembris''' ir gada 356. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (357. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 9 dienas.

sentences: '''Reliktstarojums''' ({{val-en|cosmic microwave background radiation, CMB}}) ir zemas intensitātes [[kosmiskais radiostarojums]], kas aizpilda [[Visums|Visumu]] un veido vienmērīgu radiostarojuma fonu ar niecīgām intensitātes fluktuācijām. Tas radies Visuma agrīnā evolūcijas posmā.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Kosovas starptautiskā atzīšana''' notiek kopš 2008. gada 17. februāra, kas [[Kosovas neatkarības deklarācija|ieguva neatkarību]] no [[Serbija]]s. Kosovas neatkarību ir atzinušas 101 no 193 Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīm (52,3%).<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.mfa-ks.net/en/politika/483/njohjet-ndrkombtare-t-republiks-s-kosovs/483|title=International recognitions of the Republic of Kosovo|publisher=[[Ministry of Foreign Affairs (Kosovo)|Ministry of Foreign Affairs]]|accessdate=6 July 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210515153650/https://www.mfa-ks.net/en/politika/483/njohjet-ndrkombtare-t-republiks-s-kosovs/483|archive-date=15 May 2021}}</ref>

sentences: '''Maskavas procesi''' ir kopīgs nosaukums trim [[Paraugprāva|paraugprāvām]], kuras norisinājās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], [[Maskava|Maskavā]], no 1936. līdz 1938. gadam un kurās tiesāti augstākie vadošie [[PSKP|Vissavienības Komunististiskās (boļševiku) partijas]] darbinieki, kas 20. gados atradās [[KK(b)P un VK(b)P kreisā opozīcija|kreisajā]] vai [[VK(b)P labējā opozīcija|labējā]] opozīcijā.

sentences: {{Commonscat|Military of Denmark|Militārisms Dānijā}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Čolulas Lielā piramīda
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Gran_Pirámide_de_Cholula,_Puebla,_México,_2013-10-12,_DD_10.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Čolulas Lielā piramīda
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.0575 | latNS  = N
| longd = 98.301944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Puebla}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         = 300 m
| width          = 315 m
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         = 25 m
| builder        =
| material       =
| built          = 3. gs. p.m.ē.
| abandoned      = 8. gs.
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1931. gada
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Banda Ačeha
 | official_name              = ''Banda Aceh''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Coast of Banda Aceh 2-12-05 050212-N-1450G-241.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Lambang Kota Banda Aceh.png
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 5 | latm  = 33 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 95 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Ačeha]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 61.36
 | elevation_m              = 2
 | population_total         = 174433
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{url|http://www.bandaacehkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Banda Ačeha''' ({{val|id|Banda Aceh}}, {{val|ace|Banda Acèh}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Ačeha]]s provinces administratīvais centrs. Tā atrodas uz [[Sumatra]]s salas [[Indonēzija|Indonēzijā]]. [[2007. gads|2007]]. gadā šajā [[pilsēta|pilsētā]] dzīvoja aptuveni 260 000 [[iedzīvotāji]]. Līdz [[1956]]. gadam Bandas Ačehas nosaukums bija '''Kutaradža'''.

sentences: '''Emotikons''' jeb '''emocijas ikona''' ir drukas zīmīte [[emocijas|emociju]] vai [[attieksme]]s paušanai. Sastāv no dažādiem simboliem. Popularitāti ieguvis līdz ar [[internets|interneta]] un [[īsziņa|īsziņu]] izplatību.

sentences: '''MenuetOS''' ('''MeOS''', '''Menuet''') ir [[operacionālā sistēma]] [[IBM PC savietojams|IBM PC savietojamiem]] datoriem, kas tiek izplatīta zem [[GPL]] licences. Šī sistēma izceļas ar to, ka tā ir sarakstīta [[asamblervaloda|asamblervalodā]] un satilpst vienā [[diskete|disketē]]. Sistēmā iekļauta [[grafiskā lietotāja saskarne]], [[WAV]] atskaņotājs, teksta redaktors, [[asamblers]], vienkāršs [[TCP/IP]] steks un dažas spēles.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Estados Unidos Mexicanos
|    pilnais_valsts_nosaukums = Meksikas Savienotās Valstis
|            valsts_nosaukums = Mexico
|               karoga_attēls = Flag of Mexico.svg
|            karoga_nosaukums = Meksikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Mexico.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Meksikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''[[La Patria es Primero]]'' ("Tauta ir pirmā")
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional Mexicano]]'' ("Meksikāņu nacionālā himna")
|               kartes_attēls = MEX orthographic.svg
|               galvaspilsēta = [[Mehiko]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=N | longd=99 | longm=22 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Federālisms|Federāla]] [[prezidentālisms|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Meksikas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Andress Manuels Lopess-Obradors]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Meksikas Neatkarības karš|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1810|9|16}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1821|9|27}}
|                 platība_km2 = 1 972 550
|               platība_rangs = 15.
|              procenti_ūdens = 2,5
|          iedzīvotāju_skaits = 119 530 753
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 10.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 61
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 142.
|                     IKP_PPP = $2,224 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs = 11.
|          IKP_PPP_per_capita = $18 857
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 66.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,779
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 74.
|                        Gini = 48,2
|                   Gini_gads = 2014
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Meksikas peso]]
|                valūtas_kods = MXN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -8 līdz -6
|                      domēns = [[.mx]]
|              tālsarunu_kods = 52
|                iso_kods_num = 484
|              iso_kods_alfa2 = MX
|              iso_kods_alfa3 = MEX
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Nokrišņu daudzums''' ir [[ūdens]] slāņa biezums, kas būtu uzkrājies uz horizontālas [[virsma]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] izkrišanas dēļ, ja šī virsma neuzsūc ūdeni un tas neiztvaiko. Turklāt nokrišņi [[sniegs|sniega]] un [[ledus]] veidā tiek pārveidoti kā šķidra ūdens nokrišņi, kuri būtu izveidojušies sniega un ledus kušanas rezultātā. Nokrišņu daudzumu mēra [[milimetrs|milimetros]]. Nokrišņu daudzumu mēra ar [[lietusmērītājs|lietusmērītāju]] jeb pluviometru.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Birzgales pagasts
| karte             = Birzgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Birzgales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Birzgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Birzgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Birzgale
| mērs              = Diāna Arāja
| platība           = 294
| iedzīvotāji       = 1864<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1864 / 294 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.birzgale.lv
}}

sentences: {{Commons category|University of Iceland|Universitātes Islandē}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ērģemes pagasts
| karte             = Ērģemes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ērģemes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ērģemes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ērģemes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Ērģeme
| platība           = 178,83
| iedzīvotāji       = 899<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 899 / 178.83 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         = www.ergeme.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Ermes<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Эрмеская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Eirāzijas mizložņu|mizložņa (nozīmju atdalīšana)|mizložņa}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Certhia familiaris 01.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Certhiidae
 |     dzimta_lv = Mizložņu dzimta
 |         ģints = Certhia
 |      ģints_lv = Mizložņas
 |          suga = C. familiaris
 |       suga_lv = Mizložņa
 |      binomial = Certhia familiaris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|#00FF00|Sastopama cauru gadu kā nometnieks}}
{{legend|#00FFFF|Sastopama tikai ziemā}}
{{legend|#FF00FF|[[Hodžsona mizložņa]]s (''C. hodgsoni'') areāls}}
|   kategorijas = nē
|attēls2=Eurasian Treecreeper (Certhia familiaris) (W1CDR0001463 BD5).ogg}}

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences: {{Commonscat|Sports in Kosovo|Sports Kosovā}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Genādijs Aigi''' ({{val|cv|Геннадий Николаевич Айхи}}, {{val|ru|Генна́дий Никола́евич Айги́}}; dzimis 1934. gada 21. augustā, miris 2006. gada 21. februārī) bija [[čuvaši|čuvašu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[dzejnieks]] un tulkotājs.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Kārlis Teodors Hūns - Young Gipsy Woman - Google Art Project.jpg
| image_size=220px
| title="Jaunā čigāniete"
| artist=[[Kārlis Hūns]]
| year=1870
| type=[[Eļļa]] uz [[audums|auduma]]
| dimensions=125×90 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ārons Švarcmans
|     vārds_orig = ''Arón Schvartzman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ARG}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[ārsts]]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļķenes pagasts
| karte             = Viļķenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Viļķenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Viļķenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = LVA Viļķenes pagasts flag.png
| karoga_nosaukums  = Viļķenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Viļķene
| platība           = 224,5
| iedzīvotāji       = 1282<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1282 / 224.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vilkene.lv
}}
'''Viļķenes pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā. Robežojas ar sava novada [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Katvaru pagasts|Katvaru]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]], [[Liepupes pagasts|Liepupes]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Viļķene|Viļķenē]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kalnaziedu pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kalnaziedu pilskalns Aizkrauklē 03.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = yes
| latd=56 |latm=35 |lats=59 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=27 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Aizkraukle}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         = 17 m.
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = 1963-64.g.<br> 1981-82.g.
| archaeologists = V. Urtāns, Ā. Stubavs, N. Jefimova.
| condition      =
| ownership      = Pašvaldības īpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kalnaziedu pilskalns un Kalnaziedu upurozols - kulta vieta.
|      numurs = 107
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
s [[embrijs|embrija]] fibroblasti mikroskopā]]
'''Fibroblasts''' ir šūna, kas sintezē [[ārpusšūnu matrica|ārpusšūnu matricu]], [[kolagēns|kolagēnu]], [[audi|audu]] pamatu jeb [[stroma|stromu]], kā arī šīm šūnām ir būtiska nozīme [[brūce|brūču]] dzīšanas procesos.<ref>[http://ghr.nlm.nih.gov/glossary=fibroblast "Fibroblast".] ''Genetics Home Reference''. U.S. National Library of Medicine. 2014-05-05.</ref> Fibroblasti ir visizplatītākās šūnas dzīvnieku [[saistaudi|saistaudos]]. Mēdz izšķirt arī [[fibrocīti|fibrocītus]], kas ir mazāk aktīvi fibroblasti un saistīti ar struktūru uzturēšanu. Fibroblastiem ir labi attīstīts graudainais [[endoplazmatiskais tīkls]], jo tajos notiek intensīva [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēze. Fibroblasti sintezē kolagēnu, [[glikoproteīni|glikoproteīnus]], [[Retikulārie audi|retikulārās]] un elastīgās šķiedras, citokīnu TSLP un [[glikozaminoglikāni|glikozaminoglikānus]].

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Finanšu instruments''' ir jebkāds [[tirgus|tirgojams]] [[aktīvs]], [[nauda]], [[īpašums]] vai īpašuma [[tiesība]]s, vai [[līgums|līguma]] tiesības saņemt vai nodot naudu vai kādu finanšu instrumentu. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir ne lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[naudas tirgus]] instrumentiem. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[kapitāla tirgus]] instrumentiem.

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences:
''Cosmographia Universalis'' (1575)]]
 logo]]
'''Vecrīgas siluets''' ir [[Rīga]]s pilsētas grafiskais simbols, kas iekļauts [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]]. Tradicionālais [[Vecrīga]]s [[siluets]] parasti attēlo [[Rīga]]s pilsētas senāko daļu no [[Daugava]]s puses, ietverot [[Rīgas pils|Rīgas pili]] un trīs augstākos baznīcu [[tornis|torņus]] ([[Rīgas Doms]], [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]], [[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]). Silueta zemāko daļu veido [[Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas baznīca]], [[Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca]], [[Rīgas Anglikāņu baznīca]], [[Rīgas rātsnams]], [[Rīgas Reformātu baznīca]] un [[Rīgas Svētā Jāņa baznīca]].

sentences: '''Tanka''' ({{val|ja|短歌}} (''tanka'') — 'īsā dziesma') ir sena [[japāņi|japāņu]] [[dzeja]]s forma, kas radusies apmēram [[7. gadsimts|7. gadsimtā]]. Tas ir piecu rindu bezatskaņu pants, kuram pirmajā un trešajā rindā ir piecas zilbes, bet pārējās — septiņas. Tankā kopā ir trīsdesmit viena zilbe (5—7—5—7—7). Galvenā atziņa tiek pausta pirmajās trijās rindās, nākamajās — noskaņa vai vispārinājums. Tankas tematika ir saistīta ar [[daba|dabu]], mīlas [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Trakais Zirgs<br />Tȟašúŋke Witkó

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences: '''Francijas koloniālā impērija''' ([[Franču valoda|franču]]: ''Empire colonial français'') apvienoja teritorijas, kas atradās Francijas Karalistes, Francijas Impērijas un Francijas Republikas koloniālajā pakļautībā no 16. līdz 20. gadsimtam. Impēriju veidoja galvenokārt ar militāro spēku iegūtas zemes un valstis, kam bija koloniju, protektorātu un mandātteritoriju statuss.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/French+Colonial+Empire French Colonial Empire]</ref>

sentences: '''Piedēklis''' jeb '''sufikss''' ir [[afikss]], ko pievieno pēc vārda saknes. Daži no [[latviešu valoda]]s piedēkļiem ir ''-niek-'', ''-šan-'', ''-kl-'', kas tiek izmantoti vārddarināšanai sekojošos piemēros: ''kurp-e'' — ''kurp-'''niek'''-s'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''šan'''-a'', ''ar-t'' — ''ar-'''kl'''-s''.<ref>{{grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |location=Rīga |year=2007 |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pied%C4%93klis&list=&lang=LV&h=yes |quote=Piedēklis: Afikss, kas vārdā vai vārdformā ir aiz saknes, piemēram, latviešu valodā piedēkļi ''-niek-'', ''-šan-'', ''-kl-'' atvasinātajos vārdos: ''kurp-e'' — ''kurp-'''niek'''-s'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''šan'''-a'', ''ar-t'' — ''ar-'''kl'''-s''; piedēkļi ''-st-'', ''-dam-'', ''-āk-'' vārdformās: ''nir-t'' — ''nir-'''st'''-u'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''dam'''-s'', ''liel-s'' — ''liel-'''āk'''-s''. Latviešu valodā vārdā vai vārdformā var būt arī vairāki piedēkļi, piemēram, ''zaļ-'''gan'''-'''um'''-s'', ''redz-'''ē'''-'''j'''-'''us'''-i''.}}</ref>

sentences: '''Sēra korķis''' ({{val|la|cerumen impaction}}) ir '''ausu sēra''' — biezas, dzeltenbrūnas substances, ko izstrādā t.s. sēra dziedzeri auss ejā — masa, kas nosprosto ārējo [[auss]] eju. Parasti ausu sērs pats atslāņojas un izdalās, bet, ja tas sastrēgst ārējās auss ejā, tas kļūst cietāks, sakrājas un noslēdz šo eju. Dažkārt korķi ausīs mēdz veidoties, ja sēram ir pārāk [[viskozitāte|viskoza]] [[konsistence]], kā rezultātā tas neatslāņojas nemaz. Korķa veidošanās dēļ pasliktinās [[dzirde]] un dažkārt rodas [[sāpes]].<ref name="pme">[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sera-korkis Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984. gads]</ref> Ja ausī iekļūst [[ūdens]], sērs uzbriest un rada pēkšņu dzirdes pavājināšanos vai pat īslaicīgu kurlumu. Ja ausī ir sēra korķis, nav ieteicams tīrīt tās ar [[vate]]s kociņiem, jo tādā veidā var iegrūst sēra korķi tālāk, kur tas var nonākt uz [[bungādiņa|bungplēvītes]]. Cilvēkam ar sēra korķi nav ieteicams [[saaukstēšanās|saaukstēties]], jo var rasties [[iekaisums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules%2Fresult%3Fname%3D233&type=2 |title=Zalesinfo.lv |access-date={{dat|2015|06|04||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150403164022/http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules%2Fresult%3Fname%3D233&type=2 }}</ref><ref name="pme"/>

sentences: [[Valdis Dombrovskis|Valda Dombrovska]] tikšanās ar [[Dānijas Karaliste]]s vēstnieku Latvijā Ufi Oto Volfhekelu (''Uffe Otto Wolffhechel'')]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences: '''Nodalījums''' ir [[organismu klasifikācija]]s [[taksonomija|taksonomiskā vienība]], kuru lieto [[botānika|botānikā]], savukārt [[zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[Tips (zooloģija)|tips]]. Nodalījums ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Nodalījumu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[klase (bioloģija)|klases]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Burgasas ezers
| attēls       = Neftochim-vaya-dinev.jpg
| paraksts     = Burgasas ezers un ''Neftochim'' naftas pārstrādes uzņēmums
| vieta        = {{BUL}}
| vieta2       = [[Burgasas apgabals]]
| map = Bulgārija
| plat_d=42 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=24 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 27,6
| garums       = 9,6
| platums
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 1,3
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl =
| izteka       =
| baseins      =
| lielbaseins  =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Burgasa]]
}}
'''Burgasas ezers''' ({{val-bg|Бургаско езеро}} vai ''езеро Вая'') ir lielākais [[ezers]] [[Bulgārija|Bulgārijā]]. Atrodas netālu no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta pie [[Burgasa]]s pilsētas.

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Augsnes klasifikācija''' ir [[augsne|augšņu]] apvienošana grupās pēc to izcelsmes un īpašībām. Augsnes iedalīšana taksonomiskā vienībā un to salīdzināšana.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Taisons Gejs
 |      vārds_orig = ''Tyson Gay''
 |          attēls = Tyson Gay Berlin 2009-2.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Taisons Gejs 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|9}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Kentuki|Leksingtona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,69 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,58 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry | {{USA}} }}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|100 m}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalGold| [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold| [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
}}
'''Taisons Gejs''' ({{val|en|Tyson Gay}}; dzimis {{dat|1982|8|9}} [[Leksingtona|Leksingtonā]], [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], sprinteris, skrien [[100 m|100]] un [[200 m|200 metru]] distancēs.

sentences:
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Golfs]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 36
 | lv  = Trīsdesmit seši
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''24. augusts''' ir gada 236. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (237. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 129 dienas.

sentences: '''Avia BH-21''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] vienvietīgais [[iznīcinātājs]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kristofers Robins
| attēls                   =  Christopher Robin poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Christopher Robin''
| žanrs                    = drāma, fantāzija, komēdija
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kristīna Burra]]
* [[Brighems Teilors]]
| scenārija autors         =
* [[Alekss Ross Perijs]]
* [[Toms Makkārtijs]]
* [[Elisone Šrēdera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Heilija Atvela]]
* [[Džims Kamings]]
* [[Breds Garets]]
| mūzika                   =
* [[Džefs Zanelli]]
* [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[2DUX²]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br/>Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|7|30|Bērbanka|2018|8|3|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/christopher-robin-2018|title=Christopher Robin|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414025755/http://www.bbfc.co.uk/releases/christopher-robin-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=disneyfairytale2017.htm|title=Disney's Christopher Robin (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kristofers Robins"''' ({{val|en|Christopher Robin}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Jūens Makgregors]], [[Heilija Atvela]], [[Džims Kamings]] un [[Breds Garets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|7|30||bez}} [[Bērbanka|Bērbankā]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFB612|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1982, 1987, 1991)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Rons Rivera|bg_color=#5A1414|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Washington Commanders|logo=Washington Commanders logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Vašingtonas "''Commanders''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Lendovera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1932|menedžeris=Mārtins Meihjū|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FedExField''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=82 000|krāsas=Bordo, dzeltens, balts<br />{{color box|#5A1414}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Denjels Snaiders|prezidents=Džeisons Raits|divīzijas tituli=15}}'''Vašingtonas "Commanders"''' ({{Val|en|Washington Commanders}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Lendovera|Lendoverā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1932. gadā kā '''Bostonas "Braves"'''. "Commanders" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FedExField'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences: '''Muca''' ir aptuveni cilindriska, samērā liela tvertne ar platāku vidu un vāku. Tradicionāli mucas izgatavo no liektiem koka dēlīšiem, ko savelk ar metāla stīpām. Mūsdienu koka mucas vīna darīšanai ir izgatavotas no franču [[Parastais ozols|parastā ozola]] (''Quercus robur''), baltā ozola (''Quercus petraea'') vai [[Baltais ozols|Amerikas baltā ozola]] (''Quercus alba''), un parasti tām ir standarta izmēri:{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trīs mērkaķi
| attēls = Three Monkeys VideoCover.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Üç Maymun''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents = Zeynep Özbatur
| scenārija autors = * Ebru Ceilans
* Ercan Kesal
* Nuri Bilge Džejlans
| galvenajās lomās = * Yavuz Bingöl
* Hatice Aslan
* Ahmet Rıfat Şungar
| mūzika =
| operators =
| montāža = * Ayhan Ergürsel
* Bora Gökşingöl
* Nuri Bilge Ceilans
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2008|05|16|[[Kannu kinofestivāls]]|ref1=|2008|10|24|[[Turcija]]|ref2=|2009|04|21|[[Rīga]]|ref3=<ref name="ALV" />}}
| ilgums = 109 [[minūte|min]]
| valsts = {{TUR}}
| valoda = [[Turku valoda|Turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 1233381
}}
'''"Trīs mērkaķi"''' ({{val|tr|Üç Maymun}}; {{val|en|Three Monkeys}}) ir 2008. gada [[Turcija|turku]] filma, kuras režisori ir [[Nuri Bilge Džejlans]].<ref name="ALV">{{Tīmekļa atsauce | title = Kino «Rīga» demonstrēs Kannu kinofestivāla laureāta Ceilana jaunāko filmu «Trīs mērkaķi»
 | url = https://www.apollo.lv/5426258/kino-riga-demonstres-kannu-kinofestivala-laureata-ceilana-jaunako-filmu-tris-merkaki | date = 2009-04-16 | accessdate = 2019-06-11 | publisher = [[Apollo (portāls)|Apollo]]
 }}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Co-operative Republic of Guyana''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gajānas Kooperatīvā Republika
|            valsts_nosaukums = Guayana
|               karoga_attēls = Flag of Guyana.svg
|            karoga_nosaukums = Gajānas Kooperatīvās Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Guyana.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gajānas Kooperatīvās Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = "One people, one nation, one destiny"
Viena tauta, viena nācija, viens liktenis
|                valsts_himna = "[[Dear Land of Guyana, of Rivers and Plains]]"
Dārgā Gajānas līdzenumu un upju zeme
|               kartes_attēls = Guyana in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|latd=6 |latm=46 |latNS=N |longd=58 |longm=10 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gajānas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Irfāns Ali]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gajānas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Marks Filips (Gajānas politiķis)|Marks Filips]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gajānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = No [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1966|5|26}}
|                 platība_km2 = 214 999
|               platība_rangs = 84.
|              procenti_ūdens = 8,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 858 8631
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 162.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 217.
|                     IKP_PPP = $1,378 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 157.
|          IKP_PPP_per_capita = $4612
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 106.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,750
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 97.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Gajānas dolārs]]
|                valūtas_kods = GYD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gy]]
|              tālsarunu_kods = 592
|                    piezīme1 = Iedzīvotāju skaits iekļauj no [[AIDS]] mirušo skaitu. Trešdaļa iedzīvotāju (230 000) dzīvo galvaspilsētā.
|                iso_kods_num = 328
|              iso_kods_alfa2 = GY
|              iso_kods_alfa3 = GUY
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|skaitli 1|1 (nozīmju atdalīšana)|1}}
{{Skaitlis
|num = 1
|lv = Viens
}}
'''1''' ('''viens''') ir [[vesels skaitlis]], kas atrodas starp [[nulle|0]] un [[2 (skaitlis)|2]]. Tas ir vismazākais naturālais skaitlis.

sentences: '''Saimniekdatora nosaukums''' jeb '''resursdatora nosaukums''' ({{val-en|Host name}})<ref>{{AkadTerm|term=host name|lang=EN}}</ref> ir unikāls vārdisks nosaukums, pēc kā var viennozīmīgi identificēt konkrētu [[dators|datoru]] vai citu iekārtu (piemēram, [[printeris|printeri]] vai [[modems|modemu]]) [[datoru tīkls|tīklā]].

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bjērnstjerne Bjērnsons
|         vārds_orig = ''Bjørnstjerne Bjørnson''
|             attēls = Bjornson.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1832
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Kvikne}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1910
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 26
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Norvēģis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Bjørnstjerne Bjørnson signature.png
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1903)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bjērnstjerne Bjērnsons''' ({{val|no|Bjørnstjerne Martinius Bjørnson}}; dzimis {{dat|1832|12|8}}, miris {{dat|1910|4|26}}) bija norvēģu [[rakstnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences: '''Iedzimtība''' ir [[organisms|organisma]] un [[šūna|šūnu]] pazīmju un īpašību pēctecība paaudžu maiņā, pazīmju un īpašību ģenētiskā determinācija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = AK-47
|nosaukums          = AK-47
|valsts             = {{USSR}}
{{RUS}}
|tips               = [[triecienšautene]]
|konstruktors       = [[Mihails Kalašņikovs]]
(izgudrots [[1947]]. gadā)
|konstruktori       =
|ražotājs           = [[Iževskas mašīnbūves rūpnīca]]
|ražošanā           = no [[1949]]. gada
|bruņojumā          = [[Padomju Savienība|PSRS]], [[Krievija]], bijušās padomju valstis u.c. (vairāk nekā 100 valstīs)
|patronu_tips       = 7,62×39 mm
|darbības_princips  = Gāzu darbību, rotējošs aizslēgs
|šaušanas_ātrums    = 600 šāvieni minūtē<ref name="НСД АК">Kalašņikova 7,62 mm triecienšautenes (AK) rokasgrāmata (1958)</ref>
|sākuma_ātrums      = 710 m/s<ref name="НСД АК"/>
|attālums           = 800 m<ref name="НСД АК"/>
|masa              = 3,87 kg (АК (1949) bez bruņojuma un durkļa),
 0,43 kg (nepielādēta magazīna)<ref name="НСД АК"/>,
3,47 kg (АК (1955) bez bruņojuma un durkļa),
 0,33 kg (nepielādēta magazīna)<ref name="НСД АК"/>
|garums             = 870 mm<ref name="НСД АК"/>
|stobrs             = 415 mm<ref name="НСД АК"/>
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]s
|patronas_aptverē   = 30
|tēmēklis           = Sektoru
|versijas           = АК, АКS, АКМ, АКМS, АКМN, АКМSN, АКМSU, АК74, АКS74U, АК74М, АКS74, [[AKS-74U]], АК-101, АК-102, АК-103, АК-104, АК-105, АК-107, АК-108
|daudzums           = ~70 000 000 (ieskaitot ārvalstu paveidus — apmēram 100 000 000)<ref name="saraksts">[http://www.militaryparitet.com/nomen/russia/strel/ogneoru/data/ic_nomenrussiastrelogneoru/65/ 11. АВТОМАТЫ - Военный паритет]</ref>
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Taksists
| attēls                   = Taxi Driver poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Taxi Driver''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = {{Plain list |
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Alberts Brukss]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Leonards Heriss]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Cybill Shepherd|Sibila Šeparda]]
}}
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = Bill/Phillips<br />Italo/Judeo Productions
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1976|02|08}}
| ilgums                   = 113 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|28 262 574}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=taxidriver.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|title=Taxi Driver, Box Office Information|accessdate=January 23, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Taksists"''' ({{val|en|Taxi Driver}}) ir 1976. gada ASV filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]].

sentences: '''Šņaucamā tabaka''' jeb žargonā '''snuffs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Snuffs |work= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/snuffs |accessdate=  2021. gada 12. septembrī}}</ref> (no {{val|en|snuff}} — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida [[tabaka]], kuru parasti šņauc caur [[deguns|degunu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roms Kalanta
|     vārds_orig = ''Romas Kalanta''
|         attēls = Romas Kalanta 2022 stamp of Lithuania.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kalanta uz 2022. gada Lietuvas [[Pastmarkas]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1953
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Lietuvas PSR|Alīta|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Lietuvas PSR|Kauņa|td=Lietuva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lietuvietis]]
|   nodarbošanās = fabrikas strādnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Best Men''
| attēls                   =  Best Men.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               =
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Stablers]]
* [[Breds Jenkels]]
* [[Debora Ridpeta]]
| scenārija autors         =
* [[Ārts Edlers Brauns]]
* [[Treisijs Fraims]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dīns Keins]]
* [[Endijs Diks]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Šons Patriks Flanerijs]]
* [[Mičels Vitfīlds]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|10|17|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|title=Best Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165217/https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Best Men''''' ir 1997. gada komēdija, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas atveido [[Dīns Keins]], [[Endijs Diks]], [[Lūks Vilsons]], [[Šons Patriks Flanerijs]], [[Mičels Vitfīlds]], [[Drū Berimora]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|17||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Grothuss
|          vārds_orig = ''Theodor Grotthuß''
|              attēls = Theodor_Grotthuß_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1785
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Geduči, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Teodors (Kristiāns Johans Dītrihs) fon Grothuss''' ({{val|de|Theodor (Christian Johann Dietrich) Freiherr von Grotthuß}}; 1785-1822) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dabaszinātnieks. Pirmās [[elektrolīze]]s teorijas ("[[Grothusa mehānisms|Grothusa mehānisma]]") izveidotājs. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s biedrs, kuras 1818. gada 6. novembra sēdē tika nolasīts viņa slavenais traktāts "Par gaismas un elektrības ķīmisko darbību".<ref>[[Jānis Stradiņš]]. „Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā". Latvijas vēstures institūta apgāds, Rīga: 2009., 377. - 381. lpp.</ref>

sentences: '''Verdenas līgums''' bija [[843]]. gadā [[Verdena|Verdenā]] parakstīts līgums, kura rezultātā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] mazdēli [[Lotars I]], [[Ludviķis Vācietis]] un [[Kārlis II Plikgalvis]] sadalīja savā starpā vectēva atstāto [[Franku impērija|Franku impēriju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas ēnā
| attēls                   =  The Place Beyond the Pines Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Place Beyond the Pines''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Dereks Sianfranss]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Linete Hauela]]
* [[Alekss Orlovskis]]
| scenārija autors         =
* [[Dariuss Marders]]
* [[Bens Kosio]]
* Dereks Sianfranss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Evan Mendesa]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Rouza Bairna]]
| mūzika                   = [[Maiks Patons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Verisimilitude]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|7|Toronto kinofestivāls|2012|3|29|ASV|}}
| ilgums                   = 138 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2019|archive-date={{dat|2019|09|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190928092957/https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=placebeyondthepines.htm|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas ēnā"''' ({{val|en|The Place Beyond the Pines}}) ir 2012. gada krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dereks Sianfranss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Evan Mendesa]], [[Deins Dehāns]], [[Rejs Liota]], [[Bens Mendelsons]], [[Maheršala Ali]] un [[Rouza Bairna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|7||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aijovaīts
|attēls= [[attēls:Iowaite-90695.jpg|250px]]
|klase=Hidroksīdu minerāls, [[Vizla (minerāls)|vizla]]
|ŠtruncaID=4/F.05-20
|ķīm_formula=Mg4Fe3+(OH)8OCl·2-4(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Zilganzaļa, zaļganzila, medus dzeltena
|svītra=Balta
|habituss=Plātnes formas kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.543 - 1.561 nε = 1.533 - 1.543
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Fonda''' var būt:
* [[Bridžita Fonda]];
* [[Džeina Fonda]];
* [[Henrijs Fonda]];
* [[Pīters Fonda]];

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
[[Image:Squat hydrodynamic phenomena-tag.svg|thumb|300px|Efekts, kuru rada samazināts spiediens zem gaitā esoša kuģa korpusa, izraisa kuģa nosēšanos]]
'''Piesūkšanās''' ir [[Hidrodinamika|hidrodinamiska]] parādība, kura rodas [[Korpuss (kuģa)|kuģim]] ejot ar lielu ātrumu [[Viļņi un sekls ūdens|seklā ūdenī]] un tādējādi radot samazināta spiediena zonu, kuras iedarbības rezultātā kuģis nosēžas tuvāk [[Okeāna dibens|jūras dibenam]] nekā būtu sagaidāms citos apstākļos. Efektu izraisa mazā attāluma starp korpusu un jūras dibenu radītā pretestība ūdenim, kurš parastos apstākļos brīvi plūstu zem korpusa. Atbilstoši [[Leonardo da Vinči|Leonardo]] likumam noteikta ūdens tilpuma plūsmas ātrums ir konstants gan dziļā akvatorijā, gan ierobežotā. Bet ierobežotā akvatorijā samazinās caurplūdes laukums, tādēļ atsevišķo ūdens daļiņu plūsmas ātrums pieaug. Atbilstoši [[Bernulli likums|Bernulli likumam]] palielināts ātrums izraisa pazeminātu spiedienu, kura rezultātā kuģis tiek vilkts uz leju. Piesūkšanās ir vertikālas nosēšanās un galsveres izmaiņas kombinācija, kura var palielināt [[Peldlīdzeklis|kuģa]] iegrimi priekšgalā vai pakaļgalā.<ref name="Canada">[https://www.tsb.gc.ca/eng/rapports-reports/marine/2000/m00l0039/m00l0039.html Marine Investigation Report M00L0039] Transportation Safety Board of Canada 2018. gada 16. aprīlis. Skatīts: 2021. gada 23. aprīlī</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 |                name = AsusTek Computer Inc.
{{lang|zh-hant|華碩電腦股份有限公司}}
 |                logo = ASUS Logo.svg
 |               image =
 |       image_caption = ''AsusTeK Computer'' galvenā mītne
 |                type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
 |           traded_as = {{TSE|2357}}
{{lse|ASKD}}
 |          foundation = {{dat|1989|04|02}}
 |             founder = Teds Hsu, M.T. Liao, Veions Ciahs, T.H. Tuns
 |         hq_location = [[Beitou District]], [[Taipeja]], [[Taiwan Province, Republic of China|Taiwan]]
 | hq_location_country = [[Taiwan|Republic of China]]
 |         area_served = visā [[pasaule|pasaulē]]
 |          key_people =
* Džonijs Šihs
* (''Jonney Shih'', uzņēmuma vadītājs)
* Džonatans Cangs
* (''Jonathan Tsang'', vadītāja vietnieks)
 |            industry = [[datora aparatūra]]
[[elektronika]]
 |            products = [[personālais dators|personālie datori]], [[klēpjdators|klēpjdatori]], [[mobilais telefons|mobilie telefoni]], IT aprīkojums, [[monitors|monitori]], projektori, [[sistēmplate]]s, [[grafiskā karte]]s
 |             revenue = [[Jaunais Taivānas dolārs|NT$]]354,2 miljardi (2018)<ref name="craft.co">{{tīmekļa atsauce|url=https://craft.co/asus|title=Asus company profile|date=August 8, 2019|access-date={{dat|2019|11|27||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190808095456/https://craft.co/asus|archivedate={{dat|2019|08|08||bez}}}}</ref>
 |    operating_income = NT$17,40 miljardi (2016)<ref name="AR2016">{{tīmekļa atsauce|url = http://asus.todayir.com.tw/html/ir_highlight.php|title = ASUS|publisher = asus.todayir.com.tw|access-date = {{dat|2019|11|27||bez}}|archive-date = {{dat|2019|12|02||bez}}|archive-url = https://web.archive.org/web/20191202030032/http://asus.todayir.com.tw/html/ir_highlight.php}}</ref>
 |          net_income = NT$19,20 miljardi (2016)<ref name="AR2016" />
 |              assets = NT$333,6 miljardi (2015)
 |              equity = NT$167,3 miljardi (2015)
 |       num_employees = ap 5667 (2019)<ref name="craft.co" />
 |            homepage = {{URL|https://www.asus.com/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Amerika Sāmoa
American Samoa
|    pilnais_valsts_nosaukums = ASV Samoa
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_American_Samoa.svg
|            karoga_nosaukums = ASV Samoa karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of American Samoa.svg
|           ģerboņa_nosaukums = ASV Samoa zīmogs
|             ģerboņa_platums =85px
|                 valsts_moto = ''"Samoa, Muamua Le Atua" ''
(Samoa, lai Dievs ir visupirms)
|                valsts_himna = ''"The Star-Spangled Banner, Amerika Samoa"''
|               kartes_attēls = American_Samoa_on_the_globe_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Pagopago]]
valdības rezidence [[Fanatono]]
| latd=14 | latm=17 | latNS=S | longd=170 | longm=42 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[samoāņu valoda|samoāņu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[ASV Samoa gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Lemanu Peleti Mauga]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[ASV]] [[neinkorporēta teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Berlīnes līgums
|          neatkarības_datums = [[1899]].g.
|       neatkarības_notikums2 = Tutuilas cesija
|         neatkarības_datums2 = [[1900]].g.
|       neatkarības_notikums3 = Manuas cesija
|         neatkarības_datums3 = [[1904]].g.
|                 platība_km2 = 199
|               platība_rangs = 212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 45 443
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 213
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 353
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 33
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .as
|              tālsarunu_kods = 1 684
|                iso_kods_num = 016
|              iso_kods_alfa2 = AS
|              iso_kods_alfa3 = ASM
}}

sentences: '''Rase''' ir [[populācija]], kas [[ģenētiskā atšķirība|ģenētiski]] relatīvi nedaudz atšķiras no citām populācijām, kuras pieder tai pašai sugai. Katrai rasei ir relatīvi mazas morfoloģiskās un ģenētiskās atšķirības no kādas citas rases. Procesu, kurā notiek šo atšķirību rašanās, var saukt par [[mutācija|mutāciju]].

sentences: '''Bengāliešu kalendārs''' ({{val|bn|বঙ্গাব্দ}}) ir [[Saules kalendārs]], ko izmanto [[Bangladeša|Bangladešā]] un dažos [[Indija]]s austrumu štatos ([[Rietumbengāle|Rietumbengālē]], [[Asama|Asamā]], [[Tripura|Tripurā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Alosa_fallax.jpg
|  att_nosaukums = [[Palede]] (''Alosa fallax'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|       binomial = Alosa <small>([[Heinrich Friedrich Linck|Linck]], 1790)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kalabarsona
| official_name = ''Calabarzon Region''
| image_skyline = Puente de Malagonlong.jpg
| imagesize =
| image_caption = Malagonlongas tilts
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = CALABARZON in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 16576.26
| population_total = 16195042
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =00 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Kalamba]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 6
| p1 = '''5 provinces'''
| p2 = [[Batangasa]]
| p3 = [[Kavite]]
| p4 = [[Laguna]]
| p5 = [[Kesona]]
| p6 = [[Risala]]
| p7 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p8 = [[Lusena]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-40
| website =
}}
'''Kalabarsona''' (''Calabarzon'') vai '''IV-A reģions''' (''Region IV-A''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts centrālajā daļā. Aizņem [[Lusona]]s dienviddaļu iekļauj 5 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs ir [[Kalamba]], bet lielākā pilsēta ir [[Antipolo]].

sentences: '''Haplogrupa J2''' (J-M172) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Nauru}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Photomontage
| photo1a = Las Vegas Strip at night, 2012.jpg{{!}}Las Vegas Boulevard at night
| photo2a = Bellagio fountains.jpg{{!}}Bellagio
| photo2b = Caesars Palace - South East - 2010-12-12.jpg{{!}}Caesars Palace
| photo3a = LasVegasSign06212005.jpg{{!}}Welcome to Las Vegas sign
| photo3b = Aria_CityCenter_Front.jpg{{!}}Aria Las Vegas
| photo4a = New York, New York Casino at night.jpg{{!}}New York, New York
| photo4b = Las Vegas MGM Grand at day 2013.jpg{{!}}MGM Grand
| spacing = 2
| color_border = white
| color =  white
| size = 266
| position = right
| text = Dažādi ''Las Vegas Strip'' objekti
}}
'''''Las Vegas Strip''''' ir Lasvegasas bulvāra daļa tā dienvidos Klārkas apgabalā, [[Nevada|Nevadā]]. Starptautiski pazīstama ar lielo [[kazino]] skaitu. Viens no populārākajiem tūrisma objektiem gan ASV, gan ārzemju tūristiem.<ref>{{cite book |title=The Themed Space: Locating Culture, Nation, and Self |url=https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot |chapter=Theming as a Sensory Phenomenon: Discovering the Senses on the Las Vegas Strip |last= Lukas |first=Scott A. |publisher=Lexington Books |year=2007 |isbn= 0-7391-2142-1 |pages=[https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot/page/75 75]–95 |editor=Scott A. Lukas}}</ref>

sentences:
'''Megarīda''' ({{val|grc|Μεγᾰρίς}}) bija neliels vēsturisks apgabals Centrālajā [[Grieķija|Grieķijā]], kas dienvidrietumos piekļāvās [[Korintas zemesšaurums|Korintas šaurumam]] un robežojās ar [[Korintija|Korintiju]], ziemeļaustrumos robežojās ar [[Atika|Atiku]], bet ziemeļrietumos ar [[Beotija|Beotiju]]. Rietumos Megarīdu apskalo [[Alkionas līcis]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa), bet dienvidaustrumos [[Saroniks]]. Austrumos pretī Megarīdai atrodas [[Salamina]]s sala. Atrašanās starp Korintas un Saronikas līčiem, deva tai priekšrocību piekļūt divām jūrām. Jūra bija vienīgā megāriešu izeja, jo uz sauszemes tos norobežoja vareni kaimiņi – [[Atēnas|atēnieši]] austrumos un [[Senā Korinta|korintieši]] rietumos. Šī dzīves telpas šaurība mudināja tos veidot tālas [[kolonija]]s, galvenokārt, [[Trāķija|Austrumtrāķijā]], Propontīdā ([[Marmora jūra|Marmora jūrā]]), Pontā ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), kā arī [[Sicīlija|Sicīlijā]].

== Vēsture ==
Pēc izcelsmes megārieši bija [[dorieši]] un runāja doriešu izloksnē. Megarīdas apgabalā viņi apmetās doriešu invāzijas laikā, izspiežot no turienes [[Jonieši|joniešus]] un beotiešus, kas šeit bija apmetušies. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskie senie laiki|klasiskajā periodā]] šajā teritorijā bija piecas lielas pilsētas: [[Megāra]] reģiona lielākā līdzenuma vidū, [[Nisaja]] Saronika krastā, kas bija Megāras dienvidu osta, [[Pega]] pie Korintas līča, kas bija Megāras ziemeļu osta, [[Tripodiska]] [[Gerānijas kalni|Gerānijas kalnos]] un [[Egostena]] [[Kitairona]]s pakājē. Tad vēl kādu laiku viņu varā atradās arī [[Perahoras Heraons]], uz kuru pretendēja gan [[Argosa|argosieši]], gan korintieši, taču beigās tas pārgāja pie korintiešiem.

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''localhost''}}
[[Datorika|Datorikā]] ar '''''localhost''''' apzīmē šobrīd lietoto sistēmu. Tā ir atgriezeniskā ierīce, kurai piešķir [[IP adrese|IP adresi]] '''127.0.0.1''' [[IPv4]] adresācijā vai '''::1''' [[IPv6]] adresācijā, un kuru var lietot [[TCP/IP]] lietojumprogrammas, lai sazinātos pašas ar sevi, vai citām uz tā paša datora palaistām lietojumprogrammām. Ja uz datora ir uzstādīta [[tīmekļa serveris|tīmekļa servera]] programmatūra, ievadot [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogrammas]] adreses laukā ''<nowiki>http://localhost</nowiki>'' atvērsies lapa.

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Latvijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = IPSO
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = [[Nokia]]
|family = [[FreeBSD]]
|source_model =
|latest_release_version = 7.2
|latest_release_date = 2008. gads
|kernel_type =
|ui =
|license =
|working_state = Pātraukts (turpināts kā ''GAiA'')
|website = [https://supportcenter.checkpoint.com/supportcenter/portal?model=&version=&os=IPSO&productTab=documents&product=77&eventSubmit_doShowproductpage= checkpoint.com]
|supported_platforms =
}}
'''IPSO''' bija [[operētājsistēma]] specializētām [[ugunsmūris|ugunsmūra]] un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz [[FreeBSD]] bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Treimanis''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļu uzbrukums
| attēls                   = eightleggedfreaks.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Eight Legged Freaks''
| žanrs                    = šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Elorijs Elkajems]]
| producents               = [[Dīns Devlins]]
| scenārija autors         =
* [[Džese Aleksandrs]]
* Elorijs Elkajems
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Deivids Ārkets]]
* [[Skots Terra]]
* [[Dags E. Dags]]
| mūzika                   = [[Džons Otmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Centropolis Entertainment]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Electric Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|7|17||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-legged-freaks-2002-0|title=Eight Legged Freaks|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
* {{AUS}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eightleggedfreaks.htm|title=Eight Legged Freaks (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļu uzbrukums"''' ({{val|en|Eight Legged Freaks}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vācija]]s un [[Austrālija]]s šausmu komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Elorijs Elkajems]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Deivids Ārkets]], [[Skots Terra]] un [[Dags E. Dags]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|17||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Norvēģija]]
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Norvēģija]]

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Gagauzi
''Gagauzlar''
| image =
| population = apmēram '''240 000'''
|image_caption = Gagauzi tautas tērpos
| region1 = {{flaga|Moldova}} [[Moldova]]
  (skatīt  [[Gagauzija]])
| pop1 = 126 010
| ref1 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=2.1.8. Populația pe principalele naționalități (conform datelor recensămintelor populaţiei) |url=http://statistica.gov.md/public/files/publicatii_electronice/Anuar_Statistic/2017/Anuar_statistic_2017.pdf |access-date=31 July 2019 |page=41 |language=ro}}</ref>
| region2 = {{flaga|Ukraine}} [[Ukraina]]
| pop2 = 31 923
| ref2 = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070706003257/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/title=Ukrainian|archive-date={{dat|2007|07|06||bez}}|access-date=2 May 2023|title=Arhivēta kopija}}</ref>
| region5 = {{flaga|Turkey}} [[Turcija]]
| pop5 = 15 000
| ref5 = <ref name="enm">{{tīmekļa atsauce |url=http://enc.mail.ru/article/1900020242 |title=Энциклопедии@Mail.Ru |access-date=2009-01-13 |archive-url=https://web.archive.org/web/20071029061551/http://enc.mail.ru/article/1900020242 |archive-date=29 October 2007  }}</ref>
| region6 = {{flaga|Russia}} [[Krievija]]
| pop6 = 13 690
| ref6 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Итоги Всероссийской переписи населения 2010 года в отношении демографических и социально-экономических характеристик отдельных национальностей. Приложение 2. Национальный состав населения по субъектам Российской Федерации. |url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/results2.html |access-date=5 August 2019 |language=ru |archive-date=9 December 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211209035558/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/results2.html }}</ref>
| languages =  {{hlist|[[Gagauzu valoda]]|[[Rumāņu valoda]]|[[Krievu valoda]]}}
| religions = [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|first = Michael |last = Lipka|url= https://www.trtworld.com/opinion/the-gagauz-christian-turks-between-two-worlds-57426|title=The Gagauz: 'Christian Turks' between two worlds |date =22 May 2022 |publisher=TRT World|quote=The Gagauz, a Turkic-Orthodox Christian people, have lived in the Balkans for hundreds of years, managing to preserve their language and culture.}}</ref>
| related = [[turki]]
| region7 = {{flaga|Baltkrievija}} [[Baltkrievija]]
| pop7 = 204
| ref7 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Национальный статистический комитет Республики Беларусь |url=http://belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/vihod_tables/5.11-0.pdf |publisher=Statistics of Belarus |archive-url=https://web.archive.org/web/20131018221300/http://belstat.gov.by/homep/ru/perepic/2009/vihod_tables/5.11-0.pdf |archive-date=18 October 2013 |page=4|language=be}}</ref>
| region8 = {{flaga|Latvia}} [[Latvija]]
| pop8 = 91
| ref8 =<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.pmlp.gov.lv/sites/pmlp/files/media_file/isvn_latvija_pec_ttb_vpd.pdf|access-date=2 May 2023|date=1 January 2021|website=pmlp.gov.lv|language=lv|title=Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības}}</ref>
| region9 = {{flaga|Bulgaria}} [[Bulgārija]]
| pop9 = 40
| ref9 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Етнически малцинствени общности |url=http://www.nccedi.government.bg/bg/node/196 |website=nccedi.government.bg |language=bg |access-date={{dat|2023|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|07|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190730225713/http://www.nccedi.government.bg/bg/node/196 }}</ref>
| region10 = {{flaga|Estonia}} [[Igaunija]]
| pop10 = 35
| ref10 = <ref>{{tīmekļa atsauce |title=Enumerated Permanent Residents by Ethnic Nationality and Sex, 31 December 2011 |url=http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PCE04&lang=1 |website=pub.stat.ee |access-date=31 July 2019}}</ref>
| region11 = {{flaga|Lithuania}} [[Lietuva]]
| pop11 = 18
| ref11 = <ref>{{ziņu atsauce |title=Gyventojai pagal skaitlingiausias tautybes |url=https://www.stat.gov.lt/documents/10180/1680046/Tautybe_gimtoji_kalba_ir_tikyba.pdf/9767222c-3667-4bae-a5a6-7becdabf6770?version=1.0 |access-date=31 July 2019 |work=Statistics of Lithuania |page=155 |language=lt |archive-date={{dat|2019|01|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190122095022/https://www.stat.gov.lt/documents/10180/1680046/Tautybe_gimtoji_kalba_ir_tikyba.pdf/9767222c-3667-4bae-a5a6-7becdabf6770?version=1.0 }}</ref>
| region12 = {{flaga|Romania}} [[Rumānija]]
| pop12 = 5
| ref12 = <ref>{{ziņu atsauce|url=https://adevarul.ro/news/eveniment/ultimii-gagauzi-romania-1_50ae32037c42d5a6639a9573/index.html|title=Ultimii găgăuzi din România|newspaper=[[Adevărul]]|date=25 June 2010|language=ro}}</ref>
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Dzintari}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Dzintari
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Dzintaru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Dzintaru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Edinburga, Edinburga II
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 25.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 49 | longs = 17.71 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (6 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Bulduri (stacija)|Bulduri]] (3 km)
[[Majori (stacija)|Majori]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 23
}}

sentences: '''GS1-128''' [[GS1|ir GS1]] pielietošanas standarts, izmantojot Code 128 [[Svītrkods|svītrkodu]] specifikāciju. Tā iepriekšējais pareizais nosaukums bija UCC/EAN-128. Citi vairs neizmantotie nosaukumi ir UCC-128 un EAN-128. GS1-128 standarts tika ieviests 1989.gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://40.gs1.org/historic-timeline.php|title=GS1 Historic Timeline|website=GS1|access-date=9 October 2018|archive-date={{dat|2018|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180414000127/http://40.gs1.org/historic-timeline.php}}</ref>, un tajā tiek izmantota virkne pielietojuma identifikatoru tādu papildu datu kā derīguma termiņa datuma, sērijas numura, daudzuma, svara un daudzu citu, lietotājam nepieciešamu atribūtu iekļaušanai.

sentences:
'''Piklers''' var būt:
* [[Daiena Piklera]] (''Diana Pickler'') — ASV vieglatlēte (dzimusi 1983.);
* [[Roberts Piklers]] (''Robert Pikler'') — Ungārijas un Austrālijas mūziķis, šahists (1909—1984).

{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Ogists Konts
|          vārds_orig = ''Auguste Comte''
|              attēls = Auguste Comte.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1798
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Francija|Monpeljē}}
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts =
|               skola = [[socioloģija]], [[pozitīvisms]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|          ietekme_no = [[Ādams Smits]], [[Žans-Batists Sejs]], [[Viljams Robertsons]], [[Deivids Hjūms]], [[Žans Žaks Ruso]]
|          ietekmējis = [[Kārlis Markss]], [[Mišels Velbeks]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ogists Konts''' (''Auguste Comte''; dzimis {{dat|1798|1|17}}, miris {{dat|1857|9|5}}) bija franču filozofs, [[pozitīvisms|pozitīvists]], kurš [[1838]]. gadā radīja terminu ''[[socioloģija]]'', lai ar to apzīmētu [[zinātne|zinātni]] par [[sabiedrība|sabiedrību]]. O. Konts bija viens no tiem, kuri centās šo sabiedrības zinātni parādīt kā līdzvērtīgu [[dabaszinātnes|dabaszinātnēm]]. Pēc viņa domām, dzīvē valda objektīvi likumi, kuri socioloģijas zinātnei būtu jāatklāj. Viņš vēlējās izveidot zinātni, kura spētu atklāt sabiedrības likumus, lai valdošā elite, šos atklājumus izmantojot, varētu sabiedrību izlabot.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tētuku kari
 | oriģinālnos = ''Daddy's Home''
 |      attēls = Daddy's Home poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Šons Anderss]]
 |  producents =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Džons Moriss]]
 |   scenārijs =
* [[Braiens Bērnss]]
* Šons Anderss
* Džons Moriss
 |     aktieri =
* [[Vills Ferels]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Linda Kardelini]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Bobijs Kanavale]]
* [[Hanibāls Bariss]]
 |      mūzika = [[Maikls Endrjūss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Red Granite Pictures]]''
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|12|9|Londona|2015|12|25|ASV|2016|1|15|Latvija|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2015|title=Daddy's Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2018|01|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180124000814/http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|69 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|242,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome.htm |title=Daddy's Home (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 24, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181118204916/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome.htm |archivedate={{dat|2018|11|18||bez}} }}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Tētuku kari 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Tētuku kari"''' ({{val|en|Daddy's Home}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Marks Volbergs]], [[Linda Kardelini]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Bobijs Kanavale]] un [[Hanibāls Bariss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|9||bez}} Londonā. 2017. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Tētuku kari 2]]".

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Kavite (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kavite
| official_name = ''Cavite''
| image_skyline = Corregidor DN-ST-86-01667.JPEG
| imagesize =
| image_caption = Korregidoras sala [[Manilas līcis|Manilas līcī]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-CAV Flag.png
| image_shield = Cavite seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Cavite in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1614
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1574.17
| population_total = 4344829
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =16 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm =52 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
Adm. centrs
| seat = [[Imusa]]
[[Tresemartiresa]]
| capital =
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''8 pilsētas'''
| p2 = [[Bakoora]]
| p3 = [[Karmona (pilsēta)|Karmona]]
| p4 = [[Kavite (pilsēta)|Kavite]]
| p5 = [[Dasmariņasa]]
| p6 = [[Heneraltriasa]]
| p7 = [[Imusa]]
| p8 = [[Tagajtaja]]
| p9 = [[Tresemartiresa]]
| p10 = '''15 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAV
| website                  = {{URL|http://www.cavite.gov.ph/}}
}}
'''Kavite''' ({{val|en|Province of Cavite}}) vai '''Kabite''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kabite}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 8 pilsētās un 15 municipalitātēs un sīkāk 803 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Imusa]], faktiskais administratīvais centrs — [[Tresemartiresa]], bet lielākā pilsēta — [[Dasmariņasa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet ir nozīmīgas [[visaji|visaju]] un [[bikoli|bikolu]] minoritātes. Izplatītākā ir [[tagalu valoda]], bet ap 30 tūkstošiem joprojām sadzīvē lieto [[spāņu valoda|spāņu]] [[kreoliskās valodas|kreolisko]] [[čavakano]] valodu.

sentences: un [[Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm]] 1999.gadā netālu no [[Marmora jūra]]s.]]

sentences: '''Vadīšana un sekošana''' ir cieši saistīti dejotāju uzdevumi, pārī dejojot [[Sabiedriska deja|sabiedriskās dejās]]. Tradicionāli vīrietis veic vadīšanu un sieviete sekošanu. Vadīt nozīmē izvēlēties pārvietošanās virzienu, izvēlēties un uzsākt dažādus dejas soļus. Sekot nozīmē uztvert šīs izvēles caur smalkiem fiziskiem un vizuāliem signāliem, līdz ar to ļaujot pārim kustēties vienotā harmonijā. [[Komunikācija|Komunikācija]] starp partneriem notiek bez vārdiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-jazina-kursantiem/improvizacija-vadisana-un-sekosana |title=Improvizācija, vadīšana un sekošana |access-date={{dat|2015|09|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170812144013/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-jazina-kursantiem/improvizacija-vadisana-un-sekosana |archivedate={{dat|2017|08|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Pēdējā sadursme
| attēls                   = X-Men The Last Stand theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: the Last Stand''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Brets Ratners]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Halle Berija]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Kelsija Gramere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|5|26|ASV|2006|5|26|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-last-stand-2006|title= X-Men: the Last Stand|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|210 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|460,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x3.htm |title=
X-Men: the Last Stand (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[X-cilvēki 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Pēdējā sadursme"''' ({{val|en|X-Men: the Last Stand}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Brets Ratners]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "[[X-cilvēki 2]]".

sentences: '''Francijas franks''' ([[Franču valoda|franču]]: ''franc français'') bija 14.–17. gadsimta zelta monēta, no 1795. gada 7. aprīļa līdz 2002. gada 17. februārim [[Francija]]s galvenā naudas vienība.

sentences: '''Joni''' ir elektriski lādētas [[elementārdaļiņas|daļiņas]], kas rodas, ja vielas [[atoms|atomi]] vai atomu grupas zaudē vai pievieno vienu vai vairākus [[elektrons|elektronus]]. Ja atoms zaudē vienu vai vairākus elektronus, veidojas pozitīvais jons jeb '''katjons'''. Ja atoms pievieno vienu vai vairākus elektronus, veidojas negatīvais jons jeb '''anjons'''. Ja atoms vai atomu grupa zaudē vai pievieno vienu elektronu, veidojas vienvērtīgais jons; ja atoms vai atomu grupa zaudē vairākus elektronus, veidojas vairākvērtīgais jons.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Meles leucurus - Kunming Natural History Museum of Zoology - DSC02498.JPG
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Mustelidae
|      dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|    apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
|          ģints = Meles
|       ģints_lv = Eirāzijas āpši
|           suga = Meles leucurus
|        suga_lv = Āzijas āpsis
|       binomial = Meles leucurus <small>([[Brian Houghton Hodgson|Hodgson]], 1847)</small>
|      izplatība =
|    kategorijas = nē
}}
'''Āzijas āpsis''' (''Meles leucurus'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpši|Eirāzijas āpšu ģints]] (''Meles'') [[Plēsēji|plēsējs]]. Vēl nesenā pagātnē Eirāzijas āpšu ģintī bija tikai viena suga — [[Eirāzijas āpsis]] (''Meles meles''). Tomēr [[DNS]] pētījumi ir ieviesuši izmaiņas āpšu klasifikācijā. Divas Eiropas āpša pasugas ir kļuvušas par sugām: Āzijas āpsis un [[Japānas āpsis]] (''Meles anakuma'').<ref name="ii">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/29673/0 |title=Meles meles (Eurasian Badger, Badger)<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|11|12||bez}} |archive-date={{dat|2010|07|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100711124950/http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/29673/0 }}</ref> Daudzos informācijas avotos tās joprojām tiek sauktas par Eirāzijas āpša pasugām: ''Meles meles leucurus'' un ''Meles meles anakuma''.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Saldus Svēto Apustuļu Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīcas retabls un skulptūras
| source         = https://www.panoramio.com/photo/18495706
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =
| attēls = EliaRips.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvijas ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />Jeruzalemes ebreju universitāte
| zinātne = [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Iļja Ripss''' jeb '''Elija Ripss''' ({{val|en|Eliyahu Rips}}, {{val|he|אליהו ריפס}}, dzimis {{dat|1948|12|12}}) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] izcelsmes [[Izraēla]]s matemātiķis, bijušais padomju [[disidents]]. Pazīstams ar [[Tora]]s teksta matemātisko analīzi.

sentences: '''Anarhokapitālisms''' (zināms arī kā '''brīvā tirgus anarhisms''')<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |author=Robert P. Murphy |title=What Are You Calling 'Anarchy'? |url=http://www.mises.org/story/1778}}</ref> ir [[anarhisms|anarhistiska]] un [[libertārisms|libertāra]] [[filozofija]], kura ir pret politiskās valdības ideju, kā arī pret ekonomisku valdību, kurā pastāv [[brīvais tirgus|brīvā tirgus]] [[kapitālisms]] ar [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījumu un piedāvājumu]]. Anarhokapitālisti uzskata, ka drošības un aizsardzības funkcijas var nodrošināt privātais sektors efektīvāk par valsti. Anarhokapitālistiska sabiedrībā likuma aizsardzības, tiesas un pārējos aizsardzības pakalpojumus nodrošinātu brīvprātīgi veidotas, konkurējošas organizācijas, tādas kā privātas aizsardzības aģentūras vai apdrošināšanas kompānijas. Saskaņā ar anarhokapitālisma principiem indivīdu aktivitātes tiktu regulētas ar [[dabiskās tiesības|dabisko tiesību]] likumiem, kurus nodrošinātu brīvais tirgus, un privātajiem likumiem. Bezupuru noziegumi un noziegumi pret valsti nepastāvētu.

sentences:
[[māksla]]s festivālā [[Liverpūle|Liverpūlē]] 2006. gadā]]
'''Aplausi''' ({{val|la|applaudere}} — ‘radīt troksni, klapēt’) ir skaņa, kas tiek radīta, sasitot abas [[plauksta]]s. Ar aplausiem tiek izteikta piekrišana, tie tiek uzskatīti par prieka izpausmi. Visbiežāk aplausus var dzirdēt koncertu laikā, pēc [[Teātris|teātra]] izrādēm vai citās sabiedriskās vietās un pasākumos.

sentences:
[[Kategorija:Vācijas Demokrātiskā Republika]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Alsunga (nozīmju atdalīšana)|Alsunga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Alsunga
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Alsunga village.jpg
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2 = [[Alsungas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1233
| established_title2 = Pilsētciemats kopš
| established_date2 = 1950
| established_title3 = Ciems kopš
| established_date3 = 1990
| area_total_km2 = 2,2
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=12369 |title=Informācija par objektu: Alsunga |accessdate={{dat|2016|06|01||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 680
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 49
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 34
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 32
| website = http://www.alsunga.lv
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Alsunga''', senāk — '''Alšvanga''' (no [[kuršu valoda|kuršu]]: ''alšu vanga'' — 'alkšņu līdums'; {{val|de|Alschwangen}}), ir ciems [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novadā]], [[Alsungas pagasts|Alsungas pagasta]] centrs. Vēsturiskais [[Suiti|suitu]] centrs. Izvietojusies novada vidusdaļā pie autoceļa [[P119]] [[Kuldīga]]—Alsunga—[[Jūrkalne]]. Cauri Alsungai tek [[Užava (upe)|Užavas]] pieteka [[Kauliņas upe|Kauliņa]], uz kuras pie [[Mazreģvalks|Mazreģvalka]] ietekas uzstādināts [[Alsungas dzirnavezers]].

sentences:
'''Dafa''' var būt:
* [[Heilija Dafa]] (''Haylie Duff''; 1985) — amerikāņu mūziķe un aktrise,
* [[Hilarija Dafa]] (''Hilary Duff''; 1987) — amerikāņu aktrise.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Bērdžess''' var būt:

sentences:
{{Valodas infokaste
 |       name = Komi valoda
 | nativename = ''коми кыв''
 |familycolor = Urāliešu
 |     states = {{RUS}}
 |     region = [[Komi]], [[Permas novads]], [[Kirovas apgabals]]
 |   speakers = 108 958 (2020)
 |       fam1 = [[urāliešu valodas|urāliešu]]
 |       fam2 = [[somugru valodas|somugru]]
 |       fam3 = [[permiešu valodas|permiešu]]
 |     nation = [[Komi]] ([[Krievija]])
 |       iso1 = kv
 |       iso2 = kom
 |lc1=kom|ll1=Komi valoda|ld1= Komi valoda (vispārīgi)
 |lc2=koi|ll2=Komi-permiešu valoda|ld2=Komi-permiešu
 |lc3=kpv|ll3=Komi-zirjāņu valoda|ld3=Komi-zirjāņu
 |        map =
|image=}}

sentences: '''8. jūlijs''' ir gada 189. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (190. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 176 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Džordžs Eljots
|         vārds_orig = ''George Eliot''
|             attēls = George Eliot (1865) by Frederick William Burton.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērija Anna Evansa 1865. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1819
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Nanītona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1880
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 22
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Čelsija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Džordžs Eljots
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Mērija Anna Evansa''' ({{val|en|Mary Ann Evans}}; dzimusi {{dat|1819|11|22}}, mirusi {{dat|1880|12|22}}), pazīstama ar pseidonīmu '''Džordžs Eljots''' (''George Eliot''), bija angļu rakstniece, žurnāliste, tulkotāja. Viena no vadošajām [[Viktorijas laikmets|Viktorijas laikmeta]] rakstniecēm, rakstījusi [[romāns|romānus]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Fred Hoyle
| attēls =Fred Hoyle.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1915
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =24
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2001
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Bornmuta]], [[Dorseta]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas astronomijas institūts]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[zvaigžņu kodolsintēze]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Zāmuels Hillners
|          vārds_orig = ''Hillner Johann Samuel''
|              attēls = Hillners Johans.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1754
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]]
|              m_gads = 1835
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 2
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija A/RES/68/262 "Par Ukrainas teritoriālo integritāti"''' ir [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālās asamblejas]] 68. sesijā 2014. gada 27. martā atklātā balsojumā pieņemta rezolūcija, kas atkārtoti uzsvēra atbalstu Ukrainas teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās un pasludināja par spēkā neesošu [[w:en:Crimean status referendum, 2014|Krimas referendumu (2014)]].

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2477''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2477''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 745
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2476]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064B
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2476]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2478]]''
}}
'''''Kosmos-2477''''' (''Космос-2477'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 745. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 7.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dona Žuana kaislības
| attēls                   = Don Jon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Jon''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džozefs Gordons-Levits]]
| producents               = [[Rams Bergmans]]
| scenārija autors         = Džozefs Gordons-Levits
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* Džozefs Gordons-Levits
* [[Džūliana Mora]]
* [[Brī Larsone]]
* [[Robs Brauns]]
| mūzika                   =
* [[Neitans Džonsons]]
* [[Malkolms Kirbijs (jaunākais)|Malkolms Kirbijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[HitRecord Films]]''
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Relativity Media]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|1|8|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|9|27|ASV|2013|9|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013|title=Don Jon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2018|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181214100158/http://www.bbfc.co.uk/releases/don-jon-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donjon.htm|title=Don Jon (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dona Žuana kaislības"''' ({{val|en|Don Jon}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džozefs Gordons-Levits]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džuliana Mora]], [[Brī Larsone]] un [[Robs Brauns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|8||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
]]
'''Nogrieznis''' ir [[taisne]]s daļa starp diviem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]]. Šos punktus sauc par nogriežņa galapunktiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Divus nogriežņus sauc par vienādiem, ja tos var novietot vienu uz otra tā, ka sakrīt to galapunkti.<ref name=":1">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 34. lpp.</ref> Nogriežņa garums rāda, cik vienību satur atliktais nogrieznis.<ref name=":0" />

sentences: '''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Grāfs Monte Kristo
| attēls                   =  The Count of Monte Cristo film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Count of Monte Cristo''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kevins Reinoldss]]
| producents               =
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         = [[Džejs Volperts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kevizels]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Ričards Heriss]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Luiss Guzmans]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25|}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002|title=The Count of Monte Cristo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2019|archive-date={{dat|2019|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190814183824/https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countmontecristo.htm|title=The Count of Monte Cristo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Grāfs Monte Kristo"''' ({{val|en|The Count of Monte Cristo}}) ir 2002. gada piedzīvojumu drāma, kuas balstīta uz [[Aleksandrs Dimā (tēvs)|Aleksandra Dimā]] tāda paša nosaukuma [[Grāfs Monte-Kristo|grāmatu]]. Filmas režisors ir [[Kevins Reinoldss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Kevizels]], [[Gajs Pīrss]], [[Ričards Heriss]], [[Džeimss Freins]] un [[Luiss Guzmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lapsiņa
| abbreviation = Vul
| name_latin = Vulpecula
| RA = 20
| dec = +25
| areatotal = 268
| arearank = 55. vieta
| numbermainstars = 5, 20
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Vul''
| starmagnitude = 4,44
| neareststarname = ''PY Vul''
| stardistance = 60,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''
''Confédération suisse''
''Confederazione Svizzera''
''Confederaziun svizra''
''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],
[[franču valoda]],
[[itāļu valoda]],
[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] ([[prezidents]])
[[Karin Keller-Sutter]] ([[viceprezidents]])
[[Gi Parmelens]]
[[Ignasio Kasī]]
[[Albert Rösti]]
[[Elisabeth Baume-Scheider]]
[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

sentences: Šī ir latviešu dziedātāja '''[[Normunds Rutulis|Normunda Rutuļa]] diskogrāfija'''. Viņš ierakstījis un izdevis 15 [[studijas albumus]],  no tiem 10 solo albumu, 1 [[izlasi]], 1 remiksu albumu, 1 [[koncertierakstu]] un 81 [[radio singli|radio singlu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = See_elefanten_edit.jpg
| att_nosaukums = [[Ziemeļu ziloņronis|Ziemeļu ziloņroņi]] (''Mirounga angustirostris'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Mirounga
|      ģints_lv = Ziloņroņi
|      binomial = Mirounga <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1827)</small
|    iedalījums =
* [[Dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina'')
* [[Ziemeļu ziloņronis]] (''Mirounga angustirostris'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Ziloņroņi, ziloņroņu ģints''' (''Mirounga'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s. [[Ziemeļu ziloņronis]] (''Mirounga angustirostris'') izplatīts [[ziemeļu puslode]]s [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] austrumos, [[dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina'') pasaules okeānu [[dienvidu puslode]]s daļās ([[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] un Klusā okeāna dienvidos, [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Pārāk intensīvu medību ietekmē [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās abas sugas gandrīz izmira, bet, kopš tika ieviesti plaši aizsardzības pasākumi, ziloņroņu populācijas sākušas atjaunoties.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Popkorns
| attēls           = Popcorn - Studio - 2011.jpg
| att_nosaukums    = Neuzpūsts popkorns
| attēls2          = Popcorn02.jpg
| att2_nosaukums   = Uzpūsts popkorns
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|           pasuga = Z. m. everta
|        pasuga_lv = Plīsējkukurūza
|         binomial = Zea mays everta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Popkorns''' jeb '''plīsējkukurūza'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Zea%20mays%20everta&list=&lang=LA&h=yes|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=Termini.lza.lv|accessdate={{dat|2013|3|3||bez}}}}</ref> (''Zea mays everta'') ir [[kukurūza]]s pasuga. Tās [[sēkla]]s uzpūšas un pārplīst, kad tiek sakarsētas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alise šeit vairs nedzīvo
| operators =
| attēls = Alice Doesn't Live Here Anymore.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Elena Bērstina]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Alfreds Luters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Alice Doesn't Live Here Anymore''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|9}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alise šeit vairs nedzīvo"''' ({{Val|en|Alice Doesn't Live Here Anymore}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elena Bērstina]], [[Kriss Kristofersons]], [[Alfreds Luters]], [[Billijs Bušs]], [[Daiena Lada]], [[Viks Teibeks]], [[Džodija Fostere]] un [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Smēķēt atļauts
| operators =
| attēls = Thank you for smoking Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = satīra, melnā komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs = Džeisons Raitmans
| aktieri = * [[Ārons Ekharts]]
* [[Marija Bello]]
* [[Kemerons Braits]]
* [[Ādams Brodijs]]
* [[Sems Eliots]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Deivids Kekners]]
* [[Robs Lovs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thank You for Smoking''
| studija = * ''Room 9 Entertainment''
* ''ContentFilm''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|9|9|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2006|3|17|ASV}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl578061825/|title=Thank You for Smoking |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Smēķēt atļauts"''' ({{Val|en|Thank You for Smoking}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Satīra|satīriska]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ārons Ekharts]], [[Marija Bello]], [[Kemerons Braits]], [[Ādams Brodijs]], [[Sems Eliots]], [[Ketija Holmsa]], [[Deivids Kekners]], [[Robs Lovs]], [[Viljams H. Meisijs]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Kristofera Baklija tāda paša nosaukuma 1994. gada romānu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski           = Iedomātās mīlestības
| attēls          = les-amours-imaginaires.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Les Amours Imaginaires''
| režisors       = [[Ksavjē Dolans]]
| producents       = Ksavjē Dolans
Karola Mondello
Daniels Morāns
| scenārija autors         = Ksavjē Dolans
| galvenajās lomās       = Monia Čokri
Nīlss Šneiders
Ksavjē Dolans
| operators = Stefānija Vēbere-Birona
| montāža        = Ksavjē Dolans
| studija        = [[Alliance Atlantis|Alliance Atlantis Vivafilm]]
| izplatītājs    = [[Remstar|Remstar Distribution]] {{small|(Kanāda)}}
[[IFC Films]] {{small|(ASV)}}
| izdošana       = {{filmas datums|2010|05|16}}
| ilgums        = 101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''LES AMOURS IMAGINAIRES - HEARTBEATS'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF276558/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-01-24|accessdate=2012-01-23}}</ref>
| valsts        = Kanāda
| valoda       = Franču
Angļu
| budžets         = [[Canadian dollar|CAD$]]600 000
| ienākumi          = $588 383
}}
'''"Iedomātās mīlestība"''' ({{lang-fr|Les Amours Imaginaires}}) ir režisora [[Ksavjē Dolans|Ksavjē Dolana]] ({{lang-fr|Xavier Dolan}}) veidotā drāma, kas stāsta par diviem draugiem, kuri iemīlas vienā un tajā pašā puisī. Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā 2010. gadā.<ref name="festival-cannes.com">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html |title=Festival de Cannes: Heartbeats |accessdate=2011-01-09 |work=festival-cannes.com |archive-date=2012-10-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121015103843/http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html }}</ref>

sentences:
{{Daiļslidotāja infokaste
| title               = Oksana Bajula
| image               =
| att_izm             =
| caption             =
| fullname            =
| altname             =
| country             = {{UKR}}
| formercountry       =
| dateofbirth         = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|16}}
| birthplace          = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dnipropetrovska|3s=Dņipro}}
| hometown            =
| residence           =
| dateofdeath         =
| deathplace          =
| height              =
| partner             =
| formerpartner       =
| coach               =
| formercoach         =
| choreographer       =
| formerchoreographer =
| skating club        =
| retired             = 1994
| combined total      =
| combined date       =
| SP score            =
| SP date             =
| FS score            =
| FS date             =
| dance score         =
| dance date          =
| CD score            =
| CD date             =
| OD score            =
| OD date             =
| FD score            =
| FD date             =
| rādīt_medaļas       = jā
| headercolor         =
| medaltemplates      =
{{MedalCountry     | {{flaga|UKR}} [[Ukraina]]}}
{{MedalSport       |  [[Daiļslidošana]]}}
{{MedalCompetition |  [[Ziemas olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|Lillehammere 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasales čempionāts daiļslidošanā|Pasales čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1993. gada Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Prāga 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Pasaules čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver      | [[1993. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Helsinki 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalSilver      | [[1994. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Kopenhāgena 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
}}
'''Oksana Bajula''' ({{val-uk|Оксана Сергіївна Баюл}}; dzimusi {{dat|1977|11|16}} [[Dņipro|Dnipropetrovskā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[daiļslidošana|daiļslidotāja]]. [[1993]]. gada pasaules čempione ([[Prāga|Prāgā]]) un [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada olimpiskā čempione]] ([[Lillehammere|Lillehammerē]]).

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Vanuatu]]
[[Kategorija:Vanuatu]]

sentences:
{{mazais burts}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = grep
| title                  =
| logo                   = <!-- Image name is enough -->
| logo caption           =
| logo size              =
| logo alt               =
| screenshot             = <!-- Image name is enough -->
| caption                =
| screenshot size        =
| screenshot alt         =
| collapsible            =
| author                 = [[Kens Tomsons]]<ref name=history102>{{grāmatas atsauce|last=Kernighan|first=Brian|title=The Unix Programming Environment|url=https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern|year=1984|publisher=Prentice Hall|isbn=0-13-937681-X|pages=[https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern/page/102 102]}}</ref><ref>[https://medium.com/@rualthanzauva/grep-was-a-private-command-of-mine-for-quite-a-while-before-i-made-it-public-ken-thompson-a40e24a5ef48 “grep was a private command of mine for quite a while before i made it public.” -Ken Thompson], By Benjamin Rualthanzauva, Published on Feb 5, 2014, Medium</ref>
| developer              =
| released               = 1974. gada novembrī<ref name=history102 />
| discontinued           =
| latest release version =
| latest release date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| latest preview version =
| latest preview date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| status                 =
| programming language   =
| operating system       =
| platform               =
| size                   =
| language               =
| language count         = <!-- Number only -->
| language footnote      =
| genre                  =
| license                =
| alexa                  =
| website                =
| standard               =
| AsOf                   =
}}
'''grep''' ir [[komandrindas saskarne|komandrindas]] utilītprogramma, ko izmanto, lai vienkārša teksta datu kopās meklētu rindas, kuras atbilst [[regex|regulārām izteiksmēm]]. Tās nosaukums cēlies no [[ed (teksta redaktors)|ed]] komandas ''g/re/p'' ('''''g'''lobally search a'' '''''r'''egular '''e'''xpression'' and '''''p'''rint''), kas veic tādu pašu darbību: veic globālu meklēšanu pēc regulāras izteiksmes un izdrukā visas atbilstošās rindas.<ref>Hauben et al. 1997, Ch. 9</ref><ref name="etymology">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.catb.org/~esr/jargon/html/G/grep.html |title=grep |accessdate=2006-06-29 |last=Raymond |first=Eric |authorlink=Eric S. Raymond |work=Jargon File }}</ref> Grep sākotnēji tika izstrādāts ''[[Unix]]'' operētājsistēmai, bet mūsdienās ir pieejams visām ''Unix'' līdzīgajām sistēmām.

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Valsts pārvaldes formas]]
[[Kategorija:Konstitūcijas]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Encefalīts
| image           = Hsv encephalitis.jpg
| alt             =
| caption         = Galvas smadzeņu rentgenuzņēmums, kurā saskatāms encefalīts
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        = [[drudzis]], [[galvassāpes]], [[nelabums|slikta dūša]], [[vemšana]], [[krampji]], smadzeņu funkciju traucējumi
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           =
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           =
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = encefalits
}}

sentences:
{{citas nozīmes|skaņdarbu solo balsij|Ārija (nozīmju atdalīšana)|Ārija}}
'''Ārija''' ({{val|it|aria}} — 'gaiss') ir noslēgts lirisks skaņdarbs solo balsij (retos gadījumos vairākām balsīm) ar instrumentālo pavadījumu [[opera]]i, [[oratorija]]i, [[Kantāte|kantātēm]] vai citam lielam skaņdarbam.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oļegs Koševojs
|     vārds_orig = ''Олег Кошoвий''
|         attēls = Oleg Koshevoy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Priluki}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Luhanskas apgabals|Roveņki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju partizāns
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Oļegs Koševojs''' ({{val|uk|Олег Васильoвич Кошoвий}}, {{val|ru|Олег Васильевич Кошевой}}; dzimis {{dat|1926|6|8}}, miris {{dat|1943|2|9}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS|padomju]] [[partizāni|partizāns]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Florence
 | official_name            = ''Firenze''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sunset over florence 1.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Florence.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = FlorenceCoA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Toskāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Toskāna]]
 | subdivision_name2        = [[Florences province|Florence]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 102.41
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gada 31. oktobrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 370702
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 43 | latm = 47 | lats =  | latNS = N
 | longd = 11 | longm = 15 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 50100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://www.comune.firenze.it}}
 | blank_name               = Patrons
 | blank_info               = [[Jānis Kristītājs]]
 | footnotes                =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Florences vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1982. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/174 174]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 532 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Florence" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2044"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=
Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana
|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Fromholds-Treijs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ditmars Fromholds-Treijs (1827—1873)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vija Vētra
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}<ref name="Meiere" />
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = [[Dejotāja]], horeogrāfe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vija Vētra''' (dzimusi {{dat|1923|2|6}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|771}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[dejotāja]] un horeogrāfe, [[indieši|indiešu]] un sakrālās dejas kustības aizsācēja Latvijā.<ref name="Meiere">{{Laikraksta atsauce|last=Meiere|first=Agnese|date={{dat|2013|6|5||bez}}|title=«Brīvība man lieliem burtiem rakstāma»|journal=Ieva|volume=23|issue=814|pages=10.—14. lpp|issn=1407-2033}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =Francisks no Moliano
|     vārds_orig =''Franciscus de Moliano''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Romas pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   nodarbošanās =Pāvesta sūtnis un inkvizitors
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jāns Anvelts
| vārds_orig = ''Jaan Anvelt''
| attēls = Jaan Anvelt (1884–1937).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Vīlandes apriņķis|td=Igaunija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipoksija''' ({{val-la|hypoxia}}; no {{val-grc|ὑπό}} — 'zem', 'apakš', un {{val-gr|οξογόνο}} — 'skābeklis') ir stāvoklis, kas attīstās, kad [[Organisms|organisma]] [[audi]] tiek pārāk maz apgādāti ar [[skābeklis|skābekli]] un/vai tajos ir skābekļa apguves traucējumi [[Bioloģija|bioloģiskās]] [[oksidācija]]s laikā.<ref name="Litvickiy2003"/> Dzīvībai svarīgos [[Orgāns|orgānos]] hipoksija izraisa neatgriezeniskas pārmaiņas.

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences: {{Commonscat|Emperors of Japan|Japānas monarhi}}

sentences:
{{Infobox monarch
| name = Ašurbanipals
| title = [[Asīrija]]s valdnieks
| image= Assurbanipal op jacht.jpg
| reign = 668 — apmēram 627. gads p.m.ē.
| predecessor = [[Asarhadons]]
| successor = [[Ašuretililani]]
| father          = [[Asarhadons]]
| mother          =
| birth_date   = 685. gadā p.m.ē.
| birth_place  =
| death_date   = 627. gadā p.m.ē.
| death_place  =
}}
'''Ašurbanipals''' ({{val-akk|Aššur-bāni-apli}}, {{val-arc|ܐܵܫܘܿܪ ܒܵܢܝܼ ܐܵܦܠܝܼ}}; dzimis [[685. gads p.m.ē.|685. gadā p.m.ē.]], miris [[627. gads p.m.ē.|627. gadā p.m.ē.]]) bija [[Asīrija]]s valdnieks no [[668. gads p.m.ē.|668.]] līdz apmēram [[627. gads p.m.ē.|627. gadam p.m.ē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aina.org/aol/kinglist|title=The Assyrian Kings List|publisher=Aina.org|accessdate={{dat|2014|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Vasara''' ir [[gadalaiki|gadalaiks]] [[mērenā josla|mērenajā joslā]] starp [[pavasaris|pavasari]] un [[rudens|rudeni]]. Vasara ir [[siltums|karstākais]] gadalaiks ar visgarākajām dienām.

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Askaridoze''' ir slimība, ko izraisa parazītiska [[cērme]] ''[[Ascaris lumbricoides]]''.<ref name=Dold2011/> Vairāk nekā 85% infekcijas gadījumu simptomu nav, jo īpaši, ja tārpu skaits ir mazs.<ref name=Dold2011>{{cite journal|last=Dold|first=C|author2=Holland, CV|title=Ascaris and ascariasis.|journal=Microbes and infection / Institut Pasteur|date=Jul 2011|volume=13|issue=7|pages=632–7|pmid=20934531|doi=10.1016/j.micinf.2010.09.012}}</ref> Simptomu izpausme pieaug kopā ar tārpu daudzumu un slimības sākuma stadijā tie var ietvert [[elpas trūkums|elpas trūkumu]] un [[drudzis|drudzi]].<ref name=Dold2011/> Tiem var sekot vēdera uzpūšanās, vēdera sāpju un [[caureja]]s simptomi.<ref name=Dold2011/> Infekcija visbiežāk skar bērnus, un šajā vecumu grupā tā var arī būt iemesls nepietiekamam svara pieaugumam, [[malnutrīcija]]i un [[Mācīšanās grūtības|mācīšanās grūtībām]].<ref name=Dold2011/><ref name=Hagel2010/><ref name=WHO2013>{{cite web|title=Soil-transmitted helminth infections Fact sheet N°366|url=http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs366/en/|work=World Health Organization|date=June 2013}}</ref>

sentences: {{Commons category|Art directors|Filmu mākslinieki}}

sentences: '''Kamera''' ir optiska [[ierīce]] ar kuru var uzņemt gan nekustīgus [[attēls|attēlus]], gan kustīgus attēlus. Lielākā daļa kameru var uzņemt 2D attēlus, savukārt daži uzlaboti modeļi var uzņemt [[trīsdimensiju telpa|3D]] attēlus. Nekustīgus attēlus iegūst ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]]; nereti vārds ‘kamera’ tiek izmantots kā sinonīms terminam ‘fotoaparāts’. Kustīgu attēlu, vienlaicīgi ierakstot skaņu, iegūst izmantojot [[videokamera|videokameru]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tēlotājmākslas muzejs
| native_name         = ''Museum voor Schone Kunsten''
| image               = Museum_voor_schone_kunsten_gent.jpg
| imagesize           =
| caption             = Muzeja ieeja
| alt                 =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_label = Gentes mākslas muzejs
| latd  = 51.0383| latNS  = N
| longd = 3.7238  | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1798. gads
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.mskgent.be/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Butuana
 | official_name            = ''Butuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Aerial photo of Butuan, Apr 2013.jpg
| image2                   = Butuan City proper skyline (Butuan, Agusan Del Norte; 08-24-2023).jpg
| image3                   = BUTUAN CITY HALL NIGHT.jpg
| image4                   = City Hall of Butuan.jpg
| image5                   = RAJAH KOLAMBU STATUE.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1901
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1995
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 86
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 816.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 372910
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 56 | lats = 53 | latNS = N
 | longd =125 | longm = 32 | longs = 35 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 144
 | website                  = {{URL|http://www.butuan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis evaldi 2.jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis evaldi'' fosilijas
(apakšskatā un augšskatā)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis evaldi
|   kategorijas = nē
| binomial =Lyarskaya, 1986
}}
'''''Bothriolepis evaldi''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[ogres svīta]]s nogulumos [[Amula]]s upes krastos lejpus Kalnamuižas ūdensdzirnavām, kā arī [[Kaibala (upe)|Kaibalas]] krastos ap 200 m no ietekas [[Daugava|Daugavā]]. Sugu aprakstīja krievu paleontoloģe no [[Latvija]]s [[Ļubova Ļarska]] 1986. gadā.

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences:
{{citas nozīmes|zvaigznāju|dzērve (nozīmju atdalīšana)|dzērve}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dzērve
| abbreviation = Gru
| name_latin = Grus
| RA = 22
| dec = −47
| areatotal = 366
| arearank = 45. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Gru''
| starmagnitude = 1,73
| neareststarname = ''HD 211415''
| stardistance = 44,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Zivs]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 34
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Ādažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Ādažu novads]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ērglis|Ērglis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ērglis
| abbreviation = Aql
| name_latin = Aquila
| RA = 20
| dec = +5
| areatotal = 652
| arearank = 22. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Altairs
| starmagnitude = 0,77
| neareststarname = Altairs
| stardistance = 16.72
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūsknesis]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mežāzis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences: '''Reversais adrešu atrises protokols''' ({{val|en|Reverse Address Resolution Protocol}} ('''RARP''')) ir viens no protokoliem TCP/IP, kas, izmantojot kāda ar internetu savienota lokālā tīkla darbstaciju adreses, ļauj noteikt šo darbstaciju IP adreses.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=RARP&lang=EN|title=Akadēmiskā terminu datubāze - RARP|website=termini.lza.lv|access-date=2020-05-09}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Misūri štatu|Misūri|Misūri}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Misūri
''Missouri''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Džefersonsitija]]
| pilsēta = [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitija]]
| iestāšanās = [[1821]]. gada [[10. augusts]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = MO US-MO
| mājaslapa = [http://www.mo.gov www.mo.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 5 842 713
| iedzīvotājiV = 18
| iedzblīvums = 31
| iedzblīvumsV = 27
| ieņēmumi = 43 988
| ieņēmumiV = 25
| rase = baltie - 86,54%
melnie - 12,04%
| reliģija = [[protestanti]] - 50%
[[katoļi]] - 19%
[[Ateisms|nereliģiozi]] - 15%
| platība = 180 693
| platībaV = 21
| garums = 480
| platums = 385
| ūdens = 1,16
| augstums = Taumsaukas kalns, 540
| Vaugstums = 240
| Zaugstums = 70
}}
'''Misūri''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu un Dienvidu reģionos. Misūri [[administratīvais centrs]] ir [[Džefersonsitija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastās pupiņas
|         binomial = Phaseolus vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Snijboon peulen Phaseolus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Phaseolus
|         ģints_lv = Pupiņas
|       apakšģints = Phaseolus sect. Phaseolus
|    apakšģints_lv = Pupiņas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastās pupiņas
|         sinonīmi = {{ubl|''Phaseolus nanus'' (‘pundurpupiņas’)|''Phaseolus compessus''}}
|        izplatība = Dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Centrālamerika]] un [[Dienvidamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lionels Kizerickis
|     vārds_orig = ''Lionel Adalbert Bagration Felix Kieseritzky''
|         attēls = Kieseritzky.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = Lionels Kīzerickis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Tērbata|2s=Tartu|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{FRA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Indiānis
| abbreviation = Ind
| name_latin = Indus
| RA = 21
| dec = −55
| areatotal = 294
| arearank = 49. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ind''
| starmagnitude = 3,11
| neareststarname = ''ε Ind''
| stardistance = 11,82
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|jāizņem enciklopēdijai nepiemērotās sadaļas}}
'''Klases audzinātājs''' ir [[skolotājs]], kurš veic audzināšanas darbību un sniedz atbalstu savas audzināmās klases skolēniem. Viņš sadarbībā ar skolēna ģimeni, skolas pedagogiem un atbalsta personālu un valsts un/vai pašvaldību atbildīgām institūcijām risina ar skolēnu personības veidošanos un attīstību saistītus jautājumus, vienlaicīgi rūpējoties par pedagoģiski un psiholoģiski labvēlīgu klases vidi un saliedētu klases kolektīvu. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf|title=Klases stundu programmas paraugs. Metodiskai materiāls.|last=Pelša|first=Evija|access-date=15.01.2018|date=2016|archive-date=18.02.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf |date=18.02.2018 }}</ref>

sentences:
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = Wonder World Tour
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = [[Mailija Sairusa|Mailijas Sairusas]]
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[The Time of Our Lives]]''
''[[Hannah Montana: The Movie (skaņu celiņš)|Hannah Montana: The Movie]]''
''[[Breakout]]
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|2009|9|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|2009|12|29|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 45 Ziemeļamerikā
11 Eiropā
56 kopā
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = [[Best of Both Worlds Tour]]
(2007–2008)
| šī turneja                = Wonder World Tour
(2009)
| nākošā turneja            =
| Dažādi                    =
}}
'''Wonder World Tour''' bija amerikāņu mūziķes [[Mailija Sairusa|Mailijas Sairusas]] 2009. gada pasaules koncerttūre. Tā bija viņas otrā koncerttūre, pirmā pasaules koncerttūre un pirmā, kurā nav iesaistīts viņas iedomu tēls [[Hanna Montana]]. Koncerttūre norisinājās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Kopējie tūres ieņēmumi sastāda 45,2 miljonus [[ASV dolārs|ASV dolāru]]. Koncerttūre tika izziņota {{dat|2009|6|3||bez}}, tā ilga no {{dat|2009|9|14|ģ|bez}} līdz {{dat|2009|12|29|d|bez}}. Koncerttūres laikā tika sniegti 65 koncerti. Tūrē tika izpildītas dziesmas no M. Sairusas debijas albuma ''[[Hannah Montana 2/Meet Miley Cyrus|Meet Miley Cyrus]]'', otrā albuma ''[[Breakout]]'', filmas "[[Hanna Montana (filma)|Hanna Montana]]" [[Hannah Montana: The Movie (skaņu celiņš)|skaņu celiņa]] un EP ieraksta ''[[The Time of Our Lives]]''. Kā iesildītājmākslinieki šajā koncerttūrē bija M. Sairusas brāļa [[Treiss Sairuss|Treisa Sairusa]] grupa [[Metro Station]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| attēls =Pinsi.jpg
| att_nosaukums =[[Rietumāfrikas upju cūka]] (''Potamochoerus porcus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| binomial=Artiodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
| sinonīmi=
*''Cetartiodactyla''
| iedalījums=
* [[Biezpēdaiņi]] (''Tylopoda'')
* [[Neatgremotāji]] (''Nonruminantia'')
* [[Vaļi un atgremotāji]] (''Cetruminantia'')
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Londonas Karaliskā entomologu biedrība''' (''The Royal Entomological Society of London'') ir [[Anglija|angļu]] zinātniskā [[entomoloģija|entomoloģiskā]] sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija [[Čārlzs Darvins]].

sentences: '''Federatīva republika''' ir [[Federācija (valsts)|federācija]] ar [[Republika|republikas pārvaldes formu]]. Federatīvā republikā pastāv varas dalīšana starp federatīvajām un vietējām iestādēm, atšķirībā no [[Unitāra republika|unitāras republikas]], kur vara ir centralizēta.

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences: VIKIPĒDIJA NEGARANTĒ APGALVOJUMU PATIESUMU

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Oldridžs''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Schmitt''''' var būt:
* [[Elisone Šmita]];
* [[Ēriks Emanuēls Šmits]];
* [[Kārlis Šmits (jurists)]];
* [[Martins Šmits]];
* [[Pāls Šmits]].

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}}
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.

sentences: - trīs [[kubs|kuba]] skaldnes ar kopīgu virsotni.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts dzīvnieki
|attēls                    = Nocturnal Animals Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nocturnal Animals''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Toms Fords]]
| producents               =
* [[Roberts Salerno]]
* Toms Fords
| scenārija autors         = Toms Fords
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Andrea Rīzboro]]
* [[Maikls Šīns]]
| mūzika                   = [[Ābels Korzeniovskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fade to Black]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2016|11|18|ASV|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016|title=Nocturnal Animals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126223833/http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|title=Nocturnal Animals (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 6, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181205134203/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|archivedate={{dat|2018|12|05||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts dzīvnieki"''' ({{val|en|Nocturnal Animals}}) ir 2016. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Ostina Raita romānu "''Tony and Susan''". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Toms Fords]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Eimija Adamsa]], [[Maikls Šenons]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Aila Fišere]], [[Lora Linnija]], [[Armijs Hammers]], [[Andrea Rīzboro]] un [[Maikls Šīns]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}<!-- saites uz en wiki neliekam tekstā -->
{{mašīntulkojums}}
[[File:Gumijlēkšana.JPG|thumb|Lēciens no gaisa vagoniņa Siguldā]]
'''Gumijlēkšana''' ir darbība, kas ietver lekšanu no pietiekami liela augstuma, savienojot cilvēku ar garu, elastīgu gumiju. Lēkšana parasti notiek no tādiem objektiem, kā ēkas, tilti, gaisa vagoniņi, vai dažāda augstuma pacēlāji, taču ir arī iespējams lēkt no kustīga objekta, kā gaisa balons, helikopters, ar iespēju lidināties virs zemes. Šī aizraušanās nāk no brīvās krišanas. Cilvēkam izlecot, gumija izstiepjas un persona atkal lido uz augšu, gumijas elastības dēļ, turpinot svārstīties, kamēr kinētiskā enerģija pārtrauc savu darbību.

sentences: '''Postmodernisms''' ({{val-la|post}} - pēc ''modo'' - nupat) ir visaptveroša [[humanitārās zinātnes|humanitāro zinātņu]] kustība, kam galvenokārt raksturīga [[objektivitāte|objektīvās]] [[patiesība]]s un [[metanaratīvs|metanaratīva]] noliegšana. Tas ir vispārīgs apzīmējums 20. gadsimta beigu pārmaiņām [[Rietumu pasaule|Rietumu kultūras]] un filozofiskajā apziņā, kurām raksturīgs [[Modernisms|modernitātes]] vērtību noliegums.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=3112794|title= Postmodernisms|accessdate=2016-01-16 |work= |publisher= tilde.lv|date= }}</ref> "Mūsu pašreizējā kultūra ir cinisms un ironija - jebkas dzīvotspējīgs, katrā ziņā jebkurš mēģinājums paust kādu ideālu novīst to spozmē", tā postmodernismu apraksta Svens Birkerts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.diena.lv/arhivs/intelekts-11227396|title= Intelekts|accessdate=2016-01-16 |last= Misiņa|first= Māra|coauthors= |date= 2002-01-25|work= |publisher= Diena(Laikraksts)}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bhuto''' (''Bhutto'') var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig =
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
[[Kategorija:Vācijas cilvēki|Pedagogi]]
[[Kategorija:Izglītība Vācijā|Pedagogi]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Serēna
| attēls = Serenaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serena''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sjūzana Bīra]]
| producents = * [[Bens Kosgrovs]]
* [[Marks Kubans]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* [[Tods Vāgners]]
* [[Niks Vešlers]]
| scenārija autors = [[Kristofers Kails]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Tobijs Džounss]]
| mūzika = [[Johans Sēderkvists]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[2929 Entertainment]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|10|13|Londonas filmu festivāls|2014|11|12|Francija|2015|3|27|ASV|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/serena-2014|title=Serena|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 21, 2019|archive-date={{dat|2015|02|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150209063245/http://bbfc.co.uk/releases/serena-2014}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25-30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serena.htm|title=Serena (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Serēna"''' ({{val|en|Serena}}) ir 2014. gada drāma, kas balstīta uz Rona Raša tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sjūzana Bīra]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Dženifere Lorensa]], [[Rīss Ivanss]], [[Šons Heriss]] un [[Tobijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|13||bez}} Londonas filmu festivālā.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Eriophorum polystachion|autors=L.|suga_lv=Šaurlapu spilve|suga=Eriophorum polystachion|ģints_lv=Spilves|ģints=Eriophorum|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eriophorum angustifolium Wełnianka wąskolistna 2010-05-15 02.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=Eriophorum angustifolium <small>Honck.</small>}}'''Šaurlapu spilve''' ({{val|la|Eriophorum polystachion}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir ļoti plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Suga ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, purvainās pļavās, [[Purvs|purvos]], slapjos mežos un slīkšņainu ezeru krastos. Tās ietvaros nodala daudzas [[pasuga]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{papildu atsauces+}}
'''Genderisms'''{{fact}} ({{val-en|gender}} — "[[dzimte (socioloģija)|dzimte]]", t.i., kulturālas, sociālas izpausmes, kas tiek saistītas ar vienu no bioloģiskajiem [[dzimums|dzimumiem]], dzimumu loma) ir termins, ko attiecina uz nostādnēm, kas ir konservatīvas attiecībā pret dzimumu lomām/dzimtēm. Genderismam ir raksturīgs viedoklis, ka pastāv tikai divas dzimtes, tāpat arī viedoklis, ka bioloģiskajam dzimumam ir jāsaskan ar sociālo dzimti.<ref>Beemyn, B. G., & Rankin, S. R. (2011). The lives of transgender people. Columbia University Press.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|visiem starojuma veidiem|elektromagnētisko starojumu|elektromagnētiskais starojums}}
{{cita nozīme|enerģijas izplatīšanos|atomu kodolu sabrukšanā izdalīto enerģiju|radioaktivitāte}}
'''Starojums''', arī '''radiācija''' (no {{val|la|radiatio}} — ‘spīdēšana, starošana’), ir [[enerģija]]s starveida izplatīšanās, izstarošana telpā.<ref name="ZTV"/> Starojumu iedala [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskajā starojumā]], [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] starojumā ([[alfa sabrukšana|alfa starojums]], [[bēta sabrukšana|bēta starojums]]), [[akustika|akustiskajā]] starojumā ([[ultraskaņa]], [[seismiskie viļņi]]) un [[gravitācijas viļņi|gravitācijas starojumā]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = Daugavpils museum.jpg
| imagesize           = 200px
| caption             = Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs
| alt                 =
| map_type            =
| map_alt             =
| map_size            =
|map_caption   = Atrašanās vieta Daugavpilī
|pushpin_map   = Daugavpils2
| lat_deg             = 55
| lat_min             = 52
| lat_sec             = 9
| lat_dir             = N
| lon_deg             = 26
| lon_min             = 30
| lon_sec             = 42
| lon_dir             = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1938
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Daugavpils|Rīgas iela 8|3s=Rīgas iela (Daugavpils)}}
| type                = novadpētniecības, mākslas muzejs
| collection          =
| visitors            = {{sk|86457}} (2018).<ref name="apmeklētāji"/>
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.dnmm.lv/}}
}}
'''Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs''' ir muzejs [[Daugavpils|Daugavpilī]]. 2018. gadā tas bija apmeklētākais muzejs Latgalē ({{sk|86457}} reizes).<ref name="apmeklētāji">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pern-apmekletakais-muzejs-latvija-bijisturaidasmuzejrezervats.a318989/|title=Pērn apmeklētākais muzejs Latvijā bijis Turaidas muzejrezervāts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-05-15|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190514155740/https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pern-apmekletakais-muzejs-latvija-bijisturaidasmuzejrezervats.a318989/|archivedate=2019-05-14}}</ref>

sentences: '''Tirgus pētījumi''' ir veiksmīgas uzņēmējdarbības pamatā, sniedzot padziļinātas zināšanas par tirgu, kurā uzņēmums darbojas un piedāvā savus produktus vai pakalpojumus. Bez tirgus pētījuma datiem, kvalitatīva [[Biznesa plāns|biznesa plāna]] vai [[mārketinga stratēģija]]s izstrādāšana nav iespējama.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas]]

sentences:
'''Transeksualitāte''' ir parādība, kad indivīds sevi atveido [[dzimte (socioloģija)|dzimtē]], kas ir savādāka nekā [[Kultūra|kultūrā]] pieņemtais atveidojums viņa [[dzimums|dzimumam]]. Šāda vēlme rodas, piemēram, ja indivīds izjūt psiholoģisku neapmierinātību ar viņam piešķirto dzimumu. Gadījumā, ja persona jūtas slikti tādēļ, ka nepieder pretējam dzimumam, vai šīs vēlmes dēļ nespēj funkcionēt, var tikt uzstādīta [[Medicīniskā diagnostika|medicīniska diagnoze]].<ref name="icd-10">{{Tīmekļa atsauce
 |url         = http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gF60.htm#F640
 |title       = ICD-10
 |accessdate  = 2008-09-28
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20080921055034/http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gf60.htm#F640
 |archivedate = 2008-09-21
}} {{en ikona}}</ref><ref name=DSM-IV-TR>{{Grāmatas atsauce
|title=Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fourth Edition (Text Revision)
|last=American Psychiatric Association
|year=2000
|publisher=American Psychiatric Publishing
|isbn=0-89042-025-4}} {{en ikona}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|mērinstrumentu|mikrometrs (nozīmju atdalīšana)|mikrometrs}}

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Cēsis}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Cēsis
| tips                = stacija
| attēls              = Cēsis railway station 6.JPG
| attēla_apraksts     = Cēsu stacijas ēka 2016. gadā
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Vendene (''Wenden'')
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = paaugstinātās; 1 malas, 1 salas
| sliežu_ceļi         = 4, neskaitot strupceļus un pievedceļus
| adrese              = Stacijas laukums 1, Cēsis, Cēsu novads, LV-4101
| latd  = 57.3129072 | latNS  = N
| longd = 25.2820256 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ieriķi (stacija)|Ieriķi]] (20 km)
 [[Līgatne (stacija)|Līgatne]] (36 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Melturi (stacija)|Melturi]] (16 km)
 [[Āraiši (stacija)|Āraiši]] (10 km)
 [[Jāņamuiža]] (5 km)
 [[Lode (stacija)|Lode]] (12 km)
 [[Bāle]] (20 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 94
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas sastāv no viena [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] vai vairāku [[metāls|metālu]] sakausējumi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas lama
|           attēls = Llama, peru, machu picchu.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|            cilts = Lamini
|        cilts_lv = Lamu cilts
|            ģints = Lama
|         ģints_lv = Lamas
|             suga = Lama glama
|          suga_lv = Mājas lama
|           suga_r = Lama
|         binomial = Lama glama ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        izplatība =
Lamu izplatība 1520. un 1999. gadā (zaļš)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
, [[gaismas diode]] un [[tranzistors]].]]
'''Pusvadītājs''' ir materiāls, kas [[elektrība]]s vadīšanas spējas ziņā ierindojams starp [[metāls|metāliem]] (strāvas vadītājiem) un [[dielektriķis|dielektriķiem]], un kura elektrovadītspēja ir atkarīga no [[elektrons|elektronu]] kustības rakstura. Pie pusvadītājiem pieder daudzi [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] IV, V un VI grupas elementi, tādi kā [[germānijs]], [[silīcijs]], [[fosfors]], [[selēns]], daži [[minerāli]] un citi. Pusvadītāji ir ārkārtīgi jutīgi pret ārējo iedarbību ([[temperatūra]]s, apgaismojuma pakāpes maiņu, [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] starojumu). Šīs pusvadītāju īpašības plaši izmanto dažādai [[enerģija]]s pārveidošanai, it īpaši, lai iegūtu aukstumu, [[Siltums|siltumu]], elektrisko enerģiju no siltuma ([[termoelektroģenerators]]), no staru enerģijas ([[fotoelements]], [[saules baterija]]), no [[Jonizējošais starojums|radioaktīvā izstarojuma]] enerģijas ([[atombaterija]]) utt. Ar pusvadītāju aparātu palīdzību ģenerē, pastiprina un transformē [[maiņstrāva|maiņstrāvu]]. Gandrīz jebkuras mūsdienu [[Elektronika|elektroniskās]] ierīces darbība balstās uz pusvadītāju fizikālajām īpašībām.

sentences:
[[Kategorija:Sacensību norises vietas pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Regbijs]]

sentences: '''Refraktors''' ([[lēca|lēcu]] teleskops) ir optiskā [[teleskops|teleskopa]] paveids, kura [[objektīvs]] sastāv no vienas vai vairākām lēcām.

sentences: '''18. oktobris''' ir gada 291. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (292. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 74 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas baznīca. (23.05.2010.)
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
|name               = Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei
|native_name        = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos
|logo               = Movimiento al Socialismo.png
|colorcode          = #0047AB
|leader             =
|chairperson        =
|president          = [[Evo Moraless]]
|secretary_general  =
|spokesperson       =
|founder            =
|leader1_title      =
|leader1_name       =
|leader2_title      =
|leader2_name       =
|leader3_title      =
|leader3_name       =
|leader4_title      =
|leader4_name       =
|leader5_title      =
|leader5_name       =
|slogan             =
|founded            = 1987. (reģistrēta)

                      1998. (IPSP to pārņem)
|dissolved          =
|merger             =
|split              = Tautu suverenitātes asambleja
|predecessor        =
|merged             =
|successor          =
|headquarters       = {{vieta|Bolīvija|Lapasa}}
|newspaper          =
|student_wing       =
|youth_wing         =
|wing1_title        =
|wing1              =
|wing2_title        =
|wing2              =
|wing3_title        =
|wing3              =
|membership_year    =
|membership         =
|ideology           = [[21. gadsimta sociālisms]]

[[Kreisais nacionālisms]]

[[Pretimperiālisms]]

[[Antikapitālisms]]

[[Komunitārisms]]
|position           = [[kreisa politika|Kreisa]]
|religion           =
|national           =
|international      = [[Progresīvo alianse]]
 [[Foro de São Paulo]]
|european           =
|europarl           =
|affiliation1_title =
|affiliation1       =
|colors             = {{krāsa|#0047AB}} {{krāsa|#FFFFFF}} {{krāsa|#000000}}

[[zilā krāsa|Zils]], [[baltā krāsa|balts]], [[melnā krāsa|melns]]
|blank1_title       = Deputātu kambaris
|blank1             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|88|130|#0047AB}}
|blank2_title       = Senāts
|blank2             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|25|36|#0047AB}}
|blank3_title       =
|blank3             =
|seats1_title       =
|seats1             =
|seats2_title       =
|seats2             =
|seats3_title       =
|seats3             =
|seats4_title       =
|seats4             =
|symbol             =
|flag               =
|website            =
|state              =
|country            = {{vieta|Bolīvija}}
|country_dab1       =
|parties_dab1       =
|elections_dab1     =
|country2           =
|country_dab2       =
|parties_dab2       =
|elections_dab2     =
|footnotes          =
}}
'''Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos}}, '''MAS-IPSP''', arī '''MAS'''), arī '''Kustība uz sociālismu''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo}} {{audio|es_movimiento-al-socialismo_001.ogg|klausīties}}), ir [[kreisa politika|kreisa]], [[sociālisms|sociālistiska]] [[Bolīvija]]s kustība un [[politiskā partija]], kura ir valdībā ar absolūtu vairākumu [[Bolīvijas Daudznacionālā likumdošanas asambleja|parlamentā]]. Tās vadītājs ir pašreizējais valsts prezidents [[Evo Moraless]].

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{cita nozīme|lībiešu un latgaļu dižciltīgajiem|alus darbnīcu|Labietis (alus darbnīca)}}
'''Labieši''' ({{val|la|meliorēs}}) ir [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] lietots apzīmējums [[lībieši|lībiešu]] un [[latgaļi|latgaļu]] [[Dižciltīgie|dižciltīgajiem]], kurš pastāvējis līdz 14.—15. gadsimtam. Pēc 13. gadsimta lielākā daļa no labiešiem gāja bojā cīņās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeni]], devās uz [[Lietuvas dižkunigaitija|Lietuvas dižkunigaitiju]] vai [[Krievzeme|Krievzemi]], zaudēja augstākās šķiras stāvokli un kļuva par [[zemnieki]]em, bet neliela daļa kā ordeņa sabiedrotie, ordeņa vai [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] [[vasalis|vasaļi]] [[pārvācošanās|pārvācojās]], pieņemot [[vācu valoda|vācu valodu]] un kļūstot par [[Muižniecība|muižniekiem]], kas vēlāk asimilējās [[baltvāci|baltvācos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valsts un tiesību vēsture jēdzienos un terminos |author=Pēteris Valters |year=2001 |publisher=SIA „Divergens” |location=Rīga |isbn=9789984929613 |page=12}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| name = Pundurpele
| attēls = Micromysminutus1.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| dzimta =Muroidea
| dzimta_lv =Peļu dzimta
| ģints =Micromys
| ģints_lv =Pundurpeles
| suga = M. minutus
| suga_lv=Pundurpele
| binomial=Micromys minutus <small>([[Pallas]], 1771)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rietumkrasts''' ({{val-ar|الضفة الغربية}}, ''aḍ-Ḍiffā l-Ġarbīya'', {{val-he|הגדה המערבית}}, ''HaGadah HaMa'aravit'') jeb '''Jordānas Rietumkrasts''' ir teritorija [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Par Rietumkrastu to sauc tāpēc, ka tā atrodas uz rietumiem no [[Jordāna]]s upes. 1948. gadā, [[Izraēlas neatkarības karš|Izraēlas neatkarības kara]] laikā, Rietumkrastu anektēja [[Jordānija]]. Tā atradās Jordānijas pakļautībā līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu karā]] teritoriju pārņēma [[Izraēla]]. Mūsdienās Rietumkrasts un [[Gazas josla]] veido [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coati roux Amiens 4.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| cilts=Nasuina
| cilts_lv=Koati
| ģints =Nasua
| ģints_lv=Parastie koati
| suga=Nasua nasua
| suga_lv=Dienvidamerikas koati
| binomial=Nasua nasua <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
| izplatība=

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

sentences:
.]]
'''Zelta drudzis''' ir parādība, kad pēc [[zelts|zelta]] atklāšanas kādā vietā uz to dodas liels daudzums cilvēku, lai to iegūtu un kļūtu bagāti. Zelta drudzis bija raksturīgs 19. gadsimtam, kad tādi norisinājās daudzās [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] zemēs un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Šādu parādību veicināja straujš ceļošanas izmaksu kritums pasaulē, neformēta piedalīšanās maksa un citi [[globalizācija]]s faktori. Lielajam vairumam zelta drudžu dalībnieku tas izrādījās komerciāli neveiksmīgs, kamēr atsevišķi veiksminieki spēja gūt lielus ienākumus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Moriss Meterlinks
| vārds_orig = ''Maurice Maeterlinck''
| attēls = Maurice Maeterlinck 2.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1862
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 29
| dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Gente}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Nica]], [[Francijas Ceturtā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[esejists]]
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri = [[simbolisms]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Nenoapaļots zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɑ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[ɒ]}}. Nenoapaļotu zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[ɒ]}} un saplacinot lūpas.

sentences: '''Citosols''' (no {{val|el|κύτος}} (''kútos'') — 'šūna' un {{val|la|solutio}} — 'šķīdums') ir dzīvās šūnas [[citoplazma]]s šķidrā daļa. Tā ir šūnas galvenā sastāvdaļa.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Šūnu bioloģija |author=Tūrs Selga |year=2008 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-802-81-7 |page=22 |pages=}}</ref> Dažreiz citosolu sauc arī par '''hialoplazmu''' jeb '''šūndzidri'''.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=hialoplazma&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — hialoplazma]</ref> Citosols aizpilda visu telpu šūnā starp dažādiem [[šūnas organoīdi|organoīdiem]] un ieslēgumiem. Veido šūnas iekšējo vidi. Elektronmikroskopā hialoplazma izskatās kā homogēna vai smalkgraudaina vide.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences:
]]
'''Politika''' ({{val|el|πολιτικά}}, ''politiká'' — ‘valsts darīšanas’) ir sabiedrisks process, kurā dažādas iedzīvotāju [[interešu grupa]]s, nacionālas un starptautiskas [[institūcija]]s, [[uzņēmums|uzņēmumi]] vai atsevišķi [[indivīds|indivīdi]], veic darbības savu oficiālu vai neoficiālu [[vara]]s, ietekmes, ekonomisko vai citu mērķu sasniegšanai. Politika plašākā nozīmē ietver arī aktivitātes, caur kurām cilvēki pieņem, uztur un maina vispārējos noteikumus, kas regulē viņu dzīvi.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Politics|last=Andrew.|first=Heywood,|publisher=Palgrave Macmillan|isbn=0230363385|url=https://www.worldcat.org/oclc/798132841|edition=4th ed|location=Houndmills, Basingstoke, Hampshire|date=2013|oclc=798132841}}</ref> Politika tādēļ ir ļoti saistīta ar [[konflikts|konflikta]] un sadarbības fenomenu.<ref name=":0" />

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Blow Out''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0082085/|title=Blow Out (1981) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 108 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1981|7|24}}
| izplatītājs = ''Filmways Pictures''
| studija = ''Viscount Associates''
| operators = [[Vilmošs Žigmonds]]
| oriģinālnos =
| mūzika = [[Pino Donadžio]]
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Nensija Allena]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Deniss Francs]]
| scenārijs = Braiens De Palma
| producents = [[Džordžs Lito]]
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| žanrs = neo-noir, mistērija, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Blow outENG.jpg
| imdb =
}}'''''Blow Out''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Nensija Allena]], [[Džons Litgovs]] un [[Deniss Francs]].

sentences: '''Stāstījuma āķis'''{{nepieciešama atsauce}} ir [[mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis]] stāsta sākumā lasītāja, klausītāja vai skatītāja ieinteresēšanai. Stāsta "āķis" var būt vairākas rindkopas vai pat īss stāsts, dažreiz pat vairākas lapas romāniem, bet ideālā gadījumā tas ir tikai [[ievadteikums]].<ref>{{grāmatas atsauce|first1=Jack|last1=Myers|first2=Don Charles|last2=Wukasch|title=Dictionary of poetic terms|year=2009|publisher=University of North Texas Press|location=Denton, Tex.|isbn=978-1-57441-166-9|url=https://books.google.com/books?id=wUTP0ZP7yy8C&lpg=PR1&pg=PA244#v=onepage&q&f=false|edition=New|accessdate=25 July 2011|page=244}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Lyon|first=Elizabeth|title=Manuscript makeover: revision techniques no fiction writer can afford to ignore|year=2008|publisher=Penguin|isbn=978-0-399-53395-2|url=https://books.google.com/books?id=py2yTK1hodYC&lpg=PT181&pg=PT181#v=onepage&q&f=false|accessdate=25 July 2011}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luidži Pirandello
|     vārds_orig = ''Luigi Pirandello''
|         attēls = Luigi Pirandello 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 28
| dz_vieta =
| m_dat_alt =
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[dzejnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| alma_mater =
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1934)<br />Francijas Goda Leģiona ordenis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
({{formatnum:472960}} km²)|border=#ef2929}}
{{Legend|#215eba|[[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]]-[[Filhnera šelfa ledājs]] ({{formatnum:422420}} km²)|border=#4383d7}}
{{Legend|#73d216|[[Eimerija šelfa ledājs]] ({{formatnum:62620}} km²)|border=#8ae234}}
{{Legend|#edd400|[[Larsena šelfa ledājs]] ({{formatnum:48600}} km²)|border=#fce94f}}
{{Legend|#f57900|[[Rīsera-Larsena šelfa ledājs]] ({{formatnum:48180}} km²)|border=#ce5c00}}
{{Legend|#75507b|[[Fimbula šelfa ledājs]] ({{formatnum:41060}} km²)|border=#ad7fa8}}
{{Legend|#c17d11|[[Šekltona šelfa ledājs]] ({{formatnum:33820}} km²)|border=#e9b96e}}
{{Legend|#7377c5|[[Džordža VI šaurums]] ({{formatnum:23880}} km²)|border=#bec1fc}}
{{Legend|#1a3c6e|[[Rietumu šelfa ledājs]] ({{formatnum:16370}} km²)|border=#29508a}}
{{Legend|#2b5d0a|[[Vilkinsa šelfa ledājs]] ({{formatnum:13680}} km²)|border=#8aa678}}
]]

sentences: '''Tabaka''' ir [[lauksaimniecība]]s produkts, ko iegūst no [[tabakas|tabaku]] ģints (''Nicotiana'') augu [[lapas|lapām]]. Tabaka tiek izmantota [[cigarete|cigarešu]] un [[cigārs|cigāru]] ražošanā. Lai varētu smēķēt, arī [[pīpe|pīpēs]] ir nepieciešams ievietot tabaku. Tabaka augstā koncentrācijā satur [[nikotīns|nikotīnu]]. Sausa tabaka var saturēt līdz pat 5% nikotīna.

sentences: '''Regresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] samazinās, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Regressive Webster] {{angliski}} (3): decreasing in rate as the base increases (a regressive tax)</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/regressive Dictionary.com] {{angliski}} (3). (of tax) decreasing proportionately with an increase in the tax base.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-376673.html Britannica Concise Encyclopedia] {{angliski}} Tax levied at a rate that decreases as its base increases.</ref> Vārds "regresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme regresē jeb samazinās no augstākas uz zemāku, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] pārsniedz [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļa likmi]]. Regresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāds nodoklis pārnes nodokļu slogu uz iedzīvotājiem ar mazāko maksātspēju. Regresīvajam nodoklim pretējais ir [[progresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Meza prusaks.JPG
| att_nosaukums=Meža prusaka (''Ectobius sylvestris'') mātīte
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Blattaria
| kārta_lv =Prusaki
| dzimta = Blattellidae
| dzimta_lv=Brūnie prusaki
| ģints = Ectobius
| ģints_lv=Meža prusaki
| suga = E. sylvestris
| suga_lv = Meža prusaks
|binomial =Ectobius sylvestris
|kategorijas=nē
}}

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fanija un Aleksandrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3813705217/|title=Fanny and Alexander (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| ilgums = * 188 minūtes (kinoteātru versija)
* 312 minūtes (televīzijas versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1982|12|17|Zviedrija|1983|3|9|Francija|1983|10|8|Rietumvācija}}
| izplatītājs = * ''Sandrew Film & Teater''
* ''Gaumont''
* ''Tobis Film''
| studija = * ''Cinematograph''
* ''Sveriges Television''
* ''Gaumont International''
* ''Personafilm''
* ''Tobis Film''
* ''Svenska Filminstitutet''
| operators =
| oriģinālnos = ''Fanny och Alexander''
| mūzika =
| aktieri = * [[Pernilla Alvina]]
* [[Bertils Gūve]]
* [[Eva Frēlinga]]
* [[Gunna Volgrēna]]
* [[Jans Malmše]]
| scenārijs = Ingmars Bergmans
| producents = [[Jorns Donners]]
| režisors = [[Ingmars Bergmans]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Fanny&Alexander.jpg
| imdb =
}}'''"Fanija un Aleksandrs"''' ({{Val|sv|Fanny och Alexander}}) ir 1982. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma kinodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pernilla Alvina]], [[Bertils Gūve]], [[Eva Frēlinga]], [[Gunna Volgrēna]] un [[Jans Malmše]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Kleinmihels
|     vārds_orig = ''Андрей Андреевич Клейнмихель''
|         attēls = Andrey Kleinmikhel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1757
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1815
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Knišina]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Šolems Aleihems
|     vārds_orig    = שלום־עליכם
|         attēls    = Sholom Aleichem listens.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1859
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 18
|       dz_vieta    = [[Perejaslava]], [[Krievijas Impērija]]<br>([[Perejaslava-Hmeļnicka]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1916
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 13
|        m_vieta    = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ebrejs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods    = [[19. gadsimts]], [[20. gadsimts]]
|          žanri    = romāni, stāsti, lugas
|         temati    = Austrumeiropas ebreju sadzīve
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = cikls par Tevji-piena vedēju
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Būga
|     vārds_orig = Kazimieras Būga
|         attēls =Kazimieras_Buga.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1879
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = Pažiege, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Zarasu rajons]], Lietuvas Republika {{flaga|Lietuva}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1924
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Vācija]] (tagad Krievijas Federācija {{flaga|Krievija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Kauņas Universitāte]]
| alma_mater = Pēterburgas Universitāte
| zinātne = [[valodniecība]]
| pasniedzēji = [[Kazimirs Jauņus]], [[Boduēns de Kurtenē]], [[Adalberts Becenbergers]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Pļaviņu rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Pļaviņas]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Pļaviņas]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences: '''Mbau''' ([[Fidžiešu valoda|fidžiešu]] ''Bau''; {{IPA2|mba u}}) ir neliela [[sala|saliņa]] [[Fidži]] netālu no galvenās salas [[Viti Levu]] austrumu krasta. Kopējais iedzīvotāju skaits šobrīd ir ap 300, bet salas ziedu laikos tur dzīvojuši vairāk kā 3000 cilvēku.{{clear|left}}

sentences:
{{Teleskopa infokaste
|nosaukums            = RT-32
|background           =
|attēls               =
|attēla apraksts      =
|organizācija         = [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|VSRC]]
|vieta                = [[Ances pagasts]], {{LAT}}
|koordinātas          =
| map = Latvija#Eiropa
| latd=57.5539|latNS=N
| longd=21.8536|longEW=E
|augstums             =
|laikapstākļi         =
|viļņa garums         =
|uzbūvēts             =
|pirmā gaisma         =
|veids                = [[radioteleskops]]
|diametrs             = 32 m
|leņķiskā izšķirtspēja=
|laukums              =
|fokusa garums        = 11,45 m
|montējums            =
|kupols               =
|mājaslapa            = http://virac.venta.lv
}}
'''RT-32''' ir [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra]] [[radioteleskops]], kas atrodas [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances pagasta]] [[Irbene|Irbenē]]. Tā ir 32 metru diametra visos virzienos grozāma [[paraboliskā antena|paraboliska antena]], kas piemērota centimetru viļņu diapazona novērojumiem. Radioteleskopa augstums ir 47 metri un metāla konstrukciju masa — 650 tonnas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pianists
 | oriģinālnos = ''The Pianist''
 |      attēls = The Pianist movie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[biogrāfiska filma]]
[[mūzikāla filma]]
[[drāmas filma]]
[[vēsturiska filma]]
 |    režisors = [[Romans Polaņskis]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Ronalds Hārvuds]]
 |     aktieri = [[Adriens Brodijs]]
[[Tomass Krečmans]]
[[Frenks Finlijs]]
[[Emīlija Foksa]]
 |      mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
 |   operators = [[Pāvels Edelmans]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
 |    izdošana = {{dat|2002|5|24||bez}}
 |      ilgums = 150 min
 |      valsts = {{FRA}}
{{DEU}}
{{GBR}}
{{POL}}
 |      valoda = [[vācu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[franču valoda]]
[[krievu valoda]]
 |     budžets = $35 miljoni
 |    ienākumi = $120,1 miljoni
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}

sentences: '''Aļaskas pārdošana''' ({{val|ru|продажа Аляски}}) vai '''Aļaskas pirkums''' ({{val|en|Alaska Purchase}}) bija darījums, ar kuru [[Krievijas Impērija]] pārdeva savas [[Krievijas Amerika]]s zemes [[ASV]] par 7,2 miljoniem zelta dolāru. [[Aļaska]]s iegūšana nostiprināja ASV pozīcijas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Diena vēsturē: 150 gadi, kopš Krievija pārdeva ASV Aļasku |date= 2017. gada 30. marts |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] |url= https://www.apollo.lv/5987925/diena-vesture-150-gadi-kops-krievija-pardeva-asv-alasku |accessdate= 2019. gada 19. februārī}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Enna Makleina
|     vārds_orig = ''Anne McClain''
|         attēls = Anne C. McClain portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = E. Makleina 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Spokena (Vašingtona)|Spokena]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 203 d 15 h 16 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 57. ekspedīcija|SKS-57]], [[SKS 58. ekspedīcija|SKS-58]], [[SKS 59. ekspedīcija|SKS-59]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-11]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = Kopš 2002. gada
|          valsts = {{USA}}
|       struktūra = [[ASV Armija]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = helikoptera pilote
|       komandēja =
|          kaujas = [[Irākas karš]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība = [[Savienoto Valstu Militārā akadēmija]], Bātas Universitāte, Bristoles Universitāte, ASV Jūras kara flotes izmēģinātājpilotu skola
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Enna Šarlote Makleina''' (''Anne Charlotte McClain''; dzimusi {{dat|1979|6|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[pulkvežleitnants|pulkvežleitnante]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solidago_canadensis_20050815_248.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Asteraceae
| dzimta_lv =Kurvjziežu dzimta
| ģints =Solidago
| ģints_lv =Zeltgalvītes
| suga =S. canadensis
| suga_lv =Kanādas zeltgalvīte
| binomial =Solidago canadensis
| kategorijas =nē
| izplatība =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frederiks Šrams
|          vārds_orig = ''Frederick Robert Schram''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1943
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}})
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Amsterdamas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]]
|             zinātne = [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = vēžveidīgo sistemātikas veidotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
piesaistītas papīra strēmeles]]
'''Elektrostatika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta mierā esošu elektrisko lādiņu [[mijiedarbība|mijiedarbību]], kas notiek ar [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] starpniecību.<ref name="lpe">{{LPE|3|145}}</ref> Nozares pamatā ir [[Kulona likums]], kas apraksta šo lādiņu mijiedarbību. No Kulona likuma arī izriet [[Gausa teorēma]].<ref name="lpe" />

sentences:
'''Kultūras materiālisms''' ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva [[antropoloģija|antropoloģijā]], kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un [[kultūra]]s aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt [[cilvēks|cilvēka]] uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir [[Marvins Hariss]].
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā ''The Rise of Anthropological Theory'',<ref name=Harris2001a>{{citation |date=2001a. pirmizdevums 1968 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=The Rise of Anthropological Theory: A History of Theories of Culture |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0132-9 |url=http://books.google.com/books?id=yUUYN3X18dwC&printsec=frontcover&dq=Rise+Anthropological+Theory&hl=en&ei=KySLTMqBFI2IvgOjtY0Y&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0133-7}} {{en ikona}}</ref> bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā ''Cultural Materialism''.<ref name=Harris2001b>{{citation |date=2001b. pirmizdevums 1979 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=Cultural Materialism: the Struggle for a Science of Culture |edition=Updated |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0134-5|url=http://books.google.com/books?id=8Xc9DMbB5KQC&printsec=frontcover&dq=%22materialism%22&hl=en&ei=meSKTIetFMu8cZOwyMkE&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0135-3}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Gustavs fon Renne
|     vārds_orig = ''Karl Gustav von Rönne''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1720. gadi
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{coord|48|50|55|N|2|20|36|E|region:FR-75_type:landmark|display=title}}
{{Infobox University
|name        = Parīzes Universitāte
|native_name = ''L'Université de Paris''
|image_name  = Coat of arms of the University of Paris.svg
|latin_name  = Universitas magistrorum et scholarium Parisiensis
|motto       = ''Hic et ubique terrarum''
|mottoeng    =
|established = Ap 1150—1793, 1896
|closed      = 1970
|type        =
|location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
}}
'''Parīzes Universitāte''' ({{val|fr|L'Université de Paris}}), pazīstama arī kā '''Sorbonna''' (''Sorbonne, la Sorbonne''), bija universitāte [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Viena no pirmajām Eiropā dibinātajām universitātēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Ring_tail_lemur_leaping.JPG
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums = [[Kaķu lemurs]] (''Lemur catta'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta = Euarchontoglires
| virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
| binomial= Euarchontoglires <small>(Murphy et al., 2001)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Euarchonta|Euarhonti}}
* {{TaksoSaite|Glires|Grauzējveidīgie}}
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jēkabs
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākums
|          nāves datums = 44. gadā
|        piemiņas diena = [[25. jūlijs]] ([[katoļticība]], [[luterāņi]])
[[30. aprīlis]] ([[pareizticība]])
[[30. decembris]] ([[Spānijas Baznīca]])
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Rembrandt - Sankt Jakobus der Ältere.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = Apustulis Jēkabs [[Rembrants|Rembranta]] gleznā
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]] ([[Galileja]]),  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Jūdeja]],  [[Romas impērija]]
|             nosaukums = Apustulis un Pirmssauktais
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{flaga|ESP}} [[Santjago de Kompostela]]s katedrāle
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Irēna Fatare|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Brunava|Brunavā]],[[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1961-1993),
[[Rīga]], AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika"<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://rff.lv/|title=Rīgas farmaceitiskā fabrika ir viena no lielākajām zāļu ražotājām Baltijā - Rīgas Farmaceitiskā Fabrika|website=rff.lv}}</ref> (1998-2020).
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Dr,biol., Daugavas ielejas flora, Latvijas floras horoloģija, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošana Daugavas ielejā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI ūdenī (H2O)
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = (57% šķīdums) 1700
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 127 °C (57% šķīdums)
}}

sentences: '''Smadzenes''' ir centrālās [[nervu sistēma]]s kontroles centrs, kas ir atbildīgs par [[uzvedība|uzvedību]]. Smadzenes atrodas [[galva|galvā]] un tās no ārpuses aizsargā [[galvaskauss]]. Smadzeņu galvenais uzdevums ir apstrādāt [[informācija|informāciju]], ko [[Cilvēka ķermenis|ķermenis]] iegūst, izmantojot visas piecas maņas: [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[garša|garšu]], [[oža|ožu]] un [[tauste|tausti]]. Visiem [[mugurkaulnieki]]em ir smadzenes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences: '''Spermatozoīds''' (no {{val|el|σπέρμα}} — sēkla, {{val|el|ζωή}} — dzīvība, {{val|el|εἴδος}} — veids) ir vīrišķā dzimumšūna jeb vīrišķā [[gameta]], kas paredzēta sievišķās [[olšūna]]s jeb gametas apaugļošanai. Termins tiek lietots, lai apzīmētu sīkas, parasti kustīgas gametas organismiem, kuriem ir raksturīga [[oogāmija]]. Parasti spermatozoīdi ir daudz sīkāki par olšūnu, jo nesatur tik daudz [[citoplazma]]s un organismā tiek reproducēti vienlaicīgi lielā skaitā. Jēdzienu "spermatozoīds" būtu jāatšķir no jēdziena "[[sperma]]", jo pēdējā sastāv no sēklas šķidruma, kurā uzturas spermatozoīdi, kā arī satur nelielu daudzumu [[urīnkanāls|urīnkanāla]] epiteliālo [[šūna|šūnu]]. Reizēm kā spermatozoīda sinonīms tiek lietots spermijs. Parasti (īpaši [[Botānika|botānikā]]) par spermijiem tiek saukti spermatozoīdi bez viciņām.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Frančesko Bartolomeo Rastrelli
| image         = Ротари - Портрет архитектора Бартоломео Растрелли.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1700}}
| location      = [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1771|4|29}}
| deathplace    = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| nationality   = [[itālis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  = [[Rundāles pils]] (1736—1740), [[Jelgavas pils]] (1738—1740), Pēterhofas pils, Ziemas pils, Smoļnija katedrāle
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
'''Skiners''' var būt:
* [[Beress Frederiks Skiners]];
* [[Džefs Skiners]];
* [[Seimūrs Skiners]].

sentences: '''Dermatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[āda]]s uzbūvi un funkcijas, ārējās vides ietekmi uz ādu, kā arī ādas pārmaiņas, kas rodas [[Ādas slimības|ādas slimību]] un dažu iekšējo orgānu slimību gadījumos. Dermatoloģija cenšas noskaidrot ādas slimības jeb dermatožu cēloņus, patoģenēzi, klīniskās izpausmes, izstrādā [[diagnostika]]s un ārstēšanas metodes, kā arī profilaktiskos pasākumus. Dermatoloģija ir cieši saistīta ar citām medicīnas nozarēm, kā arī ar [[Histoloģija|histoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]] un [[Mikrobioloģija|mikrobioloģiju]].

sentences:
[[Kategorija:Latvijas sportisti|Badmintonisti]]
[[Kategorija:Badmintonisti]]
<br />
[[Kategorija:Badmintons Latvijā]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ibogaīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-74-9
|      ķīmiskā formula = C20H26N2O
|              molmasa = 310,433
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 152—153 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Astrida Lindgrēna
|         vārds_orig = ''Astrid Lindgren''
|             attēls = Lindgren 1960.jpg
|         att_izmērs = 255px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 14
|           dz_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Vimmerbī}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2002
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Bērnu daiļliteratūras autore
| rakstīšanas valoda = [[Zviedru valoda|Zviedru]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Astrida Anna Emīlija Lindgrēna''' ({{val|sv|Astrid Anna Emilia Lindgren}}; dzimusi '''Ēriksone''' (''Ericsson'') {{dat|1907|11|14}} [[Vimmerbī]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; mirusi {{dat|2002|1|28}} [[Stokholma|Stokholmā]], Zviedrijā) bija zviedru [[rakstniece]], rakstīja bērnu daiļliteratūru. Viņa ir 25. visu laiku visvairāk valodās tulkoto darbu autore,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://databases.unesco.org/xtrans/stat/xTransStat.a?VL1=A&top=50&lg=0 |title=UNESCO's statistics on whole Index Translationum database |access-date={{dat|2010|10|29||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|28||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/65ne0yshZ?url=http://www.unesco.org/xtrans/bsstatlist.aspx }}</ref> A. Lindgrēnas darbi ir tikuši pārdoti aptuveni 145 miljonos kopiju visā pasaulē.<ref>[http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 FAQ at Astrid Lindgren official site] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100811001155/http://www.astridlindgren.se/faq#faq-522 |date={{dat|2010|08|11||bez}} }} (in Swedish)</ref> Viņas slavenākie darbi ir "[[Karlsons, kas dzīvo uz jumta]]" (''Karlsson på taket''), "[[Pepija Garzeķe]]" (''Pippi Långstrump''), "[[Mio, manu Mio]]" (''Mio, min Mio''), "[[Brāļi Lauvassirdis]]" (''Bröderna Lejonhjärta''), "[[Ronja — laupītāja meita]]" (''Ronja rövardotter''). Daudzās no viņas grāmatām ir attēlotas viņas ģimenes un bērnības atmiņas un ainavas. Pirms kļūšanas par rakstnieci viņa nodarbojās ar žurnālistiku.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ogres Valsts ģimnāzija
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Ogres Valsts ģimnāzija (25.12.2023).jpg
|image size             = 250px
|alt                    =
|caption                = Ogres Valsts ģimnāzija 2023. gadā
|motto                  =
|location               = Gunāra Astras iela 1, [[Ogre]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 36 | longs = 25 | longEW = E
|schooltype             = valsts ģimnāzija
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 2010. (1992.) gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Inna Zeņkeviča
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 54
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 571 (2022)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.ovg.lv/}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{coord|54|53|56.00|N|23|53|35.39|E|display=title}}

sentences: '''Brīvības zvans''' ({{val-en|Liberty Bell}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] cīņas par neatkarību simboliem.

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Senvietas infokaste
|name= Lielā kloāka<br>Cloaca Maxima
|image=Map of downtown Rome during the Roman Empire large-annotated.jpg
|caption=Romas centrālās daļas karte [[Romas impērija]]s laikā, kurā sarkanā krāsā parādīta Lielā kloāka.
|coordinates={{coord|41.8957|N|12.4848|E|source:wikidata|display=it}}
|map dot label=Cloaca Maxima
|map_label_position=bottom
|map_type=
|map_overlay=
|map_caption=
|map_size=270
|image_size=270
|mapframe-frame-width=270
|mapframe=yes
|mapframe-caption=Click on the map for a fullscreen view
|mapframe-zoom=13
|mapframe-marker=monument
|mapframe-wikidata=yes
}}

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aizliegtā brīvdiena
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1767081473/weekend/|title=Ferris Bueller's Day Off |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 103 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1986|6|11|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Taks Fudžimoto]]
| oriģinālnos = ''Ferris Bueller's Day Off''
| mūzika = [[Aira Ņūborns]]
| aktieri = * [[Metjū Broderiks]]
* [[Mija Sāra]]
* [[Alans Ruks]]
| scenārijs = Džons Hjūzs
| producents = * Džons Hjūzs
* [[Toms Džeikobsons]]
| režisors = [[Džons Hjūzs]]
| žanrs = komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Ferris Bueller's Day Off.jpg
| imdb =
}}'''"Aizliegtā brīvdiena"''' ({{Val|en|Ferris Bueller's Day Off}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džons Hjūzs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Metjū Broderiks]], [[Mija Sāra]] un [[Alans Ruks]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Moldova]]
[[Kategorija:Moldova]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''3MV-1 № 2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 2
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|2|19|SK}} 05:47:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|2|19|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-27]]''
}}
'''''3MV-1 № 2''''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Zaudēta nesējraķetes kļūmes dēļ.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Edžertons''' var būt:

sentences: '''27. augusts''' ir gada 239. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (240. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 126 dienas.

sentences:
{{vikisaites+}}
[[File:Ellipsoid tri-axial abc.svg|thumb|200px|Trīsasu elipsoīds]]
'''Elipsoīds''' (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura [[virsma]] ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} + \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.
Elipsoīda speciāls gadījums ir [[lode]].

sentences: '''Zirgu tramvajs''' jeb '''konka''' ir [[Tramvajs|tramvaja]] veids, kas darbojas ar dzīvnieku (parasti [[zirgs|zirgu]]) muskuļu spēku. Bija plaši sastopams pilsētās 19. gadsimtā, līdz to pamazām izkonkurēja elektriskais tramvajs. Mūsdienās dažkārt saglabājies vai speciāli izveidots kā [[tūrisms|tūrisma]] atrakcija (piemēram, [[Dēbelne]]s pilsētā [[Saksija|Saksijā]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krimūnu pagasts
| karte             = Krimūnu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Krimūnu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Krimūnu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Krimūnas
| platība           = 70,7
| iedzīvotāji       = 1207<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1207 / 70.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.krimunas.lv
}}

sentences: '''Avia (''Avia akciová společnost pro průmysl letecký'')''' ir [[Čehija]]s automašīnu un [[aviācija]]s ražotāja kompānija. Kompānija dibināta [[1919]]. gadā. [[1928]]. gadā tā kļuva par kompānijas [[Škoda]] apakšnodaļu. [[1930. gadi|1930. gados]] tā kļuva par vadošo [[Čehoslovākija]]s lidmašīnu ražotāju. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā tā ražoja lidmašīnas trešā reiha gaisa spēku vajadzībām. Pēc kara kompānija tika nacionalizēta un pārprofilēta automašīnu ražošanai. Tomēr līdz [[1963]]. gadam ražoja arī lidmašīnas. Pēc tam ražoja aviācijas motorus, bet pēc [[1988]]. gada tikai lidmašīnu propellerus. [[1992]]. gadā rūpniecība tika sadalīta divās nodaļās propelleru un automašīnu ražošanai. Abas nodaļas izmantoja zīmolu "Avia".

sentences:
{{infokaste+}}
]]
'''Monninkile''' ({{val|fi|Monninkylä}}; {{val|sv|Monby}}) ir ciems [[Somija|Somijā]], agrākās [[Dienvidsomija]]s lēnes [[Ūsimā]] reģionā, [[Askola]] pašvaldības dienvidu daļā. Monninkile iedzīvotāju skaits pārsniedz 1300,<ref>[http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11s8.px/ Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan, 2018] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211019173514/https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11s8.px/ |date={{dat|2021|10|19||bez}} }} (somu valodā)</ref> un tā ir lielākā pilsētas apdzīvotā vieta Askola pašvaldībā. Tās izaugsmi lielā mērā ir ietekmējis ceļš starp ''[[Mäntsälä]]'' un [[Porvo]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|starptautisku kustību|Latvijas politisko partiju|Agudas Izrael (Latvija)}}
'''''Agudas Izrael''''' ({{val-he|אגודת ישראל}}; tulkojumā — Izraēla savienība), saīsināti saukta arī '''''Aguda''''', ir 1912. gadā aizsākta starptautiska [[ebreji|ebreju]] politiskā kustība, kura tika radīta ar mērķi stiprināt ortodoksālo ebreju kustības, kas nebija saistītas ar ''[[Mizrahi]]'' vai [[cionisms|cionistu]] organizācijām.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = The "Aguddat Israel" Movement {{en ikona}} | publisher = [[Kalgari Universitāte]] | accessdate = 2015. gada 2. aprīlī | url = http://www.ucalgary.ca/~elsegal/363_Transp/Orthodoxy/Aguddah.html }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Aģentūras]]
[[Kategorija:Kosmonautika|O]]
[[Kategorija:Zinātniskās organizācijas]]
[[Kategorija:Kosmosa izpēte]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Brandenburgas Vilhelms
|     vārds_orig = ''Wilhelm von Brandenburg''
|         attēls = Wilhelm von Brandenburg-Ansbach.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1498
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Ansbaha
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1563
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Rīgas brīvpilsēta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
. Apliecošais uzraksts :GVILHELMVS*D*G*ARCI EPISCPOPVS RIGEN (Vilhelms Rīgas arhibīskaps)]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeina Eira
| attēls                   =  Jane Eyre Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jane Eyre''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kerijs Fukunaga]]
| producents               =
* [[Elisona Ouena]]
* [[Pols Tridžbitss]]
| scenārija autors         = [[Moira Bafini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Dario Marianelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ruby Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|9|Ņujorkas pirmizrāde|2011|3|11|ASV|2011|9|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011|title=Jane Eyre|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110155/https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=janeeyre2011.htm|title=Jane Eyre|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džeina Eira"''' ({{val|en|Jane Eyre}}) ir 2011. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kerijs Fukunaga]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Mija Vašikovska]], [[Džeimijs Bells]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|9||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ja....
| operators =
| attēls = If British poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Lindsijs Andersons
* [[Maikls Medvins]]
| scenārijs = [[Deivids Šērvins]]
| aktieri = * [[Malkolms Makdauels]]
* [[Ričards Vorviks]]
* [[Kristīne Nūnana]]
* [[Deivids Vuds]]
* [[Roberts Svons]]
* [[Pīters Džefrijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''if...''
| studija = ''Memorial Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|12|19|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ja...."''' ({{Val|en|if...}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Satīra|satīriska]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Malkolms Makdauels]], [[Ričards Vorviks]], [[Kristīne Nūnana]], [[Deivids Vuds]], [[Roberts Svons]] un [[Pīters Džefrijs]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ķīnas līčija
|         binomial = Litchi chinensis
|           attēls = Litchi chinensis fruits.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Litchi
|         ģints_lv = Līčijas
|          ģints_r = Līčija
|             suga = L. chinensis
|          suga_lv = Līčija
|           suga_r = Līčija
|        izplatība =
|         sinonīmi = ''Nephelium litchi''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Septiņi psihopāti
| attēls                   =  Seven Psychopaths Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Psychopaths''
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Mārtins Makdona]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
* Mārtins Makdona
| scenārija autors         = Mārtins Makdona
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Kristofers Vokens]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Toms Veitss]]
* [[Ebija Korniša]]
* [[Olga Kuriļenko]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[BFI]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|7|Toronto kinofestivāls|2012|10|12|ASV|2012|12|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/seven-psychopaths-2012|title=Seven Psychopaths|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 23, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161017200839/http://bbfc.co.uk/releases/seven-psychopaths-2012|archivedate={{dat|2016|10|17||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1931533/?ref_=bo_se_r_1|title=Seven Psychopaths|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Septiņi psihopāti"''' ({{val|en|Seven Psychopaths}}) ir 2012. gada kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Mārtins Makdona]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Vudijs Harelsons]], [[Kristofers Vokens]], [[Sems Rokvels]], [[Toms Veitss]], [[Ebija Korniša]] un [[Olga Kuriļenko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|7||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences: '''Elektroniskā demokrātija''' (saīsinājumā '''e-demokrātija''') jeb '''interneta demokrātija''' ir jēdziens, ko izmanto 21. gadsimta [[informācijas un sakaru tehnoloģijas]], lai veicinātu [[demokrātija|demokrātiju]]. Tas nozīmē valsts pārvaldes veidu, kurā visi valsts pilsoņi, kas sasnieguši noteiktu vecumu, ir vienlīdz piemēroti dalībai likumu izstrādē, pieteikumos un izveidē. Elektroniskā demokrātija ietver sociālus, ekonomiskus un kulturālus nosacījumus, kas ļauj brīvu un vienlīdzīgu politiskās pašnoteikšanās praksi.<ref>Jafarkarimi H., Sim A., Saadatdoost R., Hee J.M. (Jan 2014) The Impact of ICT on Reinforcing Citizens’ Role in Government Decision Making. ''International Journal of Emerging Technology and Advanced Engineering''. Retrieved 20 Nov 2015 [http://www.ijetae.com/files/Volume4Issue1/IJETAE_0114_109.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160417235102/http://www.ijetae.com/files/Volume4Issue1/IJETAE_0114_109.pdf |date={{dat|2016|04|17||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''''Hope! — Das Obama Musical''''' ({{val|lv|Ceri! — Obamas mūzikls}}) ir [[Vācija|vācu]] [[mūzikls]], kas veidots, iedvesmojoties no [[ASV prezidents|ASV prezidenta]] [[Baraks Obama|Baraka Obamas]]  personīgās dzīves un karjeras. Mūziklā ir attēlota prezidenta dzīve no laika, kad viņš dzīvoja [[Čikāga|Čikāgā]], [[Ilinoisa|Ilinoisas štatā]], līdz [[2008. gada ASV prezidenta vēlēšanas|2008. gada ASV prezidenta vēlēšanām]].<ref name=guardian>{{Ziņu atsauce| url=http://www.guardian.co.uk/world/2010/jan/17/obama-musical-hope-frankfurt | title=Obama das musical makes a song and dance of US election | last=Connolly | first=Kate | date=January 17, 2010 | work=[[The Guardian]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref><ref name=npr>{{Ziņu atsauce| url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=122613570 | title=Yes You Can — See The New Obama Musical | last=Raz | first=Guy | date=January 17, 2010 | work=[[All Things Considered]] | publisher=[[National Public Radio]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref> Mūzikla pirmizrāde notika 2010. gada 17. janvārī 2000 sēdvietu lielajā ''[[Jahrhunderthalle]]'' [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē]].<ref name=wsj>{{Ziņu atsauce| url=http://online.wsj.com/article/SB10001424052748704541004575010473563972754.html | title=Obama Mia! | last=Schwammenthal | first=Daniel | date=January 19, 2010 | work=[[The Wall Street Journal]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref><ref name=tapper>{{Ziņu atsauce| url=http://blogs.abcnews.com/politicalpunch/2010/01/ich-bin-ein-hope-monger-obama-musical-premieres-in-germany.html | title=Ich Bin Ein Hope-Monger: Obama Musical Premieres in Germany | last=Tapper | first=Jake | authorlink=Jake Tapper | date=January 18, 2010 | work=[[ABC News]] | accessdate=January 18, 2010 }}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis ir pirmais uz kāda ASV prezidenta dzīvi balstītais teātra uzvedums, kas radīts, kad viņš vēl joprojām bijis amatā.<ref name="guardian"/>

sentences: '''30. jūlijs''' ir gada 211. diena (212. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 154 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Inna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Inn
| citvaloda2      = rm
| oriģinālnosaukums2 = En
| attēls            = Innsbruck3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Austrija#Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Graubindene]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] pie [[Pasava]]s
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}
{{AUT}}
{{GER}}
| garums            = 517
| iztekas_augstums  = 2484
| ietekas_augstums  = 289
| kritums           =
| caurtece          = 740
| gada_notece       =
| baseins           = 26 063
| pietekas          =

sentences: '''Cikliskā redundances pārbaude''' jeb '''CRC''' ({{val-en|Cyclic redundancy check}})<ref>{{AkadTerm|term=CRC|lang=EN}}</ref> ir [[kontrolsumma]]s algoritms, ko izmanto [[datortīkls|datortīklos]] un datu glabāšanas ierīcēs, lai pārbaudītu, vai datu pārraides, ierakstīšanas vai nolasīšanas procesu gaitā nav radušās kļūdas. Nosūtītājs katram datu blokam pievieno skaitli, kura pamatā ir bloka satura [[polinomu dalīšana]]s atlikums. Šī pati darbība tiek veikta saņēmēja pusē. Salīdzinot šos skaitļus, var spriest par datu pareizību un veikt koriģējošas darbības, ja tie nesakrīt (piemēram, pieprasot saņēmējam datus nosūtīt atkārtoti).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences: '''WASP-18b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-18]], kas atrodas 99,3 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēniksa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0204 AU (3 050 000 km) un gads uz tās ilgst tikai 23 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-18b, tad uz tās būtu 2288 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši [[metāli]].

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pelni un dimanti
| operators =
| attēls = Ashes-and-diamonds-polish-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara drāma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs = * [[Ježijs Andžejevskis]]
* Andžejs Vajda
| aktieri = * [[Zbigņevs Cibulskis]]
* [[Eva Kšiževska]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Popiół i diament''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1958|10|3}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pelni un dimanti"''' ({{Val|pl|Popiół i diament}}) ir 1958. gada [[Polija]]s kara [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Andžejevskis|Ježija Andžejevska]] [[Pelni un dimanti (romāns)|tāda paša nosaukuma]] 1948. gada romānu. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Cibulskis]] un [[Eva Kšiževska]]. "Pelni un dimanti" ir noslēdzošā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un "[[Kanāls (filma)|Kanāls]]" (1957).

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
{{Infobox military conflict
| conflict          = Smilšu karš
| partof            = [[Arābu Aukstais karš|Arābu Aukstā kara]] un [[Aukstais karš|Aukstā kara]]
| image             = [[File:Frontière Maroc-Algérie 1963.svg|Frontière Maroc-Algérie 1963|300px]]
| caption           =
| date              = {{dat|1963|10|14|N}}–{{dat|1963|10|30|N}}
| place             = Alžīrijas un Marokas robeža
| result            = Neizšķirts
| combatant1        = {{flag2|Algeria}}
| combatant2        = {{flag2|Morocco}}
| commander1        = {{flaga|Algeria}} [[Ahmeds Ben Bella]]
{{flaga|Algeria}} [[Huari Bumedjēns]]
| commander2        = {{flaga|Morocco}} [[Hasans II]]
{{flaga|Morocco}} [[Driss Alami]]
| casualties1       = 60 kritušo, 250 ievainoto vai 300 kritušo, 379 karagūstekņi
| casualties2       = 39 kritušie, 57 karagūstekņi vai 200 kritušo
}}
'''Smilšu karš''' ([[Arābu valoda|arābu]] حرب الرمال ''ḥarb ar-rimāl'') bija bruņots robežstrīds starp [[Alžīrija|Alžīriju]] un [[Maroka|Maroku]] 1963. gada oktobrī.

sentences:
([[brokoļi|brokoļu]]) šķirne]]
'''Fraktālis''' ({{val|fr|fractal}}, no {{val|la|fractus}} — 'sašķelts, sadalīts') ir [[ģeometriska figūra]], kura sastāv no vairākām (principā [[bezgalība|bezgalīgi]] daudzām) daļām, kas ir līdzīgas visai figūrai kopumā. Var teikt, ka fraktāļiem piemīt pašlīdzība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |title=Fraktāļi |access-date={{dat|2009|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |archivedate={{dat|2008|06|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |date={{dat|2008|06|22||bez}} }}</ref> Fraktāļus var iegūt, atkārtoti dalot kādu figūru vai [[virsma|virsmu]] aizvien sīkākās daļās. Plašākā nozīmē fraktāļi ir [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]]s [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurām [[dimensija|dimensiju]] skaits nav vesels skaitlis.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences: '''Nuroks''' ir [[ebreji|ebreju]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{cita nozīme|naudas zīmi|aizdevumu pakalpojumu zīmolu|DelfinGroup}}
 (1021) penges ([[1946]])]]
'''Banknote''' ir [[Nauda|naudas zīme]], kas izgatavota no [[Papīrs|papīra]], blīva [[Audums|auduma]] (parasti [[Zīds|zīda]]), [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s, ierasti taisnstūra formas. [[Nacionālā valūta|Nacionālās valūtas]] banknotes apgrozībā izlaiž valsts [[centrālā banka]] un ''[[de jure]]'' ir jāpieņem visā valsts teritorijā kopā ar [[Monēta|monētām]] (dažās valstīs monētas netiek laistas apgrozībā).

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences: '''NAVTEX''' ('''''NAV'''igational '''TE'''le'''X''''' - angļu val.), ko dažreiz raksta Navtex vai NavTex, ir starptautisks automatizēts [[Vidējie viļņi|vidējo viļņu]] tiešās drukas pakalpojums, kurš ļauj piegādāt kuģiem navigācijas un meteoroloģiskos brīdinājumus un prognozes, kā arī steidzamu [[Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma|jūrniecības drošības informāciju]] (''Marine Safety Information (MSI)'' - angļu val.).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Van der Pūls''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
[[Kategorija:Gleznas| ]]
[[Kategorija:Mākslas virzieni| ]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Kā es satiku jūsu māti]]"
| image            =
| caption          =
| first            = ''[[Pilot (Kā es satiku jūsu māti)|Pilot]]''
| creator          =
| portrayer        = [[Elisone Henigana]]
| name             = Lilija Oldrina
| occupation       = mākslas konsultante, bērnudārza audzinātāja
| family           =
* Mārsals Ēriksens (vīrs)
* Deizija, Mārvins un trešais bērns
| religion         =
| nationality      = amerikāniete
}}
'''Lilija Oldrina''' ({{val|en|Lily Aldrin}}} ir viens no pieciem galvenajiem tēliem [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] seriālā "[[Kā es satiku jūsu māti]]".

sentences: '''Fjords''' ({{val-no|fjord}}) ir šaurs, dziļš un bieži vien izstiepts, garš un sazarots [[Ledājs|ledāja]] veidots [[jūra]]s [[līcis]] ar stāviem, klinšainiem [[Krasts|krastiem]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Fjorda garums vismaz dažas reizes pārsniedz tā platumu, parasti tas ir dažus desmitus reižu garāks, nekā ir tā platums. Pats garākais fjords Eiropā ir [[Sognefjords]] [[Norvēģija|Norvēģijā]] (219 km), bet garākais fjords pasaulē ir [[Skorsbija līcis]] (350 km)<ref>{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=-TI55urJYyEC&pg=PA227|page=227|title=Geomorphological Landscapes of the World|publisher=Springer|year=2010|isbn=978-90-481-3054-2}}</ref> [[Grenlande]]s austrumu piekrastē.

sentences: {{Citas nozīmes|dārza ābeles augļiem|Ābols (nozīmju atdalīšana)|Ābols}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alfonss Grizels
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Alphonse Grisel''
 |              attēls = Alphonse Grisel, champion de France de saut en longueur en 1896.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Francūzis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences: '''Poliandrija''' ({{val|grc|πολυανδρία}} ''(polyandria)'', no ''πολύ- (poly-)'' — 'daudz' un ''ἀνήρ (anēr)'' — 'vīrs') jeb '''daudzvīrība''' ir [[poligāmija]]s forma, kurā sieviete ir vienlaikus precēta ar diviem vai vairāk vīriem. [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] poliandrija bija sastopama pie [[aleuti]]em un [[eskimosi]]em, bet mūsdienās ir sastopama dažās [[Indija]]s daļās, [[Himalaji|Himalajos]] ([[Tibeta|Tibetā]], [[Kašmira|Kašmirā]], [[Sikima|Sikimā]] un [[Butāna|Butānā]]), atsevišķos reģionos [[Mongolija|Mongolijā]], [[Ķīna|Ķīņā]] un dažos Subsahāras rajonos [[Āfrika|Āfrikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Trollus europaeus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trollius europaeus|Eiropas saulpurene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Trollius
|         ģints_lv =Saulpurenes
|             suga =T. europaeus
|          suga_lv =Eiropas saulpurene
|         binomial =Trollius europaeus L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Daugavgrīva
|attels             =
|paraksts           = Parādes iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Memmes pļava]]
|platiba            = 10,147 km²
|iedzivotaju_skaits = 9108 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Daugavgrīvas cietoksnis
[[Daugavgrīvas bāka]]
[[Ziemas osta]]
[[Ūdens attīrīšanas stacija Daugavgrīva|Ūdens attīrīšanas stacija]]
|udenstilpnes       = [[Rīgas līcis]]
[[Daugava]]
[[Buļļupe]]
|parki              = [[Daugavgrīvas dabas liegums|Dabas liegums]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|36|56}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/daugavgriva/ apkaimes.lv]
}}
'''Daugavgrīva''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime (pilsēta)|apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]], kurā ietilpst arī pilsētas daļa [[Memmes pļava]]. Daugavgrīvas apkaime atrodas Rīgas ziemeļrietumu daļā uz [[Buļļu sala]]s (ietver arī neapdzīvoto [[Mīlestības saliņa|Mīlestības saliņu]]). Tā robežojas ar [[Buļļi (apkaime)|Rītabuļļu]], [[Bolderāja]]s, [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] un [[Mangaļsala]]s apkaimēm, taču savienojums pa sauszemi ir tikai ar Rītabuļļu apkaimi un Bolderāju (savienojums pa tiltu). Daugavgrīvas apkaimes robežas ir [[Rīgas līcis]], [[Daugava]], [[Loču kanāls]], [[Buļļupe]], [[Dzintara iela (Rīga)|Dzintara iela]] un taka, kas ved uz Rīgas līci. Apkaimē atrodas [[Piejūra|dabas parks "Piejūra"]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Elejas pagasts
| karte             = Elejas pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Elejas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Elejas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Eleja
| platība           = 66,6
| iedzīvotāji       = 2477<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           =
{{#expr: 2477 / 66.6 round 1}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tallinas televīzijas tornis
| native_name         = ''Tallinna teletorn''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = EU-EE-Tallinn-Pirita.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Levira]]
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.471206 | latNS  = N
| longd = 24.8875 | longEW = E
| groundbreaking_date = 1975
| start_date          =
| completion_date     = 1980
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 314 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Davids Bazeladze]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.teletorn.ee/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{Commonscat|Sailors from the Germany|Vācijas burātāji}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Gumplovičs
|     vārds_orig = ''Ludwig Gumplowicz''
|         attēls = Gumplowicz.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = [[Krakova]], [[Krakovas brīvpilsēta]]
(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(mūsdienās {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Grācas universitāte]]
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|        zinātne =[[socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =[[Šterna-Gerlaha eksperiments]] (1922)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kurzemes bruņniecība''' ir daļa no Baltijas dižciltīgo korporācijas, pie kuras pieder arī [[Igaunija]]s, [[Sāmsala]]s un [[Vidzemes bruņniecība]]s. Kurzemes bruņniecība sāka veidoties 13. gadsimtā kā Kurzemes sabiedrības valdošā šķira teritorijās, ko pārvaldīja [[Livonijas ordenis]], [[Kurzemes bīskapija]], vēlāk tā veidoja [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, [[Piltene]]s apgabala un [[Kurzemes guberņa]]s administrāciju.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Gazizs Aļmuhametovs
| image         =
| imagesize     = 270px
| caption       =
| nationality   = [[baškīrs]]
| field         = dziedātājs, komponists, folklorists
| training      =
| movement      =
| patrons       =
| awards        =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1895|10|29}}
| location      = Muraptalovo ciems, Sterļitamakas apriņķis, [[Ufas guberņa]], [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|1938|07|10|1895|10|29}}
| deathplace    =
| famous works  =
}}

sentences:
{| class="wikitable" style="text-align:center" style="float:right"
! Kateholamīni
|-
| [[File:Adrenalin - Adrenaline.svg|190px]]
 [[Adrenalīns|Epinefrīns]] (adrenalīns)
|-
| [[File:Noradrenalin - Noradrenaline.svg|160px]]
 [[Noradrenalīns|Norepinefrīns]] (noradrenalīns)
|-
| [[File:Dopamin - Dopamine.svg|160px]]
 [[Dofamīns|Dofamīns]]
|-
|}
]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grizelda Kristiņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Vaide}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{CAN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lībieši|lībiete]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Pēteris un Lize Bertoldi<ref name="Livones.net"/>
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Voldemārs<ref name="Livones.net"/>
|          bērni = Vēsma, Sarmīte<ref name="Livones.net"/>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Grizelda Marija Kristiņa''' ({{val|liv|Grizelda Kristiņ}}; dzimusi '''Bertolde''' {{dat|1910|3|19}}, mirusi {{dat|2013|6|2}}) bija [[Kanāda|Kanādā]] dzīvojoša [[lībieši|lībiete]], līdz miršanas brīdim {{dat|2013|6|2||bez}} viņa bija pēdējā [[lībiešu valoda]]s pratēja, kam tā bijusi dzimtā valoda.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina Lībiešu valoda vairs nav „dzīva”! Mūžībā aizsaukta pēdējā īstā lībiete Grizelda Kristiņa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130609035602/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina |date={{dat|2013|06|09||bez}} }} Kasjauns.lv</ref><ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/latvija/zinas/103-gadu-vecuma-muziba-aizgajusi-vecaka-libiesu-dzimtas-valodas-runataja-grizelda-kristina-14010863 |title=103 gadu vecumā mūžībā aizgājusi vecākā lībiešu dzimtās valodas runātāja Grizelda Kristiņa |publisher=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate={{dat|2013|6|4||bez}}}}</ref>

sentences: '''Eiropas Cilvēktiesību konvencija''' jeb '''Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija''' ir [[Eiropas Padome]]s konvencija, pieņemta 1950. gadā un stājusies spēkā 1953. gadā. Konvencijas dalībvalstis ir visas 47 Eiropas Padomes dalībvalstis. Uzraudzību pār konvencijas īstenošanu īsteno [[Eiropas Cilvēktiesību tiesa]], kas izskata privātpersonu un dalībalstu sūdzības par konvencijas pārkāpumiem (līdz 11. protokola spēkā stāšanās brīdim 1999. gadā sākotnējos lēmumus par sūdzību pieņemšanu izskatīšanai taisīja atsevišķa Eiropas Cilvēktiesību komisija). Spriedumu izpildi uzrauga EP Ministru komiteja.

sentences:
'''Bentoss''' ({{val|el|βένθος}} (''bentos'') — 'dziļums') ir [[Organisms|organismu]] kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.<ref>{{LPE|1}}</ref> Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par [[zoobentoss|zoobentosu]], bet bentisko augu kopumu par [[fitobentoss|fitobentosu]]. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
# lielie piestiprinājušies organismi ([[epifauna]], [[epiflora]]),
# sīkie piestiprinājušies organismi ([[perifitons]]),
# urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un [[laiva]]s),
# racējdzīvnieki ([[infauna]], ierokas mīkstā gruntī: [[tārpi]], kukaiņu kāpuri, [[gliemji]]),
# uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki ([[onfauna]]: [[adatādaiņi]], [[vēžveidīgie]], kukaiņu kāpuri, tārpi).
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme [[bentofāgi|bentofāgu]] barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par [[ūdenstilpe]]s produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī [[cilvēki]] (piemēram, [[aļģes]], [[austeres]], [[Krabji|krabjus]], dažas bentosa [[zivis]]).

sentences: {{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Georgs fon Gīne''' (''Georg von Güne''; 1755—1833) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]], [[Krievijas Impērijas armija]]s virsnieks. Rīgas tieslietu palātas padomnieks (1794), [[valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]]. Vidzemes hoftiesas viceprezidents (1802—1812) un prezidents (1813—31).

sentences: {{commonscat|Category:Saturated fatty acids|Piesātinātās taukskābes}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Leonīds Kučma
| attēls = Леоніда Кучми, 2019, 2 (cropped).jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1992|10|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1993|9|21|N}}
| prezidents = [[Leonīds Kravčuks]]
| priekštecis = [[Valentīns Simoņenko]]
| pēctecis = [[Juhims Zvjahiļskis]]
| amats2 = 2. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums2 = {{dat|1994|7|19|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2005|1|23|N}}
| premjers2 = [[Vitālijs Masols]]
[[Evhens Marčuks]]
[[Pavlo Lazarenko]]
[[Vasiļs Durdiņecs]]
[[Valērijs Pustovoitenko]]
[[Viktors Juščenko]]
[[Anatolijs Kinahs]]
[[Viktors Janukovičs]]
[[Mikola Azarovs]]
| priekštecis2 = [[Leonīds Kravčuks]]
| pēctecis2 = [[Viktors Juščenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1938|8|9}}
| dzim_vieta = Čaikine, [[Čerņihivas apgabals]], [[Ukraina|Ukrainas PSR]] ([[Novhorodas-Siverskas rajons]], {{UKR}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija =
| dzīvesb = Ludmila Tumanova
| profesija = inženieris-mehāniķis
| reliģija =
| paraksts = Leonid Kuchma Signature 1996.png
| piezīmes =
}}

sentences:
[[svītrkods]], kura pēdējais cipars (2) ir kontrolcipars, pēc kura var pārbaudīt pārējo ciparu atbilstību]]
'''Kontrolsumma''' ({{val|en|checksum}})<ref>{{AkadTerm|term=kontrolsumma|lang=LV}}</ref> ir skaitlis, ko iegūst no lielāka izmēra [[cipardati|cipardatu]] bloka, pēc kura var pārbaudīt to pret kļūdām, kas var būt radušās datu pārraides vai saglabāšanas laikā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Apmetnes tīkls'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2020-12-21|language=lv}}</ref> ('''CAN''') ir [[datortīkls]], kuru veido lokālo tīklu ([[LAN]]) starpsavienojums ierobežotā teritorijā. Tīkla iekārtas (slēdži, [[Maršrutētājs|maršrutētāji]]) un pārraides līdzekļi ([[optiskā šķiedra]], varš, [[Cat5 kabeļi]] u.c.) gandrīz pilnībā pieder kampusa nomniekam/īpašniekam: uzņēmums, universitāte, valdība utt. Apmetnes tīkls ir lielāks nekā [[lokālais tīkls]], bet mazāks par metropoles teritoriju tīklu ([[MAN]]) vai platā tīkla tīklu ([[Teritoriālais tīkls|WAN]]).

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences: '''Smaragds''' (no {{val|el|σμάραγδος}} — 'mirdzošs, spīdošs') (Be3Al2(SiO3)6) ir koši zaļš [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Tas ir viens no vērtīgākajiem dārgakmeņiem līdzās [[dimants|dimantam]], [[rubīns|rubīnam]] un [[safīrs|safīram]], un nereti ir dārgāks nekā pārējie trīs. Lielākajai daļai atrasto smaragda kristālu ir ieslēgumi, kas samazina to vērtību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| name = Eiropas kāmis
| attēls = Hamster.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| virsdzimta=Muroidea
| virsdzimta_lv=Peļu virsdzimta
| dzimta=Cricetidae
|dzimta_lv=Kāmju dzimta
| apakšdzimta=Cricetinae
|apakšdzimta_lv=Kāmju apakšdzimta
| ģints =Cricetus
| ģints_lv =Eiropas kāmji
| ģints_r=Eiropas kāmis
| suga = Cricetus cricetus
| suga_lv=Eiropas kāmis
| binomial=Cricetus cricetus <small>([[Leske]], 1779)</small>
| kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Poracanthodes menneri.jpg
| att_nosaukums = Išnakantveidīgās ([[Poracathodes menneri]]).
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Acanthodii
|      klase_lv = Akantodes
|         kārta = Ischnacanthiformes
|      kārta_lv = Išnakantveidīgās
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Ischnacanthidae}}
* † {{TaksoSaite|Poracanthodidae}}
|   kategorijas = nē
| binomial = Ischnacanthiformes <small>Berg, 1940</small>
}}

sentences: '''Jozuas grāmata''' ({{val-he|ספר יהושע}}) ir sestā [[Vecā Derība|Vecās Derība]]s grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts [[Mozus]] pēctecis [[Jozua]], izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu [[Kanaāna|Kanaānā]] Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp [[Dievs|Dievu]] un Viņa tautu.

sentences:
{{kat+}}
]]
'''Ūdensdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], ko darbina ūdensrats vai [[hidroturbīna]].<ref>[http://www.tezaurs.lv/#/sv/ūdensdzirnavas Tezaurs.lv — Skaidrojošā vārdnīca]</ref>
Ūdensdzirnavas ir vieni no pirmajiem [[mehānisms|mehānismiem]] tehnikas attīstības vēsturē, kuru darbināšanai cilvēks izmantoja tikai un vienīgi dabas spēkus - [[ūdens|ūdeni]].<ref name="mhea.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://mhea.lv/mazas/38-dens-enerijas-izmantoanas-vsture-latvij.html |title=Kārlis Siļķe Ūdens enerģijas izmantošanas vēsture Latvijā MHEA.LV  |access-date={{dat|2016|04|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160820125909/http://mhea.lv/mazas/38-dens-enerijas-izmantoanas-vsture-latvij.html |archivedate={{dat|2016|08|20||bez}} }}</ref>

sentences: '''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences: '''Viļņas līgums''' noslēgts 1559. gada 31. augustā [[Lietuvas lielkņaziste]]s galvaspilsētā starp [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pārstāvi [[Gothards Ketlers|Gothardu Ketleru]] un Polijas-Lietuvas valdnieku [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II]]. Atbilstoši līguma noteikumiem, Ketlers Ordeņa zemes nodeva Sigismunda II aizsardzībā.

sentences:
'''Citāts''' ir burtisks izraksts no kāda [[Teksts|teksta]] vai precīzi atkārtoti kādas personas [[Vārds|vārdi]].<ref name=":0" /> Vārdu pa vārda atkārtots teksts vai teksta daļa; citējums.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 23. lpp.</ref> Rakstot citātus, vienmēr liek [[pēdiņas]] ('''" " vai « »''').<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 28. lpp.</ref> Tos var iedalīt divējādi:
{| class="wikitable"
!Citātu iedalījumi:
!Citāts kā atsevišķa teikuma daļa
!Citāts kā teikuma daļa
|-
|'''Piemēri:'''
|Teksts: '''"Citāts.!?"'''
|Teksts, ka '''"citāts".!?'''
|-
|'''Rakstot citātu jāievēro:'''
|1. Pirms citāta ir kols.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecpils pagasts
| karte             = Vecpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs2            = [[Vecpils (Vecpils pagasts)|Vecpils]]
| platība           = 80,2
| iedzīvotāji       = 465<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 465 / 80.2 round 1}}
| izveidots         = 1890
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vecpils pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]], [[Durbes pagasts|Durbes]], [[Aizputes pagasts|Aizputes]], [[Kalvenes pagasts|Kalvenes]] un [[Bunkas pagasts|Bunkas]] pagastiem.

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Kongresa bibliotēka<br />''Library of Congress''
| logo             = US-LibraryOfCongress-BookLogo.svg
| logo_izm         = 100
| logo_par         =
| attēls           = Thomas Jefferson Building Aerial by Carol M. Highsmith.jpg
| attēls_izm       =
| virsraksts       = Bibliotēkas galvenā ēka
| vieta            = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| koordinātas      =
| dibināta         = [[1800. gads]]
| filiāles         =
| kolekcija        = 160 775 469
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          = [[ASV dolāri|$]] 598 402 000
| direktors        =
| darbinieki       = 3224
| website          = {{URL|https://www.loc.gov/}}
}}
{{coord|38|53|19|N|77|00|17|W|region:US-DC_type:landmark|display=title}}
'''[[ASV Kongress|Kongresa]] bibliotēka''' ({{val|en|Library of Congress}}) ir [[bibliotēka]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[de facto]]'' ASV nacionālā bibliotēka, vecākā federālā kultūras institūcija visā valstī. Tā atrodas trīs ēkās [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Kongresa bibliotēka ir lielākā bibliotēka pasaulē pēc grāmatu skaita un plauktu lieluma.

sentences: '''"Krūdi"''' ({{val|en|The Croods}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[DreamWorks Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]'' un ''[[Universal Pictures]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Herbords Kārlis Frīdrihs
Bīnemans fon Bīnenštamms
|          vārds_orig = ''Herbord Karl Friedrich
Bienemann von Bienenstamm''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1778
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 ģeogrāfijas un statistikas apraksts (1841) ar grāfa S. Stroganova ģerboni.]]
'''Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm}}, 1778—1840) bija [[vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]], žurnālists un ģeogrāfs.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Malawi|Malāvija}}

sentences: izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Canada}}

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Grāvītis
|     vārds_orig =
|         attēls = Viktors Gravitis.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[LU Ģeoloģijas institūts]]
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = [[Ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Baltijas bezslēdzenes pleckāju pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Viktors Gerards (Žerārs) Grāvītis''' bija latviešu [[ģeologs]], folkloras vācējs, [[Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība]]s dibinātājs un aktīvists, [[Dabas un vēstures kalendārs|Dabas un vēstures kalendāra]] izveidotājs un redaktors.<ref>[https://www.lu.lv/en/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/dzimis-viktors-gravitis-20211214/ Latvijas Universitātes muzejs]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
[[File:Watercyclelatvianhigh.jpg|thumbnail|300px|Ūdens cikls]]
'''Ūdens''' jeb '''hidroloģiskais cikls''' ir [[ūdens]] nepārtraukta aprite Zemes [[biosfēra|biosfērā]]. Ūdens, galvenokārt [[Saules enerģija]]s ietekmē, [[iztvaikošana|iztvaiko]] no atklātām [[Ūdenstilpe|ūdenstilpēm]], [[augsne]]s un [[augājs|augāja]], nokļūst [[Zemes atmosfēra]]s apakšējos slāņos, kur [[kondensācija|kondensējas]] un nokrīt [[nokrišņi|nokrišņu]] veidā. Nokrītot uz Zemes, ūdens iesūcas [[augsne|augsnē]], veidojot [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]], vai aizplūst uz zemākām vietām, veidojot [[strauts|strautus]] un [[upe]]s, kas atkal ietek [[ezers|ezeros]], [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. No atklātām ūdenstilpēm ūdens iztvaiko, un process sākas no jauna.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ungārijas parlamenta ēka
| native_name         = ''Országház''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| status              =
| image               = Parliament_Building,_Budapest,_outside.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ungārijas parlamenta ēka naktī
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Budapešta]], {{HUN}}
| latd  = 47.506944 | latNS  = N
| longd = 19.045556 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1902. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Imre Šteindls]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.parlament.hu/web/visitors/home
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Ungārijas parlamenta ēka" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q11819"
}
</mapframe>
'''Ungārijas parlamenta ēka''' ({{val|hu|Országház}}) ir [[Ungārijas Nacionālā sapulce|Ungārijas Nacionālās sapulces]] ēka [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]]. Tā atrodas [[Donava]]s kreisajā krastā, [[Pešta]]s pusē. Kopš celtniecības pabeigšanas 1902. gadā tā ir lielākā ēka valstī. [[Neogotika|Neogotiskā]] stila parlamenta ēkas arhitekts ir [[Imre Šteindls]]. Ēka kļuvusi par vienu no pazīstamākajiem Budapeštas simboliem un ir tūrisma objekts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dolichovespula saxonica (male).jpg
| att_nosaukums=[[Saksijas lapsene]] (''Dolichovespula saxonica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kategorijas = nē
| binomial=Endopterygota <small>([[David Sharp|Sharp]], 1898)</small>
| sinonīmi=
*''Holometabola''
}}
'''Pilnas pārvērtības kukaiņi''' jeb '''pilnas pārvērtības kukaiņu virskārta''' (''Endopterygota'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta. Visiem pilnas pārvērtības kukaiņiem ir raksturīgas trīs atšķirīgas attīstības stadijas; [[kāpurs|kāpura]], [[kūniņa]]s un pieauguša kukaiņa stadija. Starp kāpuru un pieaugušu kukaini īpatnim jāizdzīvo caur radikālu metamorfozi, kas notiek kūniņas stadijā. Metamorfozes laikā mainās kukaiņa izskats, anatomija un bioloģija.

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Dahšteins
| Photo                = Dachstein_Para.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.475278 |latNS=N
| longd=13.606389 |longEW=E
| Augstums         = 2995
| Relatīvais_augstums  = 2136
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]] ([[Alpi]])
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =  Hallštate — Dahšteins / Zalckammergūtas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/806 806]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Kolumbija (nozīmju atdalīšana)|Kolumbija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Colombia''{{spaces|2}}{{es ikona}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kolumbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Colombia
|               karoga_attēls = Flag of Colombia.svg
|            karoga_nosaukums = Kolumbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Colombia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kolumbijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "Libertad y Orden"{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Brīvība un kārtība"
|                valsts_himna = "[[Oh, Gloria Inmarcesible!]]"{{spaces|2}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = LocationColombia.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bogota]]
|latd=4 |latm=39 |latNS=N |longd=74 |longm=3 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Bogota]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|          regional_languages = [[angļu valoda]]
[[portugāļu valoda]]
66 citas valodas<ref>https://web.archive.org/web/20131216191247/http://www.ambafrance-co.org/Jon-Landaburu-Especialista-de-las</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kolumbijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gustavo Petro]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kolumbijas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Fransija Markesa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Kolumbijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1810|7|20}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1819|8|7}}
|                 platība_km2 = 1 141 748
|               platība_rangs = 26.
|              procenti_ūdens = 8,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 44 087 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 29.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 40
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 161.
|                     IKP_PPP = $337,286 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 29.
|          IKP_PPP_per_capita = $6724
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 81.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.791
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 75.
|                        Gini = 52
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kolumbijas peso]]
|                valūtas_kods = COP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.co]]
|              tālsarunu_kods = 57
|                iso_kods_num = 170
|              iso_kods_alfa2 = CO
|              iso_kods_alfa3 = COL
}}

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 2''' jeb '''SHA-2''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 2}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], kuru izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA).

sentences: '''Etnogrāfiskā filma''' ir [[dokumentālā filma]], kas ir saistīta ar [[etnoloģija]]s metodēm. Tā radās 1960. gados kā [[vizuālā antropoloģija|vizuālās antropoloģijas]] pētniecības paveids, filmējot cilvēku grupas dažādās sabiedrībās. Ir divi etnogrāfiskās filmas veidi: tāda etnogrāfiskā filma, ko ir veidojuši etnogrāfi sava profesionālā darba ietvaros, un tāda filma, kas ir citu cilvēku izveidota, bet kas tiek lietota, lai pētītu kādu kultūru. Vizuālās antropoloģijas programmās māca cilvēkus, lai veidotu pirmā veida filmas, bet [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudas]] filmas, neantropologu uzņemtas dokumentālās filmas un pat mājās uzņemti ''[[YouTube]]'' videoklipi pieder pie otra veida etnogrāfiskām filmām.

sentences: '''Barbarismi''' (no {{val|grc|βαρβαρισμός}} (''varvarismós'')) ir nestandarta, [[valoda]]s sistēmai neatbilstoši vārdi, kas bieži vien ir leksiski aizguvumi no kādas [[svešvaloda]]s, kam aizguvējvalodā ir literārs [[sinonīms]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
ierīces [[rokraksts]], autors anonīms]]
'''Mehānika''' ({{val|el|Μηχανική}} (''mehaniké'')) ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[fizikāls ķermenis|fizikālu ķermeņu]] stāvokli [[telpa|telpā]] un to [[ātrums|ātrumus]] jebkurā [[laiks|laika]] momentā atkarībā no mijiedarbības [[spēks|spēkiem]], kuri darbojas starp ķermeņiem, atbilstoši dotajiem sākuma stāvokļiem un ķermeņu ātrumiem. Mehānikas divas pamata apakšnozares ir [[klasiskā mehānika]] un [[kvantu mehānika]]. Klasisko mehāniku sauc arī par "Ņūtona mehāniku" pēc [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] un [[Ņūtona likumi|viņa kustības likumiem]].

sentences:
{{Himna
|title         = Es gāju, gāju
|image         =
|caption       =
|country       =
|composer      = [[Žarko Jovanovičs]]
|music_date    = 1949. gads
|author        = [[Žarko Jovanovičs]]
|lyrics_date   = 1949. gads
|adopted       = 1971. gadā
|until         =
|sound         =
|sound_title   =
}}

sentences: '''Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɯ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[u]}}. Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[u]}} un saplacinot lūpas.

sentences: '''Korsakova sindroms''' ir [[amnestisks sindroms|amnestiska sindroma]] paveids, kas rodas vitamīna [[B1 vitamīns|B1]] trūkuma dēļ, ko izraisa nepareizs uzturs, alkohola pārmērīga lietošana, kā arī ļoti bieži galvas smadzeņu traumas.

sentences: '''Nācija''' (no {{val|la|natio}} — 'cilts, tauta') ir vēsturiski izveidojusies cilvēku kopība, kurai ir kopīga [[valoda]], [[Zeme (teritorija)|teritorija]], saimnieciskā dzīve, [[kultūra]] un [[Psiholoģija|psiholoģijas]] īpatnības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.oxforddictionaries.com/definition/N%C4%80CIJA|title=vārds NĀCIJA {{!}} definīcija Latviski valodā - Oxford Living Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} Latviski|access-date=2018-11-20}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Gels''' ir želejveidīgs [[Mīkstā vide|mīksts materiāls]], kas var būt gan mīksts un trausls, gan ciets un izturīgs<ref>A. Khademhosseini und U. Demirci ''Gels Handbook: Fundamentals, Properties and Applications'' |'''2016''' World Scientific Pub Co Inc; {{ISBN|9789814656108}}</ref><ref>''Supramolecular Polymer Networks and Gels.'' S. Seiffert (Editor), Springer, '''2015''' ASIN: B00VR5CMW6</ref>. Geli ir definēti kā mazas koncentrācijas izšķīdusi [[šķērssaišu sistēma]], kurai miera stāvoklī nav plūsmas<ref>Ferry, John D. (1980) ''Viscoelastic Properties of Polymers''. New York: Wiley, {{ISBN|0471048941}}.</ref>. Pēc svara geli pārsvarā ir šķidrumi, tomēr tie darbojas kā cietvielas, jo šķidrumā atrodas komplekss šķērssaistīto saišu tīkls. Šķidrumā veidojošās šķērssaites ir tās, kas nodrošina gela struktūru ([[cietība|cietību]]) un veicina savstarpējo mijiedarbību (saķeri), bet jāatceras, ka šo šķērssaišu vielā nav daudz — tikai pāris procenti. Tādējādi gels ir šķidruma molekulu [[Dispersā sistēma|dispersija]] cietā vielā, kurā šķidras daļiņas ir disperģētas cietā vidē. Vārdu gels pirmoreiz lietoja skotu ķīmiķis [[Tomas Grahams]], atvasinot to no [[Želatīns|želatīna]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.etymonline.com/index.php?term=gel |title=Online Etymology Dictionary: gel |last=Harper |first=Douglas |authorlink=Douglas Harper |website=[[Online Etymology Dictionary]] |accessdate=2019-04-07}}</ref>.

sentences: '''Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes''' ir sistemātiskajā jeb dogmatiskajā [[teoloģija|teoloģijā]] lietots raksturlielumu kopums, kas tiek tradicionāli pieņemts [[Eklezioloģija|eklezioloģijā]] jeb mācībā par Baznīcu. [[Pirmais Konstantinopoles koncils|I Konstantinopoles koncilā]] tika pieņemtas četras Baznīcas pazīmes, pēc kurām tiek vērtēta noteiktas kristīgās organizācijas vai kustības piederība vispārējai [[Kristīgā baznīca|Kristīgai baznīcai]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences:
'''Benders''' var būt:
* [[Banders (Futurāma)|Benders]] — tēls animācijas seriālā "Futurāma";

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Lokerngzpj.Par.2b3ba23d.Image.298.272.jpg
|  att_nosaukums = [[Nelsona antilopvāvere]] (''Ammospermophilus nelsoni'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Ammospermophilus
|       ģints_lv = Antilopvāveres
|       binomial = Ammospermophilus [[Clinton Hart Merriam|Merriam]], [[1892]]
|    kategorijas = nē
}}
'''Antilopvāveres''', '''antilopvāveru ģints''' (''Ammospermophilus'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas apvieno 5 [[grauzēji|grauzēju]] sugas.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore</ref>
Antilopvāveres sastopamas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika]]s ziemeļos. Tās apdzīvo [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomu]].

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Sabrinas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =90
|poz_y           =59
}}
'''Bada krasts''' ({{val-en|Budd Coast}}) ir [[Vilksa Zeme]]s piekrastes daļa [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Stiepjas no [[Veldrona rags|Veldrona raga]] austrumos (66°34′S 115°33′E) līdz [[Heča salas|Heča salām]] rietumos (66°32′S 109°16′E). Kopējais piekrastes garums ap 300 km. Austrumos robežojas ar [[Sabrinas krasts|Sabrinas krastu]], rietumos — ar [[Noksa krasts|Noksa krastu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezmiegs Sietlā
| attēls                   = Sleepless in seattle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sleepless in Seattle''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Nora Efrona]]
| producents               = [[Gerijs Fosters]]
| scenārija autors         =
* [[Džefs Arčs]]
* [[Deivids S. Vords]]
* Nora Efrona
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Ross Malingers]]
* [[Gabija Hofmana]]
* [[Robs Rainers]]
| mūzika                   = [[Marks Šeimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|6|25}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleepless-seattle-1993|title=Sleepless in Seattle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 1, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814174743/https://www.bbfc.co.uk/releases/sleepless-seattle-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sleeplessinseattle.htm|title=Sleepless in Seattle (1993)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|227,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezmiegs Sietlā"''' ({{val|en|Sleepless in Seattle}}) ir 1993. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir [[Nora Efrona]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mega Raiena]], [[Bills Pulmans]], [[Ross Malingers]], [[Gabija Hofmana]] un [[Robs Rainers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|6|25||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners Bergengrīns
|         attēls = WP Werner Bergengruen.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Vernera Bergengrīna portrets (autors: Emīls Štumps, 1929)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 04
|        m_vieta = [[Bādenbādene]], {{GER}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Šarlote Hensela
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Literatūra}}
'''Liroepika''' ir [[daiļliteratūra]]s veids, dzejas formā sarakstīti darbi, kuros apvienojas epikas jeb [[proza]]s un lirikas jeb [[dzeja]]s, un dažreiz arī [[dramaturģija]]s, iezīmes: tā rakstīta saistītā valodā un ir vēstījoša, sižetiska.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Airbus S.A.S.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar mātes uzņēmumu ''[[Airbus|Airbus Group SE]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1970. gads (kā ''Airbus Industrie'')<br />2001. gads (kā ''Airbus SAS'')
| founder          =
| defunct          = 2017. gads
| location_city    = [[Tulūza]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = lidmašīnu būve
| products         = [[lidmašīna]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 59 000<ref name="People" />
| parent           = ''[[Airbus Group]]'' {{NED}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.airbus.com airbus.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'']]

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Ljēža–Bastoņa–Ljēža
| current_event = 2023. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža
| image         = Liège–Bastogne–Liège logo.svg
| image_caption =
| date          = Aprīļa beigas
| region        = [[Ardēni]], [[Beļģija]]
| latviski      =
| localnames    = Liège–Bastogne–Liège {{fr icon}}
| nickname = ''La Doyenne'' ("vecākās")
| discipline = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Pasaules tūre]]
| type = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas klasiku "piemineklis"]]
| organiser = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director =
| first = 1892
| number = 108 (uz 2022. gadu)
| final =
| firstwinner = {{flaga|Beļģija}} [[Leons Uā]]
| mostwins = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]<br>(5 uzvaras)
| mostrecent = {{flaga|BEL}} [[Remko Evenepūls]]
}}

sentences:
{{jāuzlabo|jāizņem saites uz Vikipēdiju angliski}}
'''Aptiekā gatavojamās zāļu formas''' jeb '''ekstemporālās zāļu formas''' ir [[farmaceits|farmaceitu]] vai farmaceitu asistentu gatavotas [[zāles]], ko izgatavo pēc ārsta sastādītas [[recepte]]s vai ārstniecības iestādes pieprasījuma. Pagatavotās zāles gatavo bez papildu konservantiem, tādēļ to derīguma termiņš ir līdz 2 mēnešiem. Ir 10 dažādas zāļu formas: [[pulveris|pulveri]], [[šķīdums|šķīdumi]], [[mikstūra]]s, [[pilieni]], [[suspensija]]s, [[emulsija]]s, [[ziede]]s, [[supozitorijs|supozitoriji]], [[zirnīši]], sterilās vai aseptiski gatavojamās zāļu formas.

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Ālande (ciems)}}
{{līdzīgs|Olande}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Ālande
|attēls=Dīķis uz Ālandes.jpg
|paraksts=Ūdenskrātuve uz Ālandes [[Grobiņa|Grobiņā]]
|garums=24
|caurtece=5
|baseins=241
|kritums=17
|gada_notece=
|izteka=[[Ploču purvs]]
|ieteka=[[Liepājas ezers]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas= [[Kazupe]], [[Zoņu grāvis]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=42 | sāk_plat_s=5 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=5 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Bombardēšana''' ir uzbrukums, kurā izmanto [[Bumba (ierocis)|bumbas]] vai citas [[sprāgstvielas]], lai nodarītu kaitējumu mērķim. Šādus uzbrukumus var tikt veikts no gaisa (piemēram, no lidmašīnām vai [[Bezpilota lidaparāts|bezpilota lidaparātiem]]), no jūras (no kuģiem vai [[Zemūdene|zemūdenēm]]), no sauszemes (no [[artilērija]]s vai raķešu palaišanas iekārtām) vai pat no [[Kosmiskā telpa|kosmosa]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ahtenskīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāli
|ŠtruncaID=4/D.10-15
|ķīm_formula=ε-Mn4+O2
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišpelēks līdz melns
|svītra=Melna
|habituss=Pārslaina mikrokristālu masa
|skaldnība=Izteikta vienā plaknē
|lūzums=?
|cietība=?
|spīdums=?
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,78
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Finks''' var būt:
* [[Edolfs Finks]] (''Adolph Jay Fink''; 1890-1956) — amerikāņu šahists;
* [[Eižens Finks]] (1885—1958) — fotogrāfs un gaišreģis Latvijā;
* [[Maikls Finks]] (''Mike Fincke''; 1967) — ASV gaisa spēku virsnieks un NASA astronauts;
* [[Robins Finks]] (''Robin Finck''; 1971) — ASV mūziķis;
* [[Torstens Finks]] (''Thorsten Fink''; 1967) — vācu futbola treneris, bijušais futbolists.

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ražošana''' plašā izpratnē ir process, kurā tiek radīti [[pārdošana]]i [[tirgus|tirgū]] domāti [[produkts|produkti]]. Šaurākā izpratnē ražošana jeb [[apstrādes rūpniecība]] ir viena no [[saimniecība]]s nozarēm.

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences: Priekšējā cingulārā garoza - jeb '''ACC''' ({{val-en|anterior cingulate cortex}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] centrs [[valrieksts|valrieksta]] lielumā, kurš atrodas [[piere]]s daivas krokā un dēļ tā cilvēks spēj apmuļkot [[smadzenes]] un nodrošināt izdzīvošanu [[ekstremāli apstākļi|ekstremālos apstākļos]]. Zinātnieki spriež, ka tieši šeit mājo cilvēka [[gribasspēks]].<ref>"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref> Šāds centrs ir visiem [[zīdītāji]]em, bet vienīgi [[cilvēkveidīgie pērtiķi|cilvēkveidīgajiem pērtiķiem]] tajā atrodas īpašas vārpstveida [[nervu šūna]]s.

sentences: {{Commonscat|Buildings in Italy|Itālijas celtnes un būves}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical intervention|Name=Pulsa spiediens|image=File:2109_Systemic_Blood_Pressure.jpg|caption=Pulsa spiediena variācija (PPV) dažādās artērijās un vēnās}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēzus Kristus
|     vārds_orig = Ἰησοῦς
|         attēls = StJohnsAshfield StainedGlass GoodShepherd-frame crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 5.—2. gadā p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Bētleme]], [[Jūdejas province|Jūdeja]], [[Romas impērija]], mūsdienās [[Izraēla]]
|      m_dat_alt = 30.—33. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Jūdejas province|Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[kristietības līderis]], [[sludinātājs]], [[dziednieks]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Jaunava Marija|Marija]] un [[Svētais Jāzeps|Jāzeps]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex muricata|suga_lv=Vara grīslis|autors=L.|binomial=Carex muricata|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex muricata.jpeg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Carex pairaei <i>F.W.Schultz</i>}}'''Vara grīslis''' ({{val-la|Carex muricata}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, mežos, krūmājos, [[Paugurs|pauguru]] nogāzēs un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-muricata-l/|title=vara grīslis - Carex muricata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-22}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Iris pseudacorus
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Iris pseudacorus 3 RF.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Asparagales
| rinda_lv = Sparģeļu rinda
| dzimta = Iridaceae
| dzimta_lv = Skalbju dzimta
| ģints = Iris
| ģints_lv = Skalbes
| suga = Iris pseudacorus
| suga_lv = Purva skalbe
| kategorijas = nē
}}'''Purva skalbe''' (''Iris pseudacorus'') ir dekoratīvs augs [[Skalbes|skalbju]] ģintī. Tas ir plaši sastopams [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/iris-pseudacorus-l/|title=purva skalbe - Iris pseudacorus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-11-17}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ipra
 | official_name            = Ypres
 | settlement_type          = Beļģijas pilsēta
 | image_skyline            =Grote_Markt,_Ieper.jpg
 | image_caption            = Ipras vecpilsēta
 | image_flag               = Flag of Ypres.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wapenschild-ieper.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Beļģija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{BEL}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        =  [[Flandrija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        =  [[Rietumflandrija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 130.61
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 35087
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 50 | latm = 51 | lats =  | latNS = N
 | longd =02  | longm =53| longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8900, 8902, 8904, 8906, 8908
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.ieper.be/ }}
 | footnotes                =
}}
{{commonscat|Ypres|Ipra}}
]]
'''Ipra''' ([[Flāmu valoda|flāmu]]: ''Ieper'', {{val|fr|Ypres}}, {{val|de|Ypern}}) ir pilsēta [[Beļģija]]s rietumos, [[Flandrija]]s reģiona dienvidos, [[Rietumflandrija]]s provincē. Atrodas 74 kilometru attālumā no [[Rietumflandrija]]s administratīvā centra [[Brige]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences: '''Taukplēve''' ({{val-la|mesenterium}}) ir divu [[vēderplēve]]s lapiņu savienojums, kas piestiprina [[Tievā zarna|tievo zarnu]] pie vēdera sienas. Priekšējā mala aptver tievo zarnu ([[Tukšā zarna|tukšās]] un [[Līkumainā zarna|līkumainās]] zarnas daļas), it kā pakarinot tās.<ref name="AA"/> Aizmugurējo taukplēves malu, kura piestiprinās pie [[Vēders|vēdera]] sienas, sauc par taukplēves sakni (''radix mesenterii'').<ref name="EuroLab"/>

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Monmartras kapsēta
| native_name = ''Cimetière de Montmartre''
| image       = Monmartre Cemetery.JPG
| imagesize   = 250px
| caption     =
| established = 1825
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| map_type            = Parīze
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 48 | latm  = 53 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 19 | longs = 49 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        = 11 ha
| graves      = 20 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639013/montmartre-cemetery 639013]
| political   =
}}
'''Parīzes Ziemeļu kapi''' jeb '''Monmartras kapsēta''' ({{val-fr|Cimetière de Montmartre}}) ir kapsēta [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Šī ir trešā lielākā kapsēta Parīzē pēc [[Perlašēza kapsēta|Perlašēza]] (''Cimetière du Père-Lachaise'') un Monparnasas (''Cimetière du Montparnasse'') kapiem. Par Monmartras kapsētu mazāka ir Pasi kapsēta (''Cimetière de Passy'').

sentences: '''Āzijas maksimums''' (Centrālāzijas anticiklons, Mongolijas anticiklons, Sibīrijas anticiklons) — augsta spiediena zona [[Āzija]]s vidienē gandrīz visā [[ziema]]s periodā. Vidējais [[atmosfēras spiediens]] šī anticiklona centrā janvārī ir 1030 [[Paskāls|hPa]], bet dažkārt tas sasniedz pat 1080 hPa. Āzijas maksimums ziemā atnes ļoti aukstu un sausu laiku un gaisa temperatūra ziemā bieži vien ir −30, −40 °C. Vasarā šeit ir zems atmosfēras spiediens. Pati zemākā gaisa temperatūra šajā apgabalā ir novērota [[Verhojanska|Verhojanskā]], 1885. gada 15. janvārī un tā bija −67,8 °C. Pats augstākais atmosfēras spiediens novērots Agatā, 1968. gada 31. decembrī un tas bija 1083,8 hPa.

sentences: '''Giberelīni''' ir [[augu hormoni]], kas regulē augšanu un ietekmē dažādus bioloģiskos attīstības procesus, tai skaitā stumbra un lapu augšanu garumā, dīgtspēju, pārtrauc sēklu, pumpuru, sīpolu un bumbuļu miera periodu, veicina ziedēšanu, ietekmē gēnu ekspresiju un enzīmu sintēzi, lapu un augļu novecošanu.<ref name=Gibberllins>Gibberellins: A Short History, pieejams http://www.plant-hormones.info {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081223095909/http://www.plant-hormones.info/ |date={{dat|2008|12|23||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306005613/http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dipterus (35205867920).jpg
| att_nosaukums =  ''Dipterus'' sp. pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Dipteridae
| dzimta_lv = Dipterīdas
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Dipterinae}}
* † {{TaksoSaite|Rhinodipterinae}}
* † {{TaksoSaite|Orlovichtiinae}}
|   binomial = Dipteridae <small>Owen, 1846</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dipterīdas''' (''Dipteridae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] dzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1846. gadā aprakstīja angļu paleontologs [[Ričards Ovens]]. Zivis dzīvoja no [[Devons|devona]] līdz [[Triass|triasa]] periodam, un to paliekas plaši tiek izmantotas kā ģeoloģisko slāņu raksturojošas [[vadfosīlija]]s, īpaši [[zobu plātne]]s. Arī Latvijas devona nogulumos ir sastopamas dipterīdu fosilās paliekas (piem. ''Rhinodipterus''<ref>В.С. Сорокин, Л.А. Лярская, Л.С. Саваитова и др, Девон и карбон Прибалтики, издательство "Зинатне", Рига, 1981. г., 182. lpp.</ref>).

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{citas nozīmes|eposu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Lāčplēsis
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Andrejs Pumpurs]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1888. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 978-9934-0-0055-3
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Lāčplēsis"''' ir 1888. gadā izdots [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jauns sākums
| attēls                   = Begin Again film poster 2014.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Begin Again''
| žanrs                    = mūzikls, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Karnijs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Tobins Armbrasts]]
* [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         = Džons Karnijs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Ādams Levins]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika                   = [[Gregs Aleksandrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Exclusive Media]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Black Label Media]]''
* ''[[Likely Story]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2014|6|27|ASV|2014|9|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/begin-again-2013|title=Begin Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2014|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140925093750/http://bbfc.co.uk/releases/begin-again-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|63,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canasong.htm|title=Begin Again (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jauns sākums"''' ({{val|en|Begin Again}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Karnijs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Marks Rafalo]], [[Heilija Steinfelda]], [[Ādams Levins]] un [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ranzkzu pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences:
{{vikisaites+}}
{{interviki+}}
'''Elastīgais budžets''' ir budžets, kurā uzskatāmi parādītas atšķirības starp fiksētajām un mainīgajām izmaksām un paredzētas iespējamās izmaiņas atkarībā no darbības apjoma. Elastīgā budžeta izstrādāšanā tiek izmantoti mainīgo izmaksu pašizmaksas kalkulācijas un kritiskā punkta analīzes principi. Elastīgo budžetu izmanto divējādi kā plānošanai jeb budžeta izstrādāšanai, lai noteiktu, kā mainīsies peļņa atkarībā no sasniegtā darbības apjoma, izstrādā budžeta variantus vairākiem dažādiem darbības apjomiem un arī kontrolei jeb noviržu analīzei, lai attiecīgi izmainīti budžeta dati tiek izmantoti, lai salīdzinātu katra perioda beigās faktiskos rezultātus ar plānotajiem. Sagatavojot elastīgo budžetu, nepieciešams noteikt to, kā izmaksas un ieņēmumi mainās atkarībā no darbības apjoma. Pārdošanas ieņēmumi noteikti mainās atkarībā no pārdošanas apjoma, bet tiešās materiālu un arī darba izmaksas — no ražošanas apjoma. Atsevišķos gadījumos vispārējās izmaksas pareizāk būtu paredzēt kā jauktās izmaksas (daļēji fiksētas un daļēji mainīgas), kas mainās atkarībā no citiem rādītājiem, nevis pārdošanas vai ražošanas apjoma.

sentences: '''Arianespace SA''' ir [[Francija]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]] [[nesējraķete|nesējraķešu]] ražošanu, palaišanu un mārketingu. Dibināts 1980. gadā.

sentences:
kronēšana (1429)]]
'''Kronēšana''' ir oficiāla procedūra, kas simbolizē [[Monarhs|monarha]] varas un tās atribūtu ([[Tronis|troni]], [[Kronis|kroni]]) pārņemšanu. Kronēšanas ceremonijā var būt arī daudzi citi [[Rituāls|rituāli]], piemēram, monarha īpašs solījums un regāliju pasniegšana, jaunā valdnieka pavalstnieku veltījumi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Xerocomus ferrugineus BŻ6.jpg
| att_nosaukums=Kastaņbrūnā samtbeka Polijā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. ferrugineus
| suga_lv =Kastaņbrūnā samtbeka
| binomial =Xerocomus ferrugineus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernsts Fromholds-Treijs
|     vārds_orig = ''Ernst Fromhold-Treu''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Apes pagasts
| karte             = Apes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Apes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Apes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Ape
| mērs              = Liene Ābolkalne
| platība           = 124,92
| iedzīvotāji       = 521
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 521 / 124.92 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1936. gadā noslēgts starp [[Francijas Trešā republika|Franciju]] un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula alleghaniensis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula alleghaniensis|suga_lv=Dzeltenais bērzs|attēls=Betula alleghaniensis 5349050.jpg|attēls2=}}
'''Dzeltenais bērzs''' ({{val-la|Betula alleghaniensis}}), pazīstams arī kā '''Alegeinu bērzs''', ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/241|title=Alegeinu bērzs, dzeltenais bērzs|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-14|archive-date=2022-06-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20220614195222/https://database.smartgardens.eu/plant/241}}</ref>

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|seno [[Gauja]]s [[līvi|līvu]] zemi|Turaida|Turaida}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Taara aed
|nosaukums_latv_val     = Turaida
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1206. gads
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Turaidu iekļāva [[Livonijas bīskapija]]s sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Turaida.jpg
|image_map_caption      = Turaidas zemes (novada) teritorijas variācijas pēc dažādām vēstures kartēm.
|
|galvaspilsēta          =  Turaidas pils
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = līvu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Anno]]
|leader2                = [[Kaupo]]
|leader3                = [[Vesiķis]]
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = vecākais
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Infobox planet
| bgcolour=#BCD1F1
| name=Pallāda
| symbol=
| physical_characteristics = yes
| image=
| discovery=yes
| discoverer=[[Heinrihs Vilhelms Olberss]]
| discovered={{dat|1802|3|28|N|bez}}
| pronounced =
| named_after = [[Atēna|Palādas Atēna]]
| note = yes
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]<ref name="jpldata">{{Tīmekļa atsauce
  |title=JPL Small-Body Database Browser: 2 Pallas
  |url=http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2
  |accessdate=2009-09-12}}</ref>
| epoch=2010. gada 23. jūlijā
| semimajor=2.772 AU (414.7 Gm)
| perihelion=2.132 AU (318.9 Gm)
| aphelion=3.412 [[Astronomical unit|AU]] (510.4 Gm)
| eccentricity=0.231
| period=4.62 a (1685.87 d)
| inclination=
| asc_node=173.12°
| arg_peri=310.15°
| mean_anomaly=96.15°
| avg_speed=17.65 km/s
| p_orbit_ref = <ref name=Pallas-POE>{{Tīmekļa atsauce
  |title=AstDyS-2 Pallas Synthetic Proper Orbital Elements
  |publisher=Department of Mathematics, University of Pisa, Italy
  |url=http://hamilton.dm.unipi.it/astdys/index.php?pc=1.1.6&n=2
  |accessdate=2011-10-01}}</ref>
| p_semimajor = 2.7709176
| p_eccentricity = 0.2812580
| p_inclination = 33.1988686°
| p_mean_motion = 78.041654
| perihelion_rate = -1.335344
| node_rate = −46.393342
| dimensions=582×556×500±18 km<ref name="Hubble">{{Laikraksta atsauce
 |author      = Schmidt, B. E., ''et al.''
 |title       = Hubble takes a look at Pallas: Shape, size, and surface
 |journal     = 39th Lunar and Planetary Science Conference (Lunar and Planetary Science XXXIX). Held March 10–14, 2008, in League City, Texas.
 |year        = 2008
 |volume      = 1391
 |page        = 2502
 |url         = http://www.lpi.usra.edu/meetings/lpsc2008/pdf/2502.pdf
 |format      = PDF
 |accessdate  = 2008-08-24
 |bibcode     = 2008LPI....39.2502S
 |last2       = Thomas
 |last3       = Bauer
 |last4       = Li
 |last5       = McFadden
 |last6       = Mutchler
 |last7       = Parker
 |last8       = Rivkin
 |last9       = Russell
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20081004004057/http://www.lpi.usra.edu/meetings/lpsc2008/pdf/2502.pdf
 |archivedate = 2008-10-04
 |deadurl     = no
}}</ref>
544 km (vidējais)<ref name=jpldata/>
| mass=(2.11±0.26){{e|20}} kg<ref name="Baer2007">{{Laikraksta atsauce
  |last=Baer
  |first=James
  |coauthors=Steven R. Chesley
  |title=Astrometric masses of 21 asteroids, and an integrated asteroid ephemeris
  |journal=Celestial Mechanics and Dynamical Astronomy
  |volume=100
  |issue=2008
  |pages=27–42
  |publisher=Springer Science+Business Media B.V. 2007
  |url=http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
  |format=PDF
  |doi=10.1007/s10569-007-9103-8
  |accessdate=2008-11-11
  |year=2008
  |bibcode=2008CeMDA.100...27B
  |archive-url=https://web.archive.org/web/20110224014158/http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
  |archive-date=2011-02-24
  }}</ref>
| density=≈2.8 g/[[centi|cm]]³<ref name="Hubble"/>
| surface_grav=≈0.18 m/s²
| escape_velocity=≈0.32 km/s
| axial_tilt=
| rotation=0.325 55 d
(7.8132 h)<ref name="lc">{{Tīmekļa atsauce |last= Harris |first= A. W. |coauthors= Warner, B. D.; Pravec, P.; Eds. |title= Asteroid Lightcurve Derived Data. EAR-A-5-DDR-Derived-Lightcurve-V8.0. |publisher= [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]] |year= 2006 |url= http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html |accessdate= 2007-03-15 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20070128183706/http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html |archivedate= 2007-01-28 }}</ref>
| spectral_type=
| magnitude = 6.49<ref name="Pasachoff1983"/> līdz 10.65
| abs_magnitude=4.13<ref name="iras">{{Tīmekļa atsauce |last= Tedesco |first= E. F. |coauthors= Noah, P. V.; Noah, M.; Price, S. D. |title= IRAS Minor Planet Survey. IRAS-A-FPA-3-RDR-IMPS-V6.0. |publisher= [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]] |year= 2004 |url= http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html |accessdate= 2007-03-15 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20070311123634/http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html |archivedate= 2007-03-11 }}</ref>
| albedo=0.159<ref name="iras"/>
| angular_size = 0.629"<ref name=opp1608>Calculated with [http://ssd.jpl.nasa.gov/horizons.cgi?find_body=1&body_group=sb&sstr=2 JPL Horizons] for 1608-Feb-15</ref> līdz 0.171"
| single_temperature=≈164 [[Kelvin|K]]
''max:'' ≈265 K (-8 °C)
}}
'''Pallāda'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref>, oficiāli '''2 Pallāda''', ir viens no lielākajiem [[asteroīds|asteroīdiem]] [[Saules sistēma|Saules sistēmā]].

sentences:
'''Horovics''' var būt:
* [[Izraels Horovics]] (''Israel Albert Horowitz'') — ASV šahists (1907—1973),
* [[Vladimirs Horovics]] (''Vladimir Horowitz'') — Ukrainā dzimis ASV mūziķis (1903—1989).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rūdīts ugunī
| attēls                   = Man on fireposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on Fire''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Tonijs Skots]]
| producents               =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Arnons Milčans]]
* Tonijs Skots
| scenārija autors         = [[Braiens Helgelends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Rada Mičela]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Marks Entonijs]]
* [[Žankarlo Džanīni]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Mikijs Rurks]]
| mūzika                   =
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Līza Džerārda]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|4|23||bez}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonfire.htm|title=Man on Fire (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|9|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rūdīts ugunī"''' ({{val|en|Man on Fire}}) ir 2004. gada asa sižeta drāma, kas balstīta uz A. Dž. Kvinela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Dakota Faninga]], [[Rada Mičela]], [[Kristofers Volkens]], [[Marks Entonijs]], [[Žankarlo Džanīni]], [[Reičela Tikotina]] un [[Mikijs Rurks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|23||bez}}.

sentences: '''Sekundārā kamera''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[čaula]]s otrā kamera, kurā nav embrionālās diferencēšanās, t.i. tā ir bez [[embrionālais aparāts|embrionālā aparāta]].

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Austrālijas fauna]]

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Zond-1''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-1 № 4''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 4
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|4|2|SK}} 05:42:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = 1964. gada jūnija vidus
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1964-016D
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 890 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              = r
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-27]]''
| KA_nāk                 = ''[[Venera-2]]''
}}
'''''Zond-1''''' jeb '''''3MV-1 № 4''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras sākotnējais uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Sakari ar zondi zaudēti 1964. gada jūnijā, pirms planētas sasniegšanas.

sentences:
{{Citas nozīmes|aktieri|Valters (uzvārds)|Valters}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēvalds Valters
 | attēls                  = 19940402 15sant Latvia Postage Stamp.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1894|04|02}}
 | dz. vieta               = "Egleniekos", [[Planicas pagasts]], [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1994|9|26|1894|4|2}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1923—1990
 | dzīvesbiedrs            = Mirdza Kaupiņa
Alīda Ieva Grīna
[[Vera Gribača-Valtere]]
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēvalds Valters''' (dzimis {{dat|1894|04|02}} [[Alejas (Kurmāles pagasts)|Planīcas]] "Egleniekos" (tagad [[Kurmāles pagasts]]), miris {{dat|1994|09|26}} [[Rīga|Rīgā]]) bija latviešu [[Latviešu strēlnieki|strēlnieks]], [[aktieris]] un literāts, [[Latviešu strēlnieku apvienība]]s goda priekšsēdētājs, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis.

sentences:
'''Reda''' var būt:
* [[Reda (pilsēta)]] — pilsēta Polijā;
* [[Muhameds Ali Reda]] — Ēģiptes bokseris.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Nissan Motorsport Ltd.
| logo = Nismo logo.svg
| logo_size = 250px
| type = Nodaļa
| genre = Tūnings/Sacīkstes
| founder =
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location = <!--modifies "Headquarters" entry-->
| locations = <!--# of locations-->
| origins =
| key_people = [[Yasuharu Nanba]] <br> [[Shoichi Miyatani]]
| area_served =
| products = [[Mašīna]]s/rezerves daļas
| services =
| revenue = ¥2.9 triljoni gadā
| operating_income =
| net_income =
| num_employees = 205
| parent = [[Nissan]]
| divisions =
| subsid =
| owner =
| caption =
| homepage = [https://www.nismo.com Nissan Motorsports EN/JP]

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Rīgas Radioizotopu aparatūras būves zinātniskās pētniecības institūts
|attēla_nos   = RNIIRP eka.jpeg
|att_izm      = 300
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1966]]. gadā; <br> ''' likvidēts''' [[1990]]. gadā
|valsts       = {{Flag|Latvijas PSR}}, {{USSR}}
|vieta        = [[Ganību dambis]] 26A, [[Rīga]], {{LAT}}
|tips         = [[Padomju Savienība|PSRS]] zinātniskās pētniecības institūts
|direktors    = Ļevs Nahgaļcevs<ref>[http://www.niiis.nnov.ru/presscenter/news/0a7e768040b9e88198c1fee149f39642 Ļeva Nahgaļceva 90. gadu dzimšanas dienai, 1927 - 2006]</ref>
|mlapa        =
}}

sentences:
Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats vai attēls jau neizmantots, var izdzēst.
{{Tukša kategorija}}
[[Kategorija:Db-commons]]
[[Kategorija:NowCommons]]

sentences: '''Krāsnas igauņi''' ({{val-et|Kraasna maarahvas}}) bija [[Krievija|Krievijā]], [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] dzīvojoša [[igauņi|igauņu]] etniskā grupa. 19. un 20. gadsimta mijā ekspedīciju pie Krāsnas igauņiem veica pētnieks [[Oskars Kallass]] (''Oskar Kallas''), kas par to ir uzrakstījis grāmatu ''Kraasna maarahvas'' ('Krāsnas igauņi" [burtiski: Krāsnas zemes ļaudis]). Pēc viņa uzskata, Krāsnas igauņi ir cēlušies no [[Dienvidaustrumigaunija]]s ([[Setomā]]).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amga
| attēls   = Amga.jpg
| paraksts    = Amga 250 km no ietekas Aldanā
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Amga Aldanas baseina kartē
| kartes_izmērs     =
| garums            = 1462
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 178
| gada_notece       =
| baseins           = 69 300
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Aldanas kalniene]]
| ieteka             = [[Aldana (upe)|Aldana]]
  | sāk_plat_d=58| sāk_plat_m=15| sāk_plat_s=00| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=122| sāk_gar_m=23| sāk_gar_s=43| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=62| iet_plat_m=37| iet_plat_s=41| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=134| iet_gar_m=55| iet_gar_s=11| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Amga''' ({{val|ru|Амга}}) vai '''Amma''' ({{val|sah|Амма}}) ir [[Austrumsibīrija]]s upe [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]], [[Aldana (upe)|Aldanas]] kreisā krasta pieteka [[Ļena]]s upes baseinā.<ref>{{PZT|41}}</ref> Sākas [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnienē]], tek pa šauru, dziļu ieleju. Upes nosaukums cēlies no [[evenku valoda]]s vārda ''амнга'' — ‘aiza’. Vidustecē ieleja paplašinās, lejtecē upe kuģojama. Ietek Aldanā lejpus [[Handiga]]s. Sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde, pavasaros ievērojami pali, ledussega no oktobra līdz maijam.

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Merkūrijs briesmās
| operators =
| attēls = Mercuryrisingposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Herolds Bekers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Viliss]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Miko Hjūzs]]
* [[Šajs Makbraids]]
* [[Kima Dikensa]]
| mūzika = [[Džons Berijs]]
| oriģinālnos = ''Mercury Rising''
| studija = ''[[Imagine Entertainment]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|4|3}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|93,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl107120129/weekend/|title=
Mercury Rising |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Merkūrijs briesmās"''' ({{Val|en|Mercury Rising}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Herolds Bekers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brūss Viliss]], [[Aleks Boldvins]], [[Miko Hjūzs]], [[Šajs Makbraids]], [[Kima Dikensa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Raina Daglasa Pīrsona romānu ''Simple Simon''.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Jēkabpils Sporta halle
| image               =
| location            = [[Brīvības iela (Jēkabpils)|Brīvības iela]] 289B, [[Jēkabpils]]
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 29 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2018|11|28||bez}}
| built               = {{dat|2020|7|31||bez}}
| opened              = {{dat|2020|10|15||bez}}
| owner               = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada pašvaldība]]
| operator            = Jēkabpils Sporta centrs
| cost                = {{€|13,9 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         = "Ozola & Bula"<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ozola-bula.lv/projekts/jekabpils-halle|title=Jēkabpils sporta halle|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| main_contractors    = AS ''Panevėžio statybos trestas''
SIA ''ARMS group''
SIA ''LC Būve''<ref name="Sporta halle">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.db.lv/zinas/foto-atklata-139-miljonus-eiro-verta-sporta-halle-jekabpili-499241|title=FOTO: Atklāta 13,9 miljonus eiro vērtā sporta halle Jēkabpilī|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| capacity            = 1 100 (sporta halle)
300 (ledus halle)

| area                = Sporta halle (1 926{{sup|2}})
Ledus halle (~1 800m{{sup|2}} (28x58))
Trenažieru zāle (300m{{sup|2}})
Aerobikas zāle (150m{{sup|2}})<ref name="Sporta centrs">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jekabpilssc.lv/lv/strukturvienibas/sporta-halle/|title=Sporta halle|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| acreage             = 8 468,8 m{{sup|2}}<ref name="Sporta halle"></ref>
| volume              =
| website             =
| publictransit       = 1., 2., 4. un 5. autobuss
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kur palikusi Bernadeta?
| operators =
| attēls = Bernadette poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Billijs Krudaps]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Where'd You Go, Bernadette''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Color Force''
* ''Detour Filmproduction''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|16}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2567276033/|title=Where'd You Go, Bernadette |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kur palikusi Bernadeta?"''' ({{Val|en|Where'd You Go, Bernadette}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Keita Blanšeta]], [[Billijs Krudaps]], [[Kristena Viga]], [[Džūdija Grīra]] un [[Lorenss Fišbērns]]. Filma balstīta uz Marijas Semplas 2012. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2013/01/annapurna-color-force-pick-up-film-rights-to-whered-you-go-bernadette-399120/|title=Annapurna & Color Force Pick Up Film Rights To ‘Where’d You Go, Bernadette’|last=Team|first=The Deadline|website=Deadline|access-date=2023-09-12|date=2013-01-08|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Pneimatiskais dzinējs''' vai '''pneimodzinējs''' ir [[dzinējs]], kas pārvērš [[Saspiests gaiss|saspiesta gaisa]] [[Enerģija|enerģiju]] par [[Darbs (fizika)|mehānisku darbu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences: '''Stacijas dežurants''' un '''vilcienu dispečers''' ir dzelzceļa atbildīgie darbinieki par drošu [[vilcienu kustības organizācija|vilcienu kustības organizāciju]]. Pirmajā gadījumā vilcienu kustību vada atsevišķā sadales punktā un tam tieši piekļaujošajos posmos, bet otrajā - veselā iecirknī vai pat vairākos iecirkņos vienlaicīgi, kur ietilpst vairāki sadales punkti un posmi. Nejaukt ar stacijas ēkas dežurantu, kurš lielās stacijās ir atbildīgs par kārtību stacijas ēkā. Stacijas dežurants pilda visus vilcienu dispečera rīkojumus pat, ja vilcienu dispečera rīcībā neatrodas centralizācijas iekārta ierīču tiešai darbināšanai<ref>[https://likumi.lv/ta/id/214699-dzelzcela-tehniskas-ekspluatacijas-noteikumi Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumi]</ref>. Kad [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] iekārtu attīstība bija zemā līmenī, katrā sadales punktā uz vietas atradās stacijas dežurants, kurš parasti strādāja diennakti dalot maiņās, bet vilcienu dispečers norādījumus par vicienu palaišanas priekšrocībām deva pa telefonu. Toties līdz ar tehnoloģisko SCB iekārtu progresu radās iespēja visas stacijas dzežuranta funkcijas pārlikt uz vilcienu dispečera pleciem un daļēji atteikties no stacijas dežurantiem, kas deva darba algas fonda ietaupījumu un rīkojumu veiktspējas operativitāti. Tomēr pilnībā atteikties no stacijas dežurantiem nav iespējams, jo SCB iekārtu bojājuma gadījumā vai liela [[manevri (dzelzceļš)|manevru]] apjoma darbu laikā, kā arī [[:Kategorija:Dzelzceļa infrastruktūra|dzelzceļa infrastruktūras]] remontdarbu laikā vilcienu dispečers stacijas nodod vietējā vadībā stacijas dežuranta rīcībā. Pretājā gadījumā vilcienu dispečera kapacitāte neļauj tikt galā ar lielo darba apjomu. Vilcienu dispečera darbs ir ļoti emocionāli smags ar lielu atbildības nastu, tāpēc tas var atstāt ietekmi uz veselību<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=62fVqENc-XY Vilcienu dispečers necenzēti lamājas]</ref>. Lielās stacijās un ārpusklases stacijās pēc darba apjoma piepūles stacijas dežuranta un vilcienu dispečera amats var būt vairāk vai mazāk līdzvērtīgs.

sentences: (1630). Redzams, ka teritorija starp Buļļupi (''Bulderaa'') un jūru bija zviedru pārvaldē.]]

sentences: {{citas nozīmes|franžīzi|Jugio (nozīmju atdalīšana)|Jugio}}

sentences: '''Bikini'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ir mazs, divdaļīgs sieviešu [[peldkostīms]]. Viena peldkostīma daļa aizsedz krūtis, bet otra cirksni un dažreiz sēžamvietu.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences: '''Bišu maize''' ir [[Biškopība|biškopības]] produkts, kuru [[bite]]s lieto savā uzturā. Bites savāc [[ziedputekšņi|ziedputekšņus]] no [[Augi|augiem]], pārnes ligzdā, ievieto šūnās, noblīvē un, samitrinot ar [[nektārs|nektāru]] un siekalām, konservē. Sablīvētajos putekšņos norisinās pienskābā [[rūgšana]] un izveidojas bišu maize, kuru uzturā var lietot arī cilvēki. Bišu maizi izmanto ārstniecībā.

sentences: '''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Reinholds Georgs Šmēlings
| image = Reinhold Schmeling.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname = Reinhold Georg Schmaeling
| birthdate = {{dat|1840|11|14|}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| deathdate = {{dat|1917|10|17|}}
| deathplace = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Pēterburgas Mākslas akadēmija
| movement = [[eklektisms]], [[jūgendstils]]
| famous works = Rīgas "sarkanās skolas", Sarkanie spīķeri, [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas]] vecākās ēkas
| patrons = [[Ludvigs Bonštets]]
| awards =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
, [[Viljams Adolfs Bugro|Viljama Adolfa Bugro]] glezna]]
'''Dvēsele'''<ref group="P">Apraksts ir veidots pēc šādas formas — cilvēka dvēseles rašanās (vai arī aprakstīta pirmo cilvēku radīšana, lai padarītu skaidrāku dvēseles veidošanu), dvēseles apraksts, pēcnāves dzīve (aprakstīta, lai saprastu dvēseles fiziskās (-o) dzīves (-ju) galveno uzdevumu).</ref> parastā nozīmē ir dzīvas būtnes (it sevišķi [[cilvēks|cilvēka]]) [[apziņa]]s izpausmju kopums un garīgā būtība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kauns
| attēls                   =  Shame2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shame''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvs Makvīns (režisors)]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
| scenārija autors         =
* [[Abija Morgana]]
* Stīvs Makkvīns
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Džeimss Badžs Deils]]
* [[Nikola Beharija]]
| mūzika                   = [[Harijs Eskots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Alliance Films]]''
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2012|1|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011|title=Shame|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110808/https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shame.htm|title=Shame|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kauns"''' ({{val|en|Shame}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makvīns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Kerija Maligana]], [[Džeimss Badžs Deils]] un [[Nikola Beharija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Jogas ūdenskritums
| photo          = Mighty Jog.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  = Ūdenskritums [[musons|musona]] sezonā
| map_type       = Indija#Karnātaka
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 14 | latm  = 13 | lats  = 45 | latNS  = N
| longd = 74 | longm = 48 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = {{IND}}<br/>[[Karnātaka]]
| type           =
| elevation      = 488 m
| height         = 253 m
| height_longest = 253 m
| number_drops   = 4
| width          = 579
| average_width  =
| watercourse    = [[Šarāvati]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Jogas ūdenskritums''' ({{val|kn|ಜೋಗ ಜಲಪಾತ}}, ''Jōga jalapāta'') ir [[ūdenskritums]] [[Indija|Indijā]], [[Karnātaka]]s štatā.<ref>{{PZT|227|Gersopas ūdenskritums}}</ref> Indijas trešais augstākais brīvi krītošais ūdenskritums un desmitais augstākais kaskādes ūdenskritums. Izvietojies [[Šarāvati]] upes vidustecē lejpus Linganamaki ūdenskrātuves, kuras aizsprosta regulējums, kā arī nokrišņu daudzums ievērojami ietekmē ūdens caurplūdi ūdenskritumā. Ievērojams tūrisma objekts.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Piltenes pagasts
| karte             = Piltenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Piltenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Piltenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Piltene
| platība           = 187,86
| iedzīvotāji       = 474<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 474 / 187.86 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Pilten
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Пильтенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Jauns Mēness"
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = New Moon
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs = Little, Brown (oriģinālvalodā)
Apgāds Zvaigzne(latviski)
|          izdota =
|       tulkotajs =
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp = (ASV cietie vāki)
(ASV mīkstie vāki)
(latviski)
|            pec  = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
|           pirms = [[Krēsla (grāmata)|Krēsla]]
}}
'''Jauns mēness''' ir otrā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kurā ir stāsts par septiņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata iznāca [[2006. gads|2006]]. gadā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vladimirs Petrovs''' ({{Val-ru|Владимир Михайлович Петров}}; dzimis {{dat|1907|2|15}}, miris {{dat|1991|6|14}}) bija [[Padomju Savienība]]s slepenā dienesta virsnieks, kurš ievērību guva 1954.gadā [[Austrālija]]s varas iestādēm pieprasot politisko patvērumu.

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences: '''Mezoni''' (no grieķu ''μέσος'' - vidējais) ir [[subatomāra daļiņa|subatomāras daļiņas]] — [[bozoni]], kas spēj piedalīties [[stiprā mijiedarbība|stiprajā mijiedarbībā]]. Tas nozīmē, ka tie ir [[hadroni]] ar veselu [[spins|spinu]]. Mezoni sastāv no [[kvarki|kvarka]] un [[antikvarki|antikvarka]], tādēļ tie nav "īstas" elementārdaļiņas. Arī [[tetrakvarki]] (pagaidām vēl hipotētiski) ir pieskaitāmi pie mezoniem. Visi mezoni ir nestabili.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences: '''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

sentences: '''Datorizēta sejas animēšana''' ir [[datorgrafika]]s nozare, kas ietver metodes un tehnoloģijas cilvēka sejas modeļu un attēlu radīšanai un animācijai. Modelis var būt gan cilvēks, gan dzīvnieks, gan cits iedomāts tēls. Tā bieži tiek pielietota citās zinātniskajās jomās un mākslas virzienos, sākot no [[psiholoģija]]s līdz pat tradicionālajai [[animācija]]i. Cilvēku sejas kustību nozīme gan verbālā, gan neverbālā komunikācijā un sasniegumi datorgrafikā ir izveidojuši diezgan lielu zinātnisko, tehnoloģisko un māksliniecisko interesi par sejas animācijām, izmantojot datorsistēmas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Mr. Jones''
| operators =
| attēls = Mr. Jones (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, biogrāfija
| režisors = [[Agņeška Holanda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Nortons]]
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mr. Jones''
| studija = * ''Film Produkcja''
* ''ORKA''
* ''Film.UA''
* ''Kinorob''
* ''Crab Apple Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''WestEnd Films''
* ''Kino Świat''
* ''MMD UA''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|2|10|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{UKR}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Velsiešu valoda|velsiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6828390/|title=Mr. Jones (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Mr. Jones''''' ({{Val|pl|Obywatel Jones}}, {{Val|uk|Ціна правди}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Polija]]s, [[Ukraina]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s biogrāfiska trillera filma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Nortons]], [[Vanesa Kirbija]] un [[Pīters Sārsgārds]].

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Frīdrihs Šulcs''' jeb '''Šulcs fon Ašerādens''' ({{val|de|Carl Friedrich Frhr. Schoultz von Ascheraden}}; 1720—1782) bija [[Aizkraukle]]s muižnieks, [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] landrāts (1759), [[Vidzemes bruņniecība]]s delegāts [[Krievijas Impērija]]s ķeizaru galmā (1761—1764). [[Zemnieku tiesa|Aizkraukles un Skrīveru zemnieku tiesas]] (''Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht'') izveidotājs (1764).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Melburna kalns
| Photo                = MountMelbourne.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| latd=74 |latm=21 |lats= |latNS=S
| longd=164 |longm=42 |longs= |longEW=E
| Augstums         = 2732
| Atrašanās vieta  = [[Viktorijas Zeme]]
| Kalnu grēda      = [[Transantarktīdas kalni]]
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = Stratovulkāns
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1750 ± 100
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}
'''Melburna kalns''' ({{val|en|Mount Melbourne}}) ir masīvs [[stratovulkāns]] [[Transantarktīdas kalni|Transantarktīdas kalnu]] grēdā [[Viktorijas Zeme|Viktorijas Zemē]]. Atklājis britu polārpētnieks [[Džeimss Ross]] 1841. gadā un nosaucis tā laika [[Lielbritānija]]s premjerministra [[Lords Melburns|Lorda Melburna]] vārdā.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=115:3:1658904372961135::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:9818%2CMelbourne%2C%20Mount Antarctica feature detail]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rogoviki
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline =
| image_caption =
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Silmalas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4696 |title=Informācija par objektu: Rogoviki |accessdate={{dat|2021|01|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 7
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 21
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 00
| longs = 14
| longEW = E
| elevation_m =
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code =
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Angnēta Feltskūga
|      Vārds_orig = ''Agnetha Fältskog''
|          Attēls = Agnetha Fältskog 2013-07-22 002.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Angnēta Feltskūga 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|04|5}}<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |title=Angnētas biogrāfija |access-date={{dat|2014|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141019094422/http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |archivedate={{dat|2014|10|19||bez}} }}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Jenšēpinga}}<ref name="bio"/>
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[eiropops]], [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[rokmūzika]], orķestrālais pops
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs|Dziedātāja]], [[komponists|komponiste]]
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ērģeles]]
|            Gadi = 1967—1988, 2004—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Polar Music, Cupol, CBS Records, [[Warner Bros. Records|Warner]], [[Universal Music Group]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Bjērns Ulveuss]], [[Gērijs Bārlovs]]
|           Mlapa = {{url|http://www.agnetha.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences:
[[Kategorija:Negadījumi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc miršanas cēloņa]]

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{vikisaites+}}
Pirmais [[rokfestivāls]] "Saldus saule" notika 1987. gadā, bet ideja par tā rīkošanu saldeniekiem radās vēl gadu agrāk.
1985. gada 3. oktobrī traģiski bojā gāja mūziķis, bijušais saldenieks [[Ēriks Ķiģelis]] — Latvijas [[Smagais roks|smagā roka]] aizsācējs, izcilākais sava laika [[ģitārists]], grupas "[[Līvi (grupa)|Līvi]]" dalībnieks, [[komponists]], kas rakstīja gan [[Rokbalāde|rokbalādes]], gan bērnu dziesmas. Talantīgs cilvēks, ar ko saldenieki lepojās. Tā laika divdesmitgadniekiem [[Saldus|Saldū]] ļoti gribējās saglabāt atmiņas par Ēriku Ķiģeli tieši viņa dzimtajā pilsētā.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Seulas Nacionālā universitāte
|native_name   = 서울대학교
|image_name    = Seoul national university emblem.svg
|latin_name        = ''Universitas Nationalis Seulensis''
|motto             = ''	Veritas lux mea''
|tagline           =
|established       = 1946
|vision            =
|type              = Nacionālā universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.46 | latNS  = N
| longd = 126.9525 | longEW = E
| academic_staff    = 2 130 (2019)
| administrative_staff  =
|students          = 27 784 (2019)
|postgrad          = 11 228 (2019)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Seoul national university logotype.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Saparmurats Nijazovs
| vārds_orģ           = ''Saparmyrat Nyýazow''
| attēls              = Saparmurat Niyazov in 2002.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Turkmenistāna]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1990|11|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|12|21|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = nav
| pēctecis            = [[Gurbanguli Berdimuhamedovs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1940|2|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Turkmēnijas PSR|Gipjaka}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2006|12|21|1940|2|19}}
| mir_vieta           = {{vieta|Turkmenistāna|Ašgabata}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Elektroinženieris
| alma_mater          = Ļeņingradas Politehniskais institūts
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Saparmurats Nijazovs''' ({{val|tk|Saparmyrat Ataýewiç Nyýazow}}, {{izrunā|θɑːpɑːrmɯːrɑːt niːjɑːðɒv}}, {{val|ru|Сапармурат Атаевич Ниязов}}) jeb '''Turkmenbaši''' ({{val|tk|Türkmenbaşy}} — "Visu turkmēņu tēvs"; dzimis {{dat|1940|2|19}}, miris {{dat|2006|12|21}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Turkmenistāna]]s valstsvīrs, Turkmenistānas pirmais prezidents (vēlāk arī prezidents uz mūžu) no {{dat|1990|11|2|ģ|bez}} līdz pat savai nāvei {{dat|2006|12|21|L|bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Valsts armijas infokaste|country=|name=Meksikas bruņotie spēki|native_name=Fuerzas Armadas del Ecuador|image=|caption=|image2=|caption2=|founded={{dat|1821}}|current_form=|disbanded=|branches=|headquarters=[[Kito]]|flying_hours=|commander-in-chief=|commander-in-chief_title=|minister=|minister_title=|commander=|commander_title=|age=no 18 gadiem|conscription=|manpower_data=|manpower_age=|available=|available_f=|fit=|fit_f=|reaching=|reaching_f=|active=~40 000 (2022)|ranked=|reserve=120 000 (2022)|deployed=|amount=|percent_GDP=2,72 %|domestic_suppliers=|foreign_suppliers=|imports=|exports=|history=|ranks=}}'''Ekvadoras bruņotie spēki''' ([[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Fuerzas Armadas del Ecuador'') ir [[Ekvadora|Ekvadoras Republikas]] bruņotie spēki, kuru uzdevums ir aizsargāt valsts brīvību, neatkarību un teritoriālo integritāti. To sastāvā galvenokārt ir sauszemes, jūras un gaisa spēki.

sentences:
, B — [[fosfatīdetanolamīns]], C — [[fosfatīdserīns]], D — fosfolipīdu uzbūves principiālais attēlojums, kur 1 — polārā (hidrofilā) galva; 2 — nepolārā (hidrofobā) aste]]
s principiālā shēma ūdens šķīdumā]]

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 53.46
| subdivision_name2 =
| population_total = 73619
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Hoorn''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| name = Horna
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Hoorn wapen HRvA.svg
| image_skyline = Hoorn Montage.png
| image =
| latNS = N
| latm = 39
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 4
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hoorn.nl/}}
| image_flag = Flag of Hoorn.svg
}}'''Horna''' ({{Val|nl|Hoorn}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2021. gadā Hornā dzīvoja 73 619 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas pie [[Markermērs|Markermēra]] ezera, 20 km uz austrumiem no [[Alkmāra]]s un 35 km uz ziemeļiem no [[Amsterdama]]s.

sentences:
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas cilvēki]]
[[Kategorija:Horvāti]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Horhe Luiss Borhess
|         vārds_orig = ''Jorge Luis Borges''
|             attēls = Jorge Luis Borges 1951, by Grete Stern.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|             m_gads = 1986
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Argentīna]]
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Luis Borges firma.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, kritiķis
| rakstīšanas valoda = [[spāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Izdomājumi" (''Ficciones'', 1944)<br />"Alefs" (''El Aleph'', 1949)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Meija Endželu
|         vārds_orig = ''Maya Angelou''
|             attēls = Maya Angelou visits YCP Feb 2013.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Endželu 2013. gadā
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 4
|           dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Sentluisa|2s=Misūri (štats)}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ziemeļkarolīna|Vinstona-Seilema}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība = [[afroamerikāņi|afroamerikāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = 3 vīri
|              bērni = viens dēls
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, esejiste, dzejniece, žurnāliste, kinorežisore, kinoproducente, dziesmu autore, dziedātāja, teātra aktrise, cilvēktiesību aktīviste
| rakstīšanas valoda = angļu valoda
|            periods = 1969—2014
|              žanri = [[autobiogrāfija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[I Know Why the Caged Bird Sings|Es zinu, kāpēc iesprostots putns dzied]]” (1969)|''[[On the Pulse of Morning]]''|''[[And Still I Rise]]''}}
|        ietekmējies = [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]], [[Edgars Alans Po|Edgara Alana Po]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Džeimss Veldons Džonsons|Džeimsa Veldona Džonsona]], [[Zora Nīela Herstona|Zoras Nīelas Herstonas]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|seriālu|radnieciskām attiecībām varas nostiprināšanai|nepotisms}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
|show_name           = "Radu būšana"
|image               =
|caption             =
|genre               = Komēdija
|writer              =
|director            =
|starring            = * [[Fjodors Dobronravovs]]
* [[Ludmila Artemjeva]]
* [[Tatjana Kravčenko]]
* [[Anatolijs Vasiļjevs]]
* [[Nikolajs Dobriņins]]
* [[Anna Košmala]]
* [[Inna Koroļova]]
* [[Daniils Belihs]]
|composer            =
|country             = {{UKR}}
|language            = [[krievu valoda|krievu]]
|num_seasons         = 7
|num_episodes        = 73
|list_episodes       =
|executive_producer  =
|producer            =
|runtime             = 50 minūtes
|channel             =
* [[Inter (TV kanāls)|Інтер]] (1.—5. sezona)
* [[1+1 (TV kanāls)|1+1]] (6.—7. sezona)
|first_aired         = {{dat|2008|12|28|n||bez}}
|last_aired          = {{dat|2021|12|30|n||bez}}
|network             =
|website             =
}}
'''"Radu būšana"''' ({{val|uk|Свати}}, {{val|ru|Сваты}}) ir [[Ukraina]]s komēdijseriāls, kuru veidojusi studija ''Kvartal 95''. No 2008. līdz 2013. gadam to pārraidīja televīzijas kanālā ''[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]'', vēlāk to demonstrēja kanālā ''[[1+1 (TV kanāls)|1+1]]''. [[Latvija|Latvijā]] to pārraidīja kanāli [[TV3 Latvija|TV3]] un [[3 Plus]]. Kopumā 7 sezonu laikā tika izveidotas 73 sērijas.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Galium verum|ģints=Galium|ģints_lv=Madaras|suga=Galium verum|suga_lv=Īstā madara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Galium verum Przytulia właściwa 2020-07-12 02.jpg|valsts=Plantae}}'''Īstā madara''' (''Galium verum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, [[Latvija|Latvijā]], sausās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Kāpa|kāpās]] un gar [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Eliso Virsaladze
|      Vārds_orig = ელისო ვირსალაძე
|          Attēls = Elisso Virsaladze 20171101 184452.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1942|08|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Tbilisi|td=Gruzija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[pianists|pianiste]]
|     Instrumenti = [[klavieres]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
.]]
'''Gotiskā lolita''' ir [[Japāna|Japānā]] popularizēts [[sieviete]]s tēls, kas pēdējo 10 gadu laikā ir plaši izplatījies pa visu pasauli.
Pamatpazīmes: „lelliskums”, nevainīgs, infantils izskats, [[Viktorijas laikmets|Viktorijas laikmeta]] stilizētas meiteņu drēbes (tāpat kā "[[Alise Brīnumzemē]]"): taisni mati uz pieres, tumšas bantes matos, korsete, garas getras, kurpes un svārki augstāki par celi. Polārākās krāsas ir — zili-melni-balts. Gotiskās lolitas izskatam ir tieša saikne ar Eiropas [[goti (subkultūra)|gotu subkultūru]], bet atšķiras no tās ar īpašu [[estētisms|estētismu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jautrīte Jukna
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija]]
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol.
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Valstu administratīvais iedalījums]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Omolona
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Krievijas Tālie Austrumi#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=62| sāk_plat_m=43| sāk_plat_s=09| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=157| sāk_gar_m=31| sāk_gar_s=09| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=42| iet_plat_s=29| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=158| iet_gar_m=41| iet_gar_s=50| iet_gar_EW=E
| garums            = 1114
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1200
| ietekas_augstums  = 1
| kritums           =
| caurtece          = 900
| gada_notece       = 28,405
| baseins           = 113 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = Otajkačanas grēda
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Oloja]], Kegaļi, Kedona
}}
'''Omolona''' ({{val|ru|Омолон}}, {{val|sah|Омолоон}}, {{val|ckt|Олёл}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sakhamemory.ru/liter/book/chukotika/48.pdf |title=Меновщиков Г. А. Местные названия на карте Чукотки. Краткий топонимический словарь |access-date={{dat|2021|03|23||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160804151331/http://www.sakhamemory.ru/liter/book/chukotika/48.pdf }}</ref> ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļaustrumos, [[Kolima (upe)|Kolimas]] labā krasta un tās garākā pieteka.<ref>{{PZT|531|Omolona}}</ref> Plūst pa [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabala]], [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomā apvidus]] un [[Sahas Republika]]s teritoriju. Nosaukums cēlies no [[jukagiru valoda]]s ''omol'' — ‘labs’ un ''on'' — ‘upe’.<ref>[https://yadi.sk/i/jOw3FvI13CnuRB Леонтьев В. В., Новикова К. А. Топонимический словарь Северо-Востока СССР]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 81
|lv = Astoņdesmit
}}
'''81''' ir [[kārtas skaitlis]], kurš atrodas starp [[80 (skaitlis)|80]] un [[82 (skaitlis)|82]]. Šis ir viens no trijiem [[Skaitlis|skaitļiem]] (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja abus tā [[Cipars|ciparus]] [[Saskaitīšana|saskaita]] un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to [[Reizināšana|sareizina]] ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais skaitlis (1458; 1729 vai 81); 8+1=9 ; 9 x 9=81

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Hidradenīts''' ir [[Sviedru dziedzeri|sviedru dziedzeru]] un apkārtējo audu [[iekaisums]]. Veicinošie faktori ir pastiprināta svīšana, [[Higiēna|higiēnas]] neievērošana, kā arī pārāk cieš apģērbs. Sākumā veidojas sīks, ciets, sāpīgs zemādas mezgliņš. Tas palielinās, un tā centrā veidojas [[pustula]] un [[āda]] virs tā kļūst zilgansarkana. Mezgls nekrotizējas un atveras, izdalās strutas un [[Nekroze|nekrotiskie]] audi. Pēc nekrotisko masu izdalīšanas veidojas čūla, kas ātri sadzīst, veidojot [[Rēta|rētu]]. Atsevišķi mezgliņi var saplūst lielos saaugumos. Var veidoties slikti dzīstošas fistulas un [[Abscess|abscesi]]. Hidradenīts bieži recidivē un var novest pat līdz [[Sepse|sepsei]]. Lieto siltuma procedūras, Višņevska ziedi, [[Antibiotika|antibiotikas]], smagākos gadījumos nepieciešama ķirurģiska ārstēšana.<ref>Anatolijs Bļugers. Populārā medicīnas enciklopēdija. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1984. </ref>

sentences:
ierašanās [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]]. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka to viņš izdarīja Pūpolsvētdienā, kad sākas Klusā nedēļa]]
'''Klusā nedēļa''' ({{val|la|Hebdomada Sancta}}) [[kristietība|kristietībā]] ir [[Lielais gavēnis|Lielā gavēņa]] pēdējā [[nedēļa]] un nedēļa tieši pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Klusā nedēļa sākas ar [[Pūpolsvētdiena|Pūpolsvētdienu]]. Tajā ietilpst arī [[Zaļā Ceturtdiena]], [[Lielā Piektdiena]] un [[Klusā Sestdiena]]. Tajā neietilpst [[Lieldienas|Pirmās Lieldienas]], kas ir svētdienā uzreiz aiz šīm dienām. [[Pareizticība|Pareizticībā]] Klusā nedēļa tradicionāli sākas vienu dienu agrāk kā citos kristietības novirzienos, tas ir, ar [[Lācara sestdiena|Lācara sestdienu]], kas ir tieši pirms Pūpolsvētdienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bei Juimins
|     vārds_orig = 貝聿銘
|         attēls = I.M. Pei.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bei Juimins 2006. gadā
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Ķīna|Guandžou}}
|         m_gads = 2019
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = Arhitekts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Bei Juimins''' ({{val|zh|貝聿銘}}, {{zh-p|Bèi Yùmíng}}; dzimis {{dat|1917|4|26}}, miris {{dat|2019|5|15}}), rietumos zināms arī kā '''I. M. Pejs''' (''Ieoh Ming Pei'', ''I. M. Pei''), bija ķīniešu izcelsmes amerikāņu [[arhitekts]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adžoīts, varbūtējs filosilikāts
|attēls=Ajoite-Quartz-tmu47f.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], neklasificēti silikāti
|ŠtruncaID=8/D.07-10
|ķīm_formula=(K,Na)3Cu20Al3Si29O76(OH)16·~8(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Zilganzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Plātnītes, slāņoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.550 nβ = 1.585 nγ = 1.641
|pleohroisms=no gaiši zilganzaļa līdz koši zilganzaļai
|blīvums=2,96
}}
'''Adžoīts''' (nosaukts atradnes vārdā - Adžo (ASV)) - rets [[minerāls]]. Atklāts [[1958]]. gadā. Sekundārs vara minerāls. Ļoti vāji radioaktīvs.

sentences:
, 1615)]]
'''Džizja''' ({{val|ar|جزْية}}, latviski — '[[mesli]]') ir vēsturisks [[nodoklis|nodokļu]] veids — galvasnauda, ko [[islāms|islāma]] valstīs nemusulmaņi ik gadu maksāja musulmaņu valdniekiem.<ref>[http://www.britannica.com/topic/jizya ''Jizya'' {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = LASK
| logo_links      = LASK logo.png
| logo_izm        = 130px
| pilns           = ''Linzer Athletik-Sport-Klub''
| iesauka         = ''Die Schwarz-Weißen''<br />(melnbaltie)
| pilsēta         = {{Vieta|Austrija|Linca}}
| līga            = [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīga]]
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 3. vieta
| dib             = 1908
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Waldstadion]]''
| ietilp          = 6009
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Austrija}} Zīgmunds Grūbers
| tren            = {{flaga|Austrija}} Tomass Zāgeders
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.lask.at/}}
| sadarbojas      =
|pattern_la1 =_lask1920h|pattern_b1=_lask1920h|pattern_ra1 =_lask1920h| pattern_sh1 = _lask1920h |leftarm1=FFDD00|body1=FFFFFF|rightarm1=FFDD00|shorts1=FFFFFF|socks1=FFFFFF| pattern_la2 =_lask1920a|pattern_b2=_lask1920a|pattern_ra2 =_lask1920a| leftarm2=000000|body2=FFFFFF|rightarm2=000000|shorts2=000000|socks2=000000
}}
'''''Linzer Athletik-Sport-Klub''''', parasti saukts par '''LASK''' vai '''Lincas LASK''', ir [[Austrija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Linca]]s. Klubs ir dibināts 1908. gadā, pašlaik spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]]. Mājas spēles komanda aizvada ''[[Waldstadion]]'' (sponsorēšanas nolūkos saukts par ''Raiffeisen Arena''), kas atrodas [[Pašinga|Pašingā]]. Stadiona ietilpība ir 6009 vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.lask.at/lask/raiffeisen-arena/ |title=Raiffeisen Arena |language=de |accessdate={{dat|2019|8|30||bez}} |website=lask.at |archive-date={{dat|2019|08|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190816150609/https://www.lask.at/lask/raiffeisen-arena/ }}</ref> Eiropas kausu spēles aizvada [[Lincas stadions|Lincas stadionā]].

sentences:
[[Matemātika|Matemātikā]] '''Ermita matrica''' ir tāda ''n'' ×''n'' [[komplekss skaitlis|kompleksa]] [[matrica]] ''A'', kurai izpildās sakarība
:<math> A^\dagger = A, \,</math>
kur ''A''† = {{overline|''A''}}T ir matricas ''A'' [[konjugēti transponētā matrica]] ([[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistītās matricas]] {{overline|''A''}} [[transponētā matrica]]).<ref>Skatīt Horn & Johnson, [http://books.google.com/books?id=PlYQN0ypTwEC&pg=PA169 169. lpp.]</ref> Ja matrica ''A'' ir Ermita, tad tās elementiem izpildās sakarība
:<math> a_{ij} = \overline{a_{ji}}, \,</math>
kur ''a''''ij'' matricas ''A'' elements, kas atrodas tās ''i''-tajā rindiņā un ''j''-tajā kolonnā, un {{overline|''a''}} apzīmē skaitļa ''a'' [[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistīto skaitli]].

sentences: '''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

sentences: '''Petersens''' (''Petersen'') ir izplatīts [[Ziemeļģermāņu valodas|Skandināvu]] [[tēvvārds|tēvvārda]] [[uzvārds]], kas nozīmē "Pētera dēls". Iespējamas dažādas izrunas. Petersens var būt:

sentences:
, kurā notika Livonijas landtāgu kopsēdes]]

'''Livonijas landtāgs''' ({{val|de|Livländischer Landtag}} - "Livonijas zemes sapulce") jeb '''Livonijas konvents''' ({{val-la|conventus publicus Livonicus}}) bija [[Livonijas konfederācija]]s pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās [[Valka|Valkā]] vai [[Valmiera|Valmierā]], jo tās atradās [[Livonijas konfederācija]]s centrā, reizumis arī [[Rīga|Rīgā]], [[Tērbata|Tērbatā]], [[Cēsis|Cēsīs]] un [[Vīlande|Vīlandē]]. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas [[ārpolitika]] un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences: '''Austrijas valsts līgums''' pilnā nosaukumā ''Valstiskā vienošanās par neatkarīgas un demokrātiskas [[Austrija]]s atjaunošanu, parakstīta [[Vīne|Vīnē]] 1955. gada 15. maijā''. Balstoties uz līgumu, līdz tā paša gada 25. oktobrim [[PSRS]], [[ASV]], [[Lielbritānija|Lielbritānijas]] un [[Francija|Francijas]] karaspēks atstāja Austriju.

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līdumnieku pagastā|Līdumnieki (nozīmju atdalīšana)|Līdumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Līdumnieki
| settlement_type         = Vidējciems
| image_skyline           = Aizpures kat bazn.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = [[Aizpūres katoļu baznīca]]
| pushpin_map             = Latvia
| pushpin_label_position  = left
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_type1       = Novads
| subdivision_type2       = Pagasts
| subdivision_name        = {{LAT}}
| subdivision_name1       = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2       = [[Līdumnieku pagasts]]
| established_title       = Pirmoreiz minēti
| established_date        = 1739
| established_title2      =
| established_date2       =
| area_total_km2          = 0,558
| area_land_km2           = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of        = 2008
| population_footnotes    = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65391&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total        = 106
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 59 | longs = 41 | longEW = E
| elevation_m             = 115
| website                 = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes               = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type        = Pasta nodaļa
| postal_code             = LV-5719 Kušneri
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļojums uz Dardžilingu
| attēls                   =  Darjeeling Limited Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Darjeeling Limited''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Romāns Kopola]]
* [[Lidija Dīna Pilčere]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* Romāns Kopola
* Vess Andersons
* [[Džeisons Švarcmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Džeisons Švarcmans
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Collage Cinemagraphique]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Cine Mosaic]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''Fox Searchlight Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2007|10|26|ASV|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626163239/https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darjeelinglimited.htm|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ceļojums uz Dardžilingu"''' ({{val|en|The Darjeeling Limited}}) ir 2007. gada komēdija-drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Na
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-20
|ķīm_formula=(Na2,K2,Ca,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences: '''Fans''' ({{val|en|fan}}), dažreiz saukts arī par '''līdzjutēju''', '''atbalstītāju''', '''entuziastu''' vai '''pielūdzēju''', ir persona, kas aizrautīgi nododas kaut kam, piemēram, [[mūzikas grupa]]i, sporta komandai vai aktierim.<ref name="Tezaurs">[http://www.tezaurs.lv Tezaurs].</ref> Pašā pamatā vārds „fans” ir radies no [[angļu valoda]]s vārda ''fanaticism'' un ir sastopams vismaz trīssimt gadu, tomēr plašāk tas tika izmantots vēlajos 90. gados, kad [[žurnālists|žurnālisti]] ieviesa terminu ''sporta entuziasti''.<ref name=Jenkins,2006>[http://www.amazon.com/Fans-Bloggers-Gamers-Consumers-Digital/dp/0814742858 Jenkins, H. (2006) Fans, Bloggers ang Gamers: Exploring participatory Culture. New York and London: New york University Press, pp. 12—117].</ref> Fanu darbība izpaužas visdažādākajos veidos un savu entuziasmu tie var izrādīt, ne tikai aizrautīgi sekojot savam favorītam, bet arī radot fanu mākslu — ievietojot video, veidojot [[mājas lapa]]s un piesaistot citus fanus, ar kuriem dalīties savās izjūtās.<ref name=Costello,2007>[http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract Costello, V., Moove, B., (2007) Cultural Outlaws : An Examination of Audience Activity and Online Television Fandom. Television & New Media, SAGE publication, pp 124-141] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121102055320/http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract |date={{dat|2012|11|02||bez}} }}.</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
|          name = Urdu {{ara|اُردوُ}}
|    nativename = <big>Lāškārrī {{ara|لشکری}}</big>
| pronunciation = [ˈʊrd̪uː]
|   familycolor = Indoeiropiešu
|        states = [[Pakistāna|Pakistānā]], [[Indija|Indijā]]
|      speakers = dzimtā valoda 65 miljoniem<ref name="Nationalencyklopedin"/>
valodu zin ap 100 miljoniem<ref name="britannica"/>
kopā ar [[hindi]], valodas pratēji ir ap 490 miljoniem
|          fam2 = [[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
|          fam3 = [[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
|          fam4 = [[Centrālās zonas valodas|Centrālās zonas]]
|          fam5 = [[Hindi valodas|Rietumhindi]]
|          fam6 = [[Hariboli]]
|        script = [[arābu alfabēts|arābu rakstība]] ([[urdu alfabēts]]),
[[dēvanāgarī]]
|        nation = {{PAK}},
{{IND}}
|        agency = Nacionālā valodas pārvalde (''Idara Farogh e Qaumi Zaban'', Pakistanā);
Nacionālā padome urdu valodas veicināšanai (''Qaumī kaunsala barā'ē-furōġ-ai-urdū-zabān'', Indijā)
|          iso1 = ur
|          iso2 = urd
|          iso3 = urd
|           map =  {{legend|#FFCC2E|Teritorijas, kur urdu ir oficiālā valoda vai viena no oficiālajām valodām}}
{{legend|#FDF72F|Citas teritorijas, kur hindi ir oficiālā valoda}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss
|          vārds_orig = ''Friedrich Ewald von Fircks''
|              attēls = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1733
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1802
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]], [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] landrāts
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Dati''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''data'') ir kodētas ziņas, kas raksturo reāla objekta stāvokli neatkarīgi no datu saņēmēja iepriekšējām zināšanām par šo objektu. Ja no datu saņēmēja viedokļa dati satur jaunus faktus, tad datus var uzskatīt par [[informācija|informāciju]].

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|Rīgas apkaimi|Brasa}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Brasa
| tips                = ceļa postenis
| attēls              = File:Brasas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Brasas stacijas ēka Skultes virzienā 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
[[dzelzceļa līnija Čiekurkalns—Rīga Krasta|Čiekurkalns—Rīga Krasta]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Kara hospitālis, Brasla
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Laktas iela 5, Rīga, LV-1013
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 39.0 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  8 | longs = 47.6 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (2 km)
[[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (1 km)
[[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (2 km)
[[Ganību parks]] (1 km)
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai = 6
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=117|ipa=627|ipa-image=Xsampa-n'.png|unicode=U+0273|xsampa=n`|kirshenbaum=n.|sound=retroflex nasal.ogg}}
'''Retroflekss nazāls līdzskanis''' ir daļā [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]] lietots [[līdzskanis]]. Saukts arī kā '''retroflekss apikopostalveolārs nazāls slēdzenis'''. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols ir {{Unicode|ɳ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>n`</tt>. Tāpat kā pārējiem [[retroflekss līdzskanis|retrofleksajiem līdzskaņiem]], IPA simbols veidots attiecīgā [[alveolārs līdzskanis|arveolārā līdzskaņa]] simbolam pievienojot apakšējo pa labi vērsto "asti". Simbolu {{Unicode|ɳ}} nedrīkst sajaukt ar {{Unicode|ɲ}}, kas apzīmē [[Palatāls nazāls līdzskanis|palatālu nazālu līdzskani]] vai {{Unicode|ŋ}}, kas apzīmē [[Velārs nazāls līdzskanis|velāru nazālu līdzskani]]. Dažos fontos (piemēram, ''[[Linux Libertine]]'') retrofleksam nazālam simbolam tiek lietots {{Unicode|ɲ}} simbols spoguļattēlā, kas ir nepareizs simbola veidojums.

sentences:
mačs [[Umanaka]]s pilsētā, [[Grenlande|Grenlandē]].]]
'''[[Futbols]]''' ir samērā plaši izplatīts sporta veids '''[[Grenlande|Grenlandē]]''', kur aptuveni 10% no kopējiem 57 000 salas iedzīvotājiem spēlē futbolu vai ir citādā veidā saistīti ar to ikdienā, kas tādējādi to padara par populārāko nacionālo sporta veidu salas teritorijā.<ref name="TheGurdian">{{cite web|url= https://www.theguardian.com/football/these-football-times/2014/oct/22/unlikely-success-story-football-greenland|title= The unlikely success story of football on the massive island of Greenland|work=thegurdian.com|publisher=The Gurdian|first=Tomos|last=Knox|date=22 October 2014|accessdate=24 June 2018}}</ref><ref name="cnn">{{Tīmekļa atsauce|url= https://edition.cnn.com/2017/08/18/football/greenland-the-worlds-shortest-football-season/index.html|title= Greenland: The football season where you can glimpse whales and icebergs|work=cnn.com|publisher=CNN|first=Chris|last=Scott|date=18 August 2017|accessdate=24 June 2018}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ambruāzs Tomā
|          vārds_orig = ''Ambroise Thomas''
|              attēls = Wilhelm Benque - Photograph of Ambroise Thomas.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Meca]], [[Francijas Pirmā impērija]]
({{FRA}})
|              m_gads = 1896
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Parīze]], [[Trešā Francijas republika]]
({{FRA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[opera]], [[balets]]
|            mācījies = [[Žans Fransuā Lesērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]]
|           skolnieki = [[Žils Masnē]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Veits''' var būt:
* [[Dzintars Veits]] (1944―2015) ― latviešu aktieris un pasniedzējs;
* [[Guntis Veits]] (1954) ― latviešu mūziķis;
* [[Ivars Veits]] (1936) ― latviešu izcelsmes Vācijas inženieris;
* [[Viljams Veits]] (''William Wayte''; 1829―1898) ― britu šahists;
* [[Ziedonis Veits]] ― latviešu aktieris.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|182,3 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1991|11|15}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[Cappa Films]]''
* ''[[Tribeca Productions]]''
| operators = [[Fredijs Frānsiss]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = * [[Bernards Hermans]]
* [[Elmers Bērnstīns]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Džesika Lenga]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
* [[Džo Dons Beikers]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Gregorijs Peks]]
| scenārijs = [[Veslijs Striks]]
| producents = [[Barbara De Fina]]
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Cape fear 91.jpg
| imdb =
}}
'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Niks Nolte]], [[Džesika Lenga]], [[Džuljeta Lūisa]], [[Džo Dons Beikers]], [[Roberts Mičums]] un [[Gregorijs Peks]]. Šī bija pēdējā pilnmetrāžas filma, kurā piedalījās Gregorijs Peks. Filma ir balstīta uz 1957. gada [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] romāna ''[[The Executioners]]'' motīviem. "Baiļu rags" ir [[jauns ekranizējums|rimeiks]] 1962. gada [[Baiļu rags (1962. gada filma)|tāda paša nosaukuma]] filmai, kurā galvenās lomas atveidoja Peks un Mičums.

sentences: '''Tūkstošgades Attīstības Mērķi''' ir mērķi, ko 191 ANO dalībvalsts apņēmās sasniegt līdz 2015. gadam

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 89
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ac
|             atommasa = [227]
|   valences elektroni = [Rn]6d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 10070
|  kušanas temperatūra = 1323 K (1050 °C)
| viršanas temperatūra = 3471 K (3198 °C)
}}

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences: '''25. decembris''' ir gada 359. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (360. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 6 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = MH Booted.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | apakšklase=Neognathae
 | apakšklase_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Aquilinae
| apakšdzimta_lv=Ērgļu apakšdzimta
| ģints=Hieraaetus
| ģints_lv= Vanagērgļi
| suga = Hieraaetus pennatus
| suga_lv = Pundurērglis
|binomial = Hieraaetus pennatus <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1788)</small>
|   kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Asterales|suga_lv=Purva krustaine|suga=S. congestus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Senecio congestus|Purva krustaine}}|attēls=Senecio congestus (7833340162).jpg|autors=R.Br.|binomial=Senecio congestus|sinonīmi=- Senecio tubicaulis
- Senecio palustris
- Tephroseris palustris
|kategorijas = jā}}
'''Purva krustaine''' (''Senecio congestus'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Krustaines|krustaiņu]] ģintī. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]]. Sastopama arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
[[Kategorija:Āfrikas valodas]]
[[Kategorija:Malāvija]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Būt par Džonu Malkoviču
| attēls                   = Being John Malkovich poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Being John Malkovich''
| žanrs                    = komēdija, drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Spaiks Džonzs]]
| producents               =
* [[Maikls Staips]]
* [[Sendijs Sterns]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Vinsents Lendijs]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Orsons Bīns]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Propaganda Films]]''
* ''[[Single Cell Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|9|2|Venēcijas filmu festivāls|1999|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999|title=Being John Malkovich|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2020|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200309013611/https://bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beingjohnmalkovich.htm|title=Being John Malkovich (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1}} miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Būt par Džonu Malkoviču"''' ({{val|en|Being John Malkovich}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Spaiks Džonzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Kemerone Diasa]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Orsons Bīns]], [[Mērija Keja Pleisa]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Cena''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[prece]]s, [[pakalpojums|pakalpojuma]] vai [[aktīvs|aktīva]] [[vērtība]]s izteiksme [[nauda]]s vienībā. Cena izsaka vērtības attiecību starp dažādām precēm vai pakalpojumiem.<ref>Friedman Milton, Price Theory, (New York), {{ISBN|978-0-202-06074-3}} {{en ikona}}</ref>
== Raksturojums ==
Ja nebūtu naudas kā maksāšanas līdzekļa, tad pastāvētu maiņas tirdzniecība, jeb barters, kā tas arī bijis pirmatnējās [[sabiedrība]]s ar zemu ekonomikas attīstības pakāpi. Piemēram, no vērtības viedokļa var pieņemt, ka viens uzvalks ir trīs apavu pāru vērts, jeb 1 uzvalks = 3 apavu pāri. Attīstoties saimniecībai, [[produkts|produktu]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] klāsts kļuva arvien plašāks, līdz ar to paplašinājās arī [[tirdzniecība]] un radās nepieciešamība salīdzināt daudz dažādu preču un pakalpojumu vērtības. Tas bija iespējams tikai ieviešot vispārēju, vienotu vērtību [[ekvivalents|ekvivalentu]]. Par šādu ekvivalentu kļuva nauda, izsakot dažādu preču un pakalpojumu vērtību ar cenu palīdzību. Piemēram, ja pieņem, ka viena apavu pāra vērtība, jeb cena, ja tā ir izteikta naudas izteiksmē, ir 50 lati, tad viena uzvalka vērtība (cena) būs 50x3=150 latu.

sentences:
]]
'''Eitanāzija''' (''euthanasia'' - no sengr. ''ευ'', ''eu'' - "labs" + ''θάνατος'', ''tānatos'' - "[[nāve]]" - burt. "viegla nāve") ir medicīnā ārsta paša veikta vai viņa uzraudzībā veikta darbība vai bezdarbība ar nodomu izraisīt nāvi, nolūkā izbeigt visas ciešanas neārstējami slimam un ne ar kādiem līdzekļiem nenovēršamām, neciešamām sāpēm pakļautam cilvēkam, pamatojoties uz pacienta brīvprātīgu izvēli. To iedala:
* '''pasīvā eitanāzija''' - ārstniecības metožu ierobežošana vai pārtraukšana, t.i. [[ārsts]] ļauj pacientam nomirt (gadījumos, kad nekāda medicīniska iejaukšanās nevar pacientu atgriezt dzīvē: cilvēks ir [[koma|komā]], vai [[smadzenes]] ir mirušas un [[dzīvība]] tiek mākslīgi uzturēta tikai fizioloģiskā līmenī);
* '''aktīvā eitanāzija''' jeb ''medicīniski asistētā pašnāvība'' - nāvējošas medikamentu devas izsniegšana pēc nedziedināma un neatvieglojamas mokas jūtoša pacienta brīvprātīga pieprasījuma vai viņa tuvinieka lūguma (ja pacients nav pie [[apziņa]]s un nav cerību, ka to atgūs).

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences: '''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

sentences: '''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

sentences: '''Veckalsnavas'''  (arī '''Kalsnavas''') '''luterāņu baznīca''' bija baznīca [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Kalsnavas pagasts|Kalsnavas pagastā]], kas šobrīd atrodas drupu stāvoklī. Baznīca atrodas netālu no [[Autoceļš P37|autoceļa P37 (Pļaviņas-Madona)]] un Kalsnavas ezera.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ēriks Emanuēls Šmits
|         vārds_orig = ''Éric-Emmanuel Schmitt''
|             attēls = Eric-Emmanuel Schmitt 20100330 Salon du livre de Paris 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Ēriks Emanuēls Šmits grāmatu salonā Parīzē 2010. gada 30. martā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1960
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = ''[[Sainte-Foy-lès-Lyon]]'', [[Rona (departaments)|Rona]], [[Francija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Beļģija]]
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, scenārists
| rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|            periods = no 1991. gada
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Pilāta evaņģēlijs]]",
"[[Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi]]",
"[[Oskars un rozā dāma]]",
"[[Kad es biju mākslas darbs]]"
|        ietekmējies = [[Semjuels Bekets]], [[Žans Anuī]], [[Pauls Klodē]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]'', 1985;
[[Ph.D.]], 1987.
|        apbalvojumi = [[Francijas Akadēmija]]s Lielā teātra balva (2001)
[[Gonkūra prēmija]] (2010)
|           piezīmes =
|        kategorijas = né
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Grenada''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Grenāda
|           karoga_nosaukums = Grenādas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Grenada.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Grenādas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Grenada.svg
|              kartes_attēls = Grenada in its region.svg
|                valsts_moto = ''Ever Conscious of God We Aspire, Build and Advance as One People''
|               valsts_himna = ''[[Hail Grenada]]''
|               royal_anthem = ''[[God Save the Queen]]''
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|                    demonym =
|            etniskās_grupas =
|              galvaspilsēta = [[Sentdžordžesa]]
|latd=12 |latm=03 |latNS=N |longd=61 |longm=45 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Parlamentārā demokrātija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Monarhs|Karalis]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ģenerālgubernators]]
|              valsts_galva2 = [[Cécile La Grenade]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Premjerministrs]]
|              valsts_galva3 = [[Keith Mitchell]]
|                legislature = [[Parlaments]]
|                upper_house = [[Senāts]]
|              platība_rangs = 203.
|                platība_km2 = 344
|             procenti_ūdens = 1,6
|         iedzīvotāju_skaits = 109 590
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 185.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 318,58
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 45.
|                    IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,457 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2010/01/weodata/weorept.aspx?sy=2007&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=328&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=57&pr.y=7 |title=Grenāda|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2010-04-21}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2016
|         IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 13 599
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,750
|                  HDI_rangs = 79.
|                   HDI_gads = 2014
|             HDI_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Austrumkarību dolārs]]
|               valūtas_kods = XCD
|         country_code       =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = −4
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = −4
|                  drives_on = left
|                     domēns = [[.gd]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +1-473
|                   piezīmes = a 2002.
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Arnolds Maidels
| image = Arnolds Maidels.jpg
| imagesize = 180px
| caption =
| birthname =''Arnold Konstantin Hermann von Maydell''
| birthdate = {{dat|1884|07|15}}
| location = Kaveras muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{EST}})
| deathdate =  {{dat|1946|04|26}}
| deathplace = [[Berlīne]], PSRS okupācijas zona (tagad {{GER}})
| nationality = vācbaltietis
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]]
| movement =
| famous works =
| patrons =
| awards =
}}
 ēka (1926).]]
'''Arnolds Kontantīns Hermanis fon Maidels''' (''Arnold Konstantin Hermann von Maydell'', 1883—1946) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[arhitekts]]. [[Madona]]s pilsētas būvplāna izveidotājs.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Marians Ādams Rejevskis'''
''Marian Adam Rejewski''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Marians Rejevskis, iespējams, ap 1932. gadu, kad tika atšifrēta vāciešu šifrēšanas mašīna "Enigma"
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | '''Personīgā informācija'''
|-
| '''Dzimis''' || {{dat|1905|8|16}}
[[Bromberga|Brombergā]], [[Vācijas impērija|Vācijas impērijā]]
(tagad Bidgošča, [[Polija|Polijā]])
|-
| '''Miris''' || {{dat|1980|2|13}} (74 gadi)
[[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | '''Vispārīga informācija'''
|-
| '''Profesijas''' || [[matemātiķis]], [[kriptogrāfs]]
|-
| '''Ievērojams
kā''' || šifrēšanas mašīnas [[Enigma (šifrēšanas mašīna)|"Enigma"]] koda atšifrētājs
|}
{{infokaste+}}
'''Marians Ādams Rejevskis''' ({{val-pl|Marian Adam Rejewski}}, dzimis {{dat|1905|8|16}}, miris {{dat|1980|2|13}}) bija poļu [[matemātiķis]] un [[kriptogrāfs]], kas [[1932]]. gadā atšifrēja "[[Enigma (šifrēšanas mašīna)|Enigmas]]" kodu. Tā bija [[vācieši|vācu]] nozīmīgākā šifrēšanas mašīna. Rejevska un viņa kolēģu panākumi ļāva [[briti]]em nolasīt "Enigmu" [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, un zem koda "Ultra" veikt militāro [[spiegošana|spiegošanu]], rezultātā palīdzot sakaut [[Trešais reihs|Trešo reihu]].

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences: {{Commonscat|Fencers from Cuba|Paukotāji no Kubas}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Salaspils
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Photomontage
|photo1a = Salaspils_1._vidusskolas_4._korpuss.jpg{{!}}
|photo2a = Salaspils_Dievmātes_-_Rožukroņa_Karalienes_Romas_katoļu_baznīca.jpg{{!}}
|photo2b = Daudzdzīvokļu_mājas_Salaspilī_-_ogre11_-_Panoramio.jpg{{!}}
|photo3a = Kircholm_pomnik.jpg{{!}}
|photo3b = Salaspils_stacija.jpg
|color = white
|color_border = white
|position = center
|spacing = 2
|size = 266
|foot_montage =
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_shield = Salaspils COA.svg
| shield_link = Salaspils ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 51
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 20
| longs = 59
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = {{flagicon image|Flag_of_Salaspils_Municipality.jpg}} [[Salaspils novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1993. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kirchholm}}
| area_total_km2 = 12
| population_footnotes =
| population_total = 17 794
| population_as_of = 2023
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2121, LV-2169
| area_code =
| website = {{URL|www.salaspils.lv}}
| footnotes =
| image_flag =
| flag_link = Salaspils karogs
| population =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā āda
| operators =
| attēls = Mysterious skin.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gregs Araki]]
| producents = Gregs Araki
| scenārijs = Gregs Araki
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Džefs Likons]]
* [[Bills Seidžs]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
* [[Elizabete Šū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mysterious Skin''
| studija = * ''Fortissimo Films''
* ''Antidote Films''
* ''Desperate Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Tartan Films''
* ''TLA Releasing''
* ''1More Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2005|5|6|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Mysterious-Skin#tab=summary|title=Mysterious Skin (2005) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā āda"''' ({{Val|en|Mysterious Skin}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Nīderlande]]s drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Gregs Araki]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Breidijs Korbets]], [[Mišela Trahtenberga]], [[Džefs Likons]], [[Bills Seidžs]], [[Mērija Linna Raiskeba]] un [[Elizabete Šū]]. Filma ir balstīta uz [[Skots Heims|Skota Heima]] 1995. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|augiem|Kosas (nozīmju atdalīšana)|Kosas}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Skrzyp_olbrzymi_Equisetum_telmateia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Equisetum telmateia|Lielā kosa}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Equisetophyta
| nodalījums_lv =Kosveidīgie
| klase =Equisetopsida
| klase_lv =Kosu klase
| klase_r =Kosas
| rinda =Equisetales
| rinda_lv =Kosu kārta
| rinda_r =Kosas
| dzimta =Equisetaceae
| dzimta_lv =Kosu dzimta
| dzimta_r =Kosas
| ģints =Equisetum
| ģints_lv =Kosas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis heteraster branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammolepis heteraster'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis heteraster
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis heteraster <small>Gross, 1930</small>
}}
'''''Psammolepis heteraster''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Valters Gross]] 1930. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragments, kas tika atrasts [[Gauja]]s lejtecē (precīzāka vieta nav norādīta) [[gaujas svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis heteraster'' (''heteros'' atšķirīgs; ''asteron'' — zvaigzne) nozīmē "dažādzvaigžņu [[Psammolepji|psammolepis]]" (pēc [[Ādas zobi|ādas zobu]] dažādajiem izmēriem un formas). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītā [[Latvija|Latvijā]] pie Gaujas un [[Igaunija|Igaunijā]] pie [[Piuza]]s (Jeksi ciems, [[Veru apriņķis]]). Vēl kaut ko līdzīgu ''Ps. heteraster'' [[Dmitrijs Obručevs]] noteica [[Timāns|Timānā]] Kinovas horizonta apakšējā daļā ([[augšdevons]]).<ref>Стратиграфия СССР. Том 6. Девонская система. Книга 1, Марковский Б.П., Наливкин Д.В., Ржонсницкая М.А. Издание: Недра, Москва, 1973 г. 156. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dziga Vertovs
|          vārds_orig = Дзига Вертов
|              attēls = David Kaufman (Dziga Vertov) 1913.jpg
|          att_izmērs = 220 px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Bjalistoka]], [[Krievijas Impērija]]
({{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1954
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = kinorežisors, scenāriju autors, kinoteorētiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Termodinamika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''therme'' — siltums, ''dynamis'' — spēks<ref name=":1" />) ir [[fizika]]s nozare, kas nodarbojas ar dažādu [[enerģija]]s formu un enerģijas pārneses formu attiecībām. Termodinamikā pēta [[iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]], [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], [[darbs (fizika)|darbu]], [[entropija|entropiju]], un tā ir cieši saistīta ar [[statistiskā mehānika|statistisko mehāniku]].

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|svētu zilbi un mantru hinduismā un budismā|OM|Om}}
 rakstībā]]
'''''Om''''' ({{val|sa|ॐ}}, {{izrunā|oːm}}) jeb '''''Aum''''' ([[vēdas|vēdiskā]] izruna: {{IPA|[ɐwm]}}) ir svēta [[zilbe]] un garīgs simbols vairākās [[Indija]]s reliģijās. Tā ir [[mantra]] un ar to sākas visas lūgšanas [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Hinduismā tas ir viens no nozīmīgākajiem garīgajiem simboliem, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi. Zilbi izmanto [[vēdas|vēdu]], [[upanišadas|upanišadu]] un citu svēto rakstu nodaļu sākumos un beigās. Upanišadas izskaidro ''Om'' kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{pareizrakstība}}
{{novecojis}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = ''Minecraft''
|bilde =
|apraksts = ''Minecraft'' logotips
|developer = ''[[Mojang Studios]]''
|publisher =  {{Unbulleted list
|[[Mojang Studios]]
|[[Xbox Game Studios]]
|[[Sony Computer Entertainment]]
}}
|distributor = {{Unbulleted list
|[[Mojang Studios]]
|[[Xbox Game Studios]]
}}
|designer = {{Unbulleted list
|[[Markuss Pēšons]]
|[[Jenss Bergersteins]]
}}
|series =
|engine = {{Unbulleted list
|[[Java]](Java Edition)
|[[C++]](Bedrock Edition)
}}
|version = 	{{Unbulleted list
|Java Edition: 1.20.4 (2023. gada 7. decembris)
|Bedrock Edition: 1.20.62 (2024. gada 15. februāris)
}}
|release = {{Unbulleted list
|Pirmā relize - 2009. gada 17. maijā
|Oficiālais relize - 2011. gada 18. novembrī
}}
|genre = ''[[Sandbox]]'', ''[[Izdzīvošanas spēle|Izdzīvošana]]''
|modes = {{Unbulleted list
|[[Vienspēlētājs režīms]]
|[[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
|ratings =
|platforms = [[Microsoft Windows]], [[Linux]], [[Mac OS]], [[Android]], [[iOS]], [[Xbox 360]], [[Xbox One]], [[Raspberry Pi]], [[PlayStation 3]], [[PlayStation 4]], [[PlayStation Vita]], [[Fire OS]], [[Nintendo Switch]], [[tvOS]], [[Wii U]], [[Windows Phone]], [[New Nintendo 3DS]]
|media =
|requirements =
|input = [[tastatūra]], [[pele]], skārienievade ([[Android]], [[iOS]], [[Windows Phone]] un [[Windows 10]]) vai [[kontrolleris]] (spēļu pierīces)
|site = {{URL|http://www.minecraft.net}}
|composer= [[C418]]
}}'''''Minecraft''''' ir [[būvniecība]]s [[videospēle]], kuru izveidojis [[Markuss Pēšons]] (''Markus Persson'') un tā dibinātā kompānija ''[[Mojang Studios]]'', kas bāzēta [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Spēle paredz spēlētājiem izveidot un sagraut dažāda veida kubus [[3D|trīsdimensiju]] vidē. Spēlētājs pieņem [[tēls|tēlu]], kas var sagraut vai uzlikt, nolikt kubus, kas veido fantastiskas struktūras un mākslas darbus dažādos daudzspēlētāju serveros vairākos spēļu režīmos "izdzīvošanas", "radošais", "nežēlīgais" un "piedzīvojumu" (''survival, creative, hardcore, adventure'').

sentences:
.]]
 — šim dārgakmenim raksturīgs pleohroisms.]]
{{atsauces+}}
'''Pleohroisms''' ir optiska vielas īpašība — krāsainā [[kristāls|kristālā]] notiek divkārša [[gaisma]]s [[laušanas koeficients|laušana]] un gaismas [[stars]] tiek sadalīts divos staros, kuri ir [[polarizācija|polarizēti]] 90° grādu leņķī viens pret otru. Tā kā sadalītie gaismas stari kristālā iet nedaudz atšķirīgu ceļu nedaudz atšķirīgos ātrumos, katram no tiem notiek nedaudz atšķirīga selektīvā [[absorbcija]]. Tajā brīdī, kad šie stari atstāj kristālu, tiem jau ir atšķirīgas [[krāsa]]s, kā rezultātā rodas iespaids, ka kristāls, to pagriežot dažādos virzienos, maina krāsu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skūpsti mani nāvējoši
| operators =
| attēls = Kiss Me Deadly (1955) standard one-sheet.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[film noir]]
| režisors = [[Roberts Oldričs]]
| producents = Roberts Oldričs
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ralfs Mīkers]]
* [[Alberts Dekers]]
* [[Pols Stjuarts]]
* [[Huano Ernandess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Me Deadly''
| studija = ''Parklane Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|5|18}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skūpsti mani nāvējoši"''' ({{Val|en|Kiss Me Deadly}}) ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un producents ir [[Roberts Oldričs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ralfs Mīkers]], [[Alberts Dekers]], [[Pols Stjuarts]], [[Huano Ernandess]] un [[Gabija Rodžersa]]. Savas pirmās kinolomas filmā atveido arī [[Maksīne Kūpere]] un [[Klorisa Līčmena]]. Filma balstīta uz [[Mikijs Spileins|Mikija Spileina]] tāda paša nosaukuma 1952. gada kriminālromānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ābele
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ābele.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1896
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bauņu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Adelaida]], {{AUS}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, biologs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi =  [[Lāčplēša Kara ordenis]] III šķira (1921)
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Ābele''' (1896—1961) bija [[latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] virsnieks, [[Lāčplēša Kara ordenis|Lāčplēša Kara ordeņa]] kavalieris, vēlāk biologs un rakstnieks. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Baltijas Universitāte]]s profesors. Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem. Pirmais latviešu augu anatoms, citologs un augu embriologs.<ref>[http://skolai.daba.lv/liis/biologi_lv/abele.shtml skolai.daba.lv]</ref> Nodarbojies arī ar rakstniecību un dramaturģiju. Vairāku [[Stāsts|stāstu]], [[Dramaturģija|lugu]] un [[dzeja]]s krājumu autors.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Āgenskalna priedes
|attels             = [[File:RigaAgenskalnaIela.jpg|250px]]
|paraksts           = Skats gar Āgenskalna ielu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = [[Rīga]] <!-- vienmēr paliek -->
|vest_nos           =
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]] <!-- priekšpilsēta vai rajons -->
|apaksrajoni        = <!-- ja pilsētas daļa iedalās sīkāk -->
|platiba            = 56,000 м²
|iedzivotaju_skaits =
|augstums           =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1046
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Latvijas Esperanto asociācija''' ({{val|eo|Latvia Esperanto Asocio}}) ir {{Dat|1988|12|11}} dibināta [[esperanto]] pratēju biedrība, kopš 1989. gada tā ir [[Starptautiskā Esperanto asociācija|Starptautiskās Esperanto asociācijas]] biedre. Asociācija apvieno aptuveni 100 valodas pratēju no visas [[Latvija|Latvijas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.esperanto.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=12&Itemid=5&lang=eo|title=Latvia Esperanto-Asocio (LatEA)|last=|first=|publisher=esperanto.lv|website=Latvia Esperanto Asocio|access-date={{Dat|2019|5|30}}|date={{Dat|2010|10|25}}|language=eo|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170623183356/http://esperanto.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=12&Itemid=5&lang=eo|archivedate={{dat|2017|06|23||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kaljostro
|     vārds_orig = ''Alessandro Cagliostro''
|         attēls = Alessandro Cagliostro.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Palermo]], [[Neapoles karaliste]]
 (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1795
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = San Leo cietoksnis, [[Pāvesta valsts]]
 (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorenca Serafina Feličiani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kaljostro''', arī '''Kaļostro'''<ref>Jānis Bankavs. Grāfs Kaļostro. Rīga:	Karma, 1936.</ref> ({{val-it|Alessandro Cagliostro}}, īstajā vārdā — Džuzepe Balzamo, [[1743]]-[[1795]]). Sicīliešu avantūrists, mistiķis, dziednieks un pareģis. Jelgavā nodibinājis tā sauktās brīvmūrnieku ēģiptiešu rituāla adopcijas ložas vīriešiem un sievietēm un kļuva par Jelgavas adopcijas ložu lielmeistaru.

sentences:
'''Blakusleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], ja to viena mala ir kopīga, bet divas pārējās malas ir savstarpēji pretēji [[Stars|stari]]. Blakusleņķu summa ir 180°.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Blakusleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Blakusleņķis ir divi leņķi, ja to viena mala ir kopīga '''(''OB'')''', bet divas pārējās malas '''''OA''''' un '''''OC''''' ir savstarpēji pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''AOB''''' un ∢'''''BOC''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''AOB''''' + ∢'''''BOC''''' = 180°.
|}

sentences: {{Commons category|Skeleton racers from South Korea|Dienvidkorejas skeletonisti}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Simelue
|attēls              = Approaching storm at Lasikin Beach.jpg
|attēla paraksts     = Negaiss Simelues liedagā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Simeulue''
''Pulo Simeuluë''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 2 |latm= 38 |lats= |latNS= N
|longd= 96 |longm= 05 |longs= |longEW=E
|platība             = 1754
|garums              = 100
|platums             = 27
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 567
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Rietumsumatra]]
|iedzīvotāji         = 93 762 (2021)
|blīvums             = 51,0
|pamatiedzīvotāji    = [[simaluri]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sinabana]]
|piezīme =
}}
'''Simelue''' ({{val|id|Pulau Simeulue}}, {{val|ace|Pulo Simeuluë}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Ačeha]]s reģionā, kur veido atsevišķu apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Sinabana]] (28 927 iedzīvotāji) salas dienvidaustrumos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[simaluri]], kas radniecīgi tālāk dienvidos esošās [[Niasa]]s salas iedzīvotājiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Bodlērs
|     vārds_orig = Charles Pierre Baudelaire
|         attēls = Charles Baudelaire.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Šarls Bodlērs ([[Nadars|Nadara]] foto)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{flaga|Francija}}, [[Parīze]], [[Francija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{flaga|Francija}} [[Parīze]], [[Francija]]
|   dzīves_vieta = Francija, [[Beļģija]]
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Baudelaire signatur.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], [[kritika|kritiķis]], [[proza|prozaiķis]]
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[simbolisms]], [[modernisms]], [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi = "[[Ļaunuma puķes (dzejoļu krājums)|Ļaunuma puķes]]" (1857)<br />"[[Mākslīgās debesis]]" (1860)
|    ietekmējies = [[Edgars Alans Po]]
|     ietekmējis = [[Pols Osters]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Binārais kods''' ir kods, kuru veido simboli 0 un 1. Bināro kodu parasti izmanto [[Informācija|informācijas]] pierakstam un uzglabāšanai [[Datora atmiņa|datora atmiņā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=bin%C4%81rais%20kods&id=2068694&&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. binārais kods|website=www.letonika.lv|access-date=2020-12-18}}</ref>.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aulejas pagasts
| karte             = Aulejas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aulejas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aulejas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Auleja
| platība           = 74,51
| iedzīvotāji       = 637<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 637 / 74.51 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{Commonscat|Ski jumpers from Canada|Kanādas tramplīnlēcēji}}

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Berliners''' var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Zviedru sportistes — [[Šarlote Kalla]] un [[Anna Hāga]]
| tauta = Zviedri
''svenskar''
| skaits = ap 13 miljoniem
| vieta = {{Zviedrija}}
{{Somija}}
{{Spānija}}
{{ASV}} u.c.
| valoda = [[zviedru valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[norvēģi]]
| flag =
| flag_caption = Zviedriji pasaulē
}}

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
{{cita nozīme|Somijas uzņēmumu|Latvijas upi|Pīsla}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Pisla Oy''
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1976. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vītasāri]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = celtniecības un interjera dizaina produkti, ēdienu gatavošanas piederumi, pirts un vannas istabas piederumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Salix Group]]'' (''[[Volati]]''), {{SWE}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://pislagroup.com/ pislagroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Pisla Oy''''' ir [[Somija]]s metāla produktu uzņēmums. Tā galvenais birojs, projektēšanas un izstrādes centrs, kā arī ražošanas un loģistikas centrs atrodas [[Vītasāri]]. Uzņēmums ir dibināts 1976. gadā. ''Pisla Oy'' īpašnieks ir Zviedrijas uzņēmums ''[[Salix Group]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Mustela_putorius_furo.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|           pasuga = Mustela putorius furo
|        pasuga_lv = Mājas sesks
|         binomial = Mustela putorius furo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirmatnējās bailes
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|102,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0117381/?ref_=bo_rl_ti|title=Primal Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|3}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = ''[[Rysher Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''Primal Fear''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Elfrī Vudvarda]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Edvards Nortons]]
| scenārijs = * [[Stīvs Šagans]]
* [[Ana Bidermane]]
| producents = * [[Gērijs Lukhesi]]
* [[Hauards Kohs]]
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Primal Fear (1996 film) poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Pirmatnējās bailes"''' ({{Val|en|Primal Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[trilleris]], kura režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Lora Linnija]], [[Džons Mahonijs]], [[Elfrī Vudvarda]], [[Frānsisa Makdormanda]] un [[Edvards Nortons]]. Šī ir Edvarda Nortona kino debija.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Literatūras vēsture| atteels=}}
Ar jēdzienu '''literatūras vēsture''' apzīmē gan [[literatūra]]s vēsturisko attīstības procesu, gan arī [[literatūrzinātne]]s nozari, kas pēta šo procesu. Kā zinātne literatūras vēsture var pētīt literatūras procesu no, piemēram,  nacionālā ([[latviešu literatūras vēsture]], [[angļu literatūras vēsture]] u.tml.), hronoloģiskā ([[antīkā literatūra]], [[viduslaiku literatūra]] u.tml.), žanru un formu ([[romāns|romāna vēsture]], [[sonets|soneta vēsture]] u.tml.) aspekta.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Demenes pagasts
| karte             = Demenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Demenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Demenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Demenes pagasts Flag.png
| karoga_nosaukums  = Demenes pagasta karogs
| centrs            = Demene
| platība           = 181,3
| iedzīvotāji       = 1774<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1774 / 181.3 round 1}}
| izveidots         = 1885
| mājaslapa         = www.demene.lv
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Martinika
 | native_name             = ''Martinique''
 | settlement_type         = [[Francijas aizjūras departamenti|Francijas aizjūras departaments]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Martinique.svg
 | image_shield            =Coat_of_arms_of_Martinique.svg
 | capital                 = [[Fordefransa]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Martinique in France.svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 1128
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 394173
 | population_as_of        = 2010
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                =
 | utc_offset              = -4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 =
 | blank_name              = [[Interneta domēns]]
 | blank_info              = [[.mq]]
 | footnotes               =
}}
'''Martinika''' ({{val-fr|Martinique}}) ir [[Francija]]s aizjūras reģions un arī [[Francijas aizjūras departamenti|aizjūras departaments]]. Šī Antiļu arhipelāga sala atrodas [[Karību jūra|Karību jūrā]], aptuveni 450 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Dienvidamerika]]s krastiem, bet 700 kilometrus uz dienvidaustrumiem no [[Dominikāna]]s.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Olīvija Vailda
 | vārds_orig              = ''Olivia Wilde''
 | attēls                  = Olivia Wilde at SXSW Booksmart Red Carpet (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olīvija Vailda 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1984|3|10}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinorežisore
 | darbības gadi           = 2003—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Olīvija Vailda''' ({{val|en|Olivia Wilde}}; dzimusi '''Olīvija Džeina Kokbērna''' (''Olivia Jane Cockburn'') {{dat|1984|3|10}}) ir amerikāņu aktrise un kinorežisore.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Politiskās partijas infokaste
| name = Kreisie
| native_name = Lewica
| logo = Lewica 01.svg
| colorcode = {{party color|The Left (Poland)}}
| founded = 2019. gada 19. jūlijs
| ideology = [[Sociāldemokrātija]], [[Demokrātiskais sociālisms]]
| position = centriski-kreisā
| website = {{URL|https://klub-lewica.org.pl/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Vīrs, vārdā Ūve''
| attēls = A Man Called Ove.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''En man som heter Ove''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Hanness Holms]]
| producents = * [[Annika Belandere]]
* [[Fredriks Vikstrēms Nikastro]]
| scenārija autors = Hanness Holms
| galvenajās lomās = * [[Rolfs Lasgārds]]
* [[Filips Bergs]]
* [[Īda Engvola]]
* [[Bahara Parsa]]
| mūzika = [[Gaute Storāss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Tre Vänner]]''
| izplatītājs = ''[[Nordisk Film]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|12|25|Zviedrija|}}
| ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film|title=A Man Called Ove|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2019|archive-date={{dat|2019|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190930175536/https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film}}</ref>
| valsts = {{SWE}}
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|title=A Man Called Ove|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=September 30, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190521134142/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|archivedate={{dat|2019|05|21||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Ūve"''' ({{val|sv|En man som heter Ove}}) ir 2015. gada [[Zviedrija]]s drāma, kas balstīta uz Fredrika Bakmana tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hanness Holms]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Rolfs Lasgārds]], [[Filips Bergs]], [[Īda Engvola]] un [[Bahara Parsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|25||bez}} Zviedrijā.

sentences: '''Kausveida mukocīts''' ir sekretējoša cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna, kuras galvenā funkcija ir [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] — [[mucīns|mucīnu]] — sekrēcija. Mucīni ir galvenais [[gļotas|gļotu]] komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, [[elpvads|elpvadā]], [[bronhi|bronhos]], [[Zarnas|zarnās]]. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu [[karcinoīds]].<ref>Holt, N; Grønbæk, H (2013). "Goblet cell carcinoids of the appendix.". ''The Scientific World Journal''. doi:10.1155/2013/543696. PMC 3556879. {{PMID|23365545}}.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|kinematogrāfijas darbu|filma|filma}}
s ielās]]
'''Kinofilma''' jeb vienkārši '''filma''' ir [[kinematogrāfija]]s darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: [[mākslas filma|mākslas filmās]] jeb spēlfilmās, [[dokumentālā filma|dokumentālajās filmās]], [[populārzinātniskā filma|populārzinātniskajās filmās]]; pēc ilguma: [[pilnmetrāžas filma|pilnmetrāžas filmās]] un [[īsfilma|īsfilmās]]. Filmas tiek uzņemtas ar [[kinokamera|kinokamerām]], bet izrādītas [[kinoteātris|kinoteātros]]. Pēc tam filmas var tikt izplatītas [[DVD]] ierakstos vai [[videokasete|videokasetēs]], rādītas [[televīzija|televīzijā]]. Kino pirmsākumos filmas bija bez [[skaņa]]s ([[mēmais kino]]), kā arī melnbaltas ([[melnbaltais kino]]), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

sentences:
'''Alūzija''' ir [[Literatūra|literatūrā]] ([[Proza|prozā]], [[Dzeja|dzejā]]), [[Kino|kinematogrāfijā]] vai citā [[Māksla|mākslas]] veidā izmantots stilistisks paņēmiens — netieša atsauce (mājiens, norāde) uz kādu vispārzināmu [[Kultūra|kultūras]] faktu, vēsturisku notikumu, personu, pazīstamu tekstu (piemēram, [[Bībele|Bībeles]]), literāru darbu, atsauces avotu neizskaidrojot.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |url    = http://www.valoda.lv/downloadDoc_678/mid_725
 |title    = Aktuāli literatūras teorijas jautājumi
 |author    = Valentīns Lukaševičs, Silvija Mickeviča, Inga Sokolova
 |date    = 2007
 |access-date    = {{dat|2015|11|08||bez}}
 |archive-date    = {{dat|2016|11|30||bez}}
 |archive-url    = https://web.archive.org/web/20161130190053/http://www.valoda.lv/downloadDoc_678/mid_725
 }}</ref> Var būt tekstuālas un vizuālas alūzijas.

Alūziju izpratnei ir nepieciešamas [[zināšanas]] par problēmu, kurai alūzija ir veltīta. Alūzija ir iedarbīga tikai tad, ja jēdziens, uz kuru tiek norādīts, ir [[Sabiedrība|sabiedrībā]] nostiprinājies kā zināms un saprotams.

sentences: '''Literatūras kritika''' jeb '''literatūrkritika''' ir praktiska humanitāra disciplīna, kas pēta, analizē, interpretē, arī vērtē [[literatūra|literatūru]], īpaši pievēršoties aktuālajai literatūrai un aktuālajiem literatūras procesiem. Var sacīt, ka literatūras kritika pēta literatūru sinhronā aspektā, diahrono aspektu atstājot [[literatūras vēsture]]i. Latvijas tradīcijā literatūras kritika tiek uzskatīta par vienu no [[literatūrzinātne]]s apakšnozarēm. Literatūras kritika ir ļoti cieši saistīta ar [[literatūras teorija|literatūras teoriju]] ([[angļu valoda|angļvalodīgajā]] tradīcijā tās dažkārt pat netiek šķirtas).

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica prostrata<small> L.</small>|attēls=Veronica prostrata subsp. scheereri (habitus).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica prostrata|suga_lv=Skrajā veronika|kategorijas=nē}}'''Skrajā veronika''' (''Veronica prostrata'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kā arī [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu augu sugu — nelielas grupas ir sastopamas sausās ceļmalās, [[Atmata|atmatās]] un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-prostrata-l/|title=skrajā veronika - Veronica prostrata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-27}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc studijas]]
[[Kategorija:Animācijas filmas]]
[[Kategorija:Pixar]]

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Dominika|Dominiku]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
).]]
'''Ģeomorfoloģija''' ({{val-grc|γῆ}}, ''gẽ'' — ‘Zeme’; {{gree|μορφή}}, ''morfé'' — ‘forma’) ir [[zinātne]], kurā tiek pētītas Zemes virsmas [[reljefa forma]]s un procesi, kas tās radījuši. [[Ģeomorfologi]] cenšas saprast, kā veidojas [[ainava]]s, izprast dažādu reljefa formu struktūru, veidošanās vēsturi un dinamiku, kā arī prognozēt to izmaiņas, veicot dažādus fizikālus [[eksperiments|eksperimentus]] un [[skaitliskā modelēšana|skaitlisko modelēšanu]]. Ģeomorfoloģija ir cieši saistīta ar [[ģeogrāfija|fizisko ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeodēzija|ģeodēziju]], [[topogrāfija|topogrāfiju]] un [[arheoloģija|arheoloģiju]].

sentences:
]]
'''Logs''' ir telpu norobežojošs atvērums [[siena|sienā]] (loga aile), [[jumts|jumtā]], kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai [[gaisma]]i un [[skaņa]]i, kā arī [[gaiss|gaisam]], ja logs ir atverams. Parasti tas ir [[stikls|stiklots]], bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.

sentences:
{{coord|display=title|56|58|57|N|24|08|21|E|type:landmark_scale:300000}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca
| org/group           =
| image               = Traumpunkts uzņemšana.JPG
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas traumpunkts un uzņemšanas nodaļa
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Duntes iela 22|3s=Duntes iela (Rīga)}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1946
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{URL|www.tos.lv}}
| other_links         =
}}
'''Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca''' ir ārstniecības iestāde, kas atrodas [[Duntes iela (Rīga)|Duntes ielā 22]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Pašreizējā slimnīcas vadītāja ir Anita Vaivode.<ref name="delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/nomaina-traumatologijas-slimnicas-vaditaju.d?id=43406521|title=Nomaina Traumatoloģijas slimnīcas vadītāju|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|5|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name            = Melnās upes aizas nacionālais parks
| alt_name        = Parc national des gorges de Rivière Noire
| iucn_category   = II
| photo           = Black River Gorges Plateau Remousse Viewpoint.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo2          =
| photo2_caption  =
| map             =
| map_caption     =
| map_relief      = jā
| map_size        =
| latd  = |  latm = |  lats = |  latNS =
| longd = | longm = | longs = | longEW =
| type            =
| prot_category   =
| location        = Maurīcija
| nearest_city    =
| area            = {{mērv|ha=6574}}
| established     = {{dat|1994|6|15|N|bez}}
| visitation_num  =
| visitation_year =
| governing_body  =
| website         =
| footnotes       =
| embedded        =
}}
'''Melnās upes aizas nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kas izveidots kalnainā vidē [[Maurīcija]]s dienvidrietumos. Jau 1977. gadā daļā no vēlākā parka teritorijas tika radīts Makabeja/Bel Ombres [[biosfēras rezervāts]].<ref>[http://www.unesco.org/mabdb/br/brdir/directory/biores.asp?mode=all&code=MAR+01 UNESCO — MAB Biosphere Reserves Directory, Macchabee/Bel Ombre]</ref> Nacionālo parku atklāja 1994. gada 15. jūnijā. Tā platība ir 6574 [[hektārs|ha]], un parks aptver 3,5% no Maurīcijas teritorijas. 2006. gadā parku iekļāva [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref name=unesco>[http://whc.unesco.org/en/tentativelists/5038/ UNESCO World Heritage Convention, Black River Gorges National Park]</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{apšaubīts}}
'''Fiskālā politika''' [[ekonomika]]s teorijā ir valdības pamatnostādņu un lēmumu komplekss, kas nosaka to, kā tiek veikti valsts finanšu tēriņi un to, kā tie tiek segti. Fiskālā politika ir [[nodoklis|nodokļu]] un budžeta politika, ar kuras palīdzību tiek iegūta lielākā daļa no valsts budžeta.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences: '''Subkontinents''' ir liela daļa no [[kontinents|kontinenta]]. Nepastāv universāla vienošanās par šī termina lietošanu, taču parasti subkontinentu no pārējā kontinenta nošķir, piemēram, [[kalnu grēda]] vai [[tektoniskā plātne|tektonisko plātņu]] robeža. Subkontinentus izdala arī pēc nozīmīgām kultūras atšķirībām. Visbiežāk teminu "subkontinents" lieto attiecībā uz [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentu]], kas šai nozīmei lieliski atbilst gan no ģeoloģijas, gan arī no kultūras viedokļa.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sekstants
| abbreviation = Sex
| name_latin = Sextans
| RA = 10
| dec = 0
| areatotal = 314
| arearank = 47. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Sex''
| starmagnitude = 4,49
| neareststarname = ''LHS 292''
| stardistance = 14,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences: '''109 Piscium b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[109 Piscium]], kura atrodas 32,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Zivis (zvaigznājs)|Zivju zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,941 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,365 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,0984. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet tā kā planēta atrodas šīs zonas vēsajā daļā, tad tas nozīmē ļoti specīgu siltumnīcefektu uz šīs planētas iespējamajiem Zemei līdzīgiem pavadoņiem.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Romans Šebrle
 |          attēls = 20090819 Roman Serble-2.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1974|11|26}}
 |         dz_viet = [[Lanškrouna]], {{TCH}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CZE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 186 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 88 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = TJ Dukla Praha
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 7 (1997, 1999, 2001, 2003, 2005, 2007, 2009)
 |            pc-t = 6 (1999, 2001, 2003, 2004, 2006, 2008)
 |            rc-a = 3 (1998, 2002, 2006)
 |            rc-t = 5 (1998, 2000, 2002, 2005, 2007)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 9026 punkti (2001)
 |           PR1_d = Desmitcīņa
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots = {{dat|2010|5|17}}
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Romans Šebrle''' ({{val|cs|Roman Šebrle}}; dzimis {{dat|1974|11|26}} [[Lanškrouna|Lanškrounā]], [[Čehoslovākija|Čehoslovākijā]]) ir čehu [[vieglatlēts]], [[desmitcīņa|desmitcīņnieks]]. R. Šebrlem iepriekš piederēja Pasaules rekords desmitcīņā, 2001. gadā viņš kļuva par pirmo sportistu, kam izdevies pārsniegt 9000 punktu robežu. Viņa uzstādītais rezultāts bija 9026 punkti. Iepriekšējais rekords piederēja citam čehu sportistam [[Tomāšs Dvoržāks|Tomāšam Dvoržākam]], kas divus gadus iepriekš sasniedza 8994 punktu robežu.

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Kārlis Gailītis
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Kārlis_Gailītis.jpg
| image_size       = 150px
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              =
| elected          = {{dat|1989|4|12}}
| term             = 1989-1992
| quashed          =
| predecessor      = [[Ēriks Mesters]]
| successor        = [[Jānis Vanags (arhibīskaps)|Jānis Vanags]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       =
| ordained_by      =
| consecration     =
| consecrated_by   =
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1936|03|03}}
| birth_place      = {{LAT}}
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|1992|11|22|1936|03|03}}
| death_place      = [[Sabile]], {{LAT}}
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       =
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamīns
|attēls=
|att_paraksts = Dzeltenzaļš adamīns limonītā
|klase=Arsenāts, no ūdens brīvi fosfāti ar svešiem anjoniem, adamīta grupa
|ŠtruncaID=7/B.06-30
|ķīm_formula=Zn2<nowiki>[</nowiki>OH<nowiki>|</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[rombiskā singonija|Rombiskā]]
|krāsa=Gaiši dzeltena, medus dzeltena, brūni dzeltena, laima krāsā, bāli zaļa, reti — bezkrāsas, sārts, violets
|svītra=Balta
|habituss=Prizmatiski kristāli, nereti oktaedri, adatveida kristāli
|skaldnība=Izteikta, laba vienā plaknē un slikta — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla līdz dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,708—1,722 nβ = 1,742—1,744 nγ = 1,763—1,773
|pleohroisms=
|blīvums=4,435
}}
'''Adamīns''' jeb '''Adamīts''' (franču mineraloga [[Žilbērs Žozefs Adams|Žilbēra Žozefa Adama]] vārdā, kurš ieguva pirmos šī minerāla paraugus) ir samērā rets [[minerāls]] — [[cinks|cinka]] [[arsenāts|arsenāta]] [[hidroksīds]]. Adamīnu atrod cinka [[rūda|rūdu]] atradnēs, tas ir šo rūdu [[dēdēšana]]s vai [[oksidēšanās]] produkts. Minerāls aprakstīts 1866. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|pilsētu|Tegu}}
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Octodon Degus fr.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Rodentia
|    kārta_lv = Grauzēji
|      dzimta = Octodontidae
|   dzimta_lv = Degu dzimta
|       ģints = Octodon
|    ģints_lv = Degu ģints
|        suga = Octodon degus
|     suga_lv = Degu
|    binomial = Octodon degus <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Komunistiskā [[Terors (politika)|terora]] upuru piemiņas vieta Torņakalnā
|native_name   =
|image         = Akmens tēli, Torņakalns.JPG
|caption       = Pieci akmens tēli
|map_image     = Rīga
|map_text      =
|latd  = 56|latm  = 55|lats  = 55.38|latNS  = N
|longd = 24|longm = 5|longs = 21.07|longEW = E
|location      = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  = 1941. gada jūnijā deportētajiem Latvijas iedzīvotājiem
|extra         =
}}
'''Komunistiskā terora upuru piemiņas vieta Torņakalnā''' atrodas pie [[Torņakalns (stacija)|Torņakalna dzelzceļa stacijas]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]].<ref name="lat">{{LAT e|2|442}}</ref> Piemiņas vieta veltīta [[1941. gada jūnija deportācijas Latvijā|1941. gada jūnijā deportētajiem]] Latvijas iedzīvotājiem.

sentences:
[[Kategorija:Baltijas jūras salas]]
[[Kategorija:Igaunijas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Hījumā apriņķis]]
[[Kategorija:Lēnes apriņķis]]
[[Kategorija:Sāres apriņķis]]

sentences:
'''Tēvs''' ir [[vīrietis]], kas audzina [[bērns|bērnu]] vai vairākus bērnus. Tēvs kopā ar [[māte|māti]] ir [[vecāki]]. Vīrietis, kas nav bērniem bioloģiskais tēvs, dažreiz tiek saukts par [[patēvs|patēvu]] vai [[audžutēvs|audžutēvu]]. Mīļākā formā tēvi tiek saukti par '''tētiem''', '''tētukiem''' vai par '''tētiņiem'''. Daudzās valstīs tiek svinēta [[Tēvu diena]], kas parasti ir trešajā [[jūnijs|jūnija]] svētdienā. [[Latvija|Latvijā]] to atzīmē otrajā [[septembris|septembra]] svētdienā <ref>http://likumi.lv/doc.php?id=72608 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160703210209/http://likumi.lv/doc.php?id=72608 |date={{dat|2016|07|03||bez}} }} Likumi.lv  LR LIKUMS Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām</ref>.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kaltenes luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kaltenes baznica.JPG
| image_size            =
| caption               = Kaltenes luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label             = Kaltenes luterāņu baznīca
| label_position        = bottom
| latd                  = 57.4535108
| longd                 = 22.8919626
| location              = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Rojas pagasts|Kaltene}}
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1848. gads / 1921. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gunārs Rode
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =2008
|           m_mēnesis =3
|             m_diena =9
|             m_vieta =[[Priekule]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Vladimira]], [[Stokholma]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|             tautība = [[latvietis]]
|        nodarbošanās = [[PBLA]] līdzstrādnieks
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = Ieva Strauberga
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Ogg''' ir [[Atvērtais pirmkods|brīvā un atvērtā pirmkoda]] [[failu konteinera]] formāts, kā izstrādātājs ir Xiph.Org Foundation.<ref>[https://xiph.org/ Xiph.org] ir [[bezpeļņas organizācija]], kas nodarbojas ar interneta multimediju aizsardzību no privāto interešu kontroles.</ref> Ogg formātu neierobežo programmatūras [[Patents|patenti]], un tas tika veidots, lai spētu nodrošināt manipulācijas ar augstas kvalitātes digitālajiem multimediju [[Datne|failiem]] un efektīvu to [[Straumēšana|straumēšanu]].

sentences: '''Faraons''' ({{val|cop|ⲡⲣ̅ⲣⲟ}}, ''prro'') ir vispārpieņemts apzīmējums [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] valdniekiem sākot ar [[Ēģiptes pirmā dinastija|pirmo dinastiju]], kas sāka valdīt ap 3150. gadu p.m.ē. un beidza valdīt līdz ar Ēģiptes iekļaušanu [[Romas impērija]]s sastāvā 30. gadā p.m.ē.<ref>Clayton, Peter A. Chronicle of the Pharaohs the Reign-by-reign Record of the Rulers and Dynasties of Ancient Egypt. London: Thames & Hudson, 2012. Print.</ref> Faktiski šo terminu sāka izmantot tikai sākot ar 1200. gadu p.m.ē., kad valdīja [[Merneptahs]]. Pirms tam Ēģiptes valdnieki tika saukti par horu, nesu beti vai nebti.<ref>{{grāmatas atsauce|last=Wilkinson|first=Toby A. H.|url=https://books.google.com/books?id=lGGFAgAAQBAJ&dq=In+the+early+dynasties,+ancient+Egyptian+kings+used+to+have+up+to+three+titles:+the+Horus,+the+Sedge+and+Bee&pg=PA171|title=Early Dynastic Egypt|date=2002|publisher=Routledge|isbn=978-1-134-66420-7|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vostok
| oriģ. nosaukums = Восток
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss = 8K72K
| attēls = Russia-Moscow-VDNH-Rocket R-7-1.jpg
| attēla izmērs = 200
| attēla paraksts = ''Vostok'' raķetes makets Krievijas izstāžu centrā Maskavā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime =[[R-7 (raķešu saime)|R-7]]
| raķešu grupa = Vostok
| valsts = [[Padomju Savienība|PSRS]]
| izgatavotājs =
| augstums = 38,36 m
| diametrs = 2,95 m (centr. bloks)
| masa = 287 000 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 200 km orbītā — 4730 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = Tjuratama ([[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]])
| startu skaits = 13
| veiksmīgie = 11
| avārijas = 2
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1960|12|22|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1961|3|9|sk}}
| pēdējais = {{dat|1964|7|10|sk}}
}}
'''Vostok''' jeb '''8K72K''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] kosmiskā [[nesējraķete]], ar kuru tika veikti pirmie cilvēku lidojumi kosmosā. Tā tika izveidota, modificējot raķeti [[Vostok 8K72]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Amerikā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0087843/?ref_=bo_rl_ti|title=Once Upon a Time in America (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{ITA}}
| ilgums = * 251 minūtes (pagarinātā versija)
* 229 minūtes (Eiropas versija)
* 139 minūtes (ASV versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|1984|6|1|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Titanus]]''
| studija = * ''[[The Ladd Company]]''
* ''[[PSO International]]''
* ''[[Regency Enterprises|Embassy International Pictures]]''
* ''[[Rafran Cinematografica]]''
| operators = [[Tonino Delli Kolli]]
| oriģinālnos = ''Once Upon a Time in America''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Elizabete Makgovena]]
* [[Džo Peši]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Trīts Viljamss]]
| scenārijs = * [[Leonardo Benvenuti]]
* [[Pjēro De Bernardi]]
* [[Enriko Medioli]]
* [[Franko Arkalli]]
* [[Franko Ferrini]]
* Serdžo Leone
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Serdžo Leone]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Once Upon A Time In America1.jpg
| imdb =
}}'''"Reiz Amerikā"''' ({{Val|en|Once Upon a Time in America}}, {{Val|it|C'era una volta in America}}) ir 1984. gada filma, kuras režisors ir [[itālis]] [[Serdžo Leone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džeimss Vudss]], [[Elizabete Makgovena]], [[Džo Peši]], [[Bērts Jangs]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Trīts Viljamss]]. Filma ir balstīta uz [[Harijs Grejs|Harija Greja]] 1952. gada romāna ''The Hoods''.

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences: {{commonscat|Pidgins and creoles|Pidžinvalodas un kreoliskās valodas}}

sentences: Jo lielāku [[enerģija|enerģiju]] izstaro [[zvaigzne]], jo tās [[masa]] un izmēri ir lielāki. Visumā lielākajām zvaigznēm [[rādiuss]] var būt pat tūkstošiem reižu lielāks nekā [[Saule]]i. Lielākās [[Visums|Visuma]] zvaigznes sauc par [[Milzu zvaigzne|milzu]] un [[pārmilzu zvaigzne|pārmilzu zvaigznēm]] un tās visumā ik sekundi izstaro miljoniem reižu vairāk enerģijas nekā Saule.

sentences:
[[Kategorija:Mākslas virzieni]]
[[Kategorija:Modernisms]]
[[Kategorija:Sirreālisms]]

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca}}
'''Eritropoēze''' ir [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu]] veidošanās process, kas ir attīstība no eritropoētiskās cilmes šūnām līdz nobriedušām sarkanajām asins šūnām. To stimulē samazināts O₂ cirkulācijā, ko nosaka [[nieres]], kas pēc tam izdala [[Hormoni|hormonu]] [[Eritropoetīns|eritropoetīnu]].

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57084526}}
'''2019. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 14. aprīlī. Tā bija 117. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 16. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Afganistāna]]
[[Kategorija:Afganistāna]]

sentences: '''U kvarks''' jeb augšējais (''up'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], pats vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. U kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli u kvarks tika atklāts 1967. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskās klubu futbola sacensības]]
[[Kategorija:UEFA]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fujitsu''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1935. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = [[datortehnika]], [[programmatūra]], IT pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.fujitsu.com fujitsu.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences: '''Brahmaņi''', arī '''bramini''', ({{val|hi|ब्राह्मण}}, ''brāhmaṇa'') [[hinduisms|hinduismā]] ir [[varna (hinduisms)|varna]], pie kuras pieder [[priesteris|priesteri]], mūsdienās arī [[skolotājs|skolotāji]] un [[zinātnieks|zinātnieki]]. Teorētiski tā ir augstākā no visām varnām. Brahmaņi tradicionāli ir atbildīgi par visiem rituāliem, kas notiek tempļos. Viņi ir starpnieki starp dievībām un ticīgajiem. Brahmaņi ir no 2 līdz 5% no visiem [[Indija]]s iedzīvotājiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences: '''Ēstgriba''' jeb '''apetīte''' ({{val|la|appetitus}} — 'vēlme, tieksme') ir vēlme pēc [[ēdiens|ēdiena]], ko izjūt kā vieglu [[izsalkums|izsalkumu]]. Apetīte ir visām augstākajām dzīvības formām, un tā kalpo kā pietiekamas enerģijas uzņemšanas regulators, lai uzturētu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Organismam ilgstoši nesaņemot barību, tā pāriet [[bads|bada]] sajūtā. Izteikts ēstgribas trūkums tiek saukts par [[anoreksija|anoreksiju]], bet slimīgi pastiprināts — par [[bulīmija|bulīmiju]].

sentences:
{{Karš}}
'''Pozīciju karš''' ir [[karš|kara]] veids, kurā abas karojošas puses uzbrūk viena otrai no [[ierakumi]]em. Pozīciju karš parādījās pēc ieroču [[revolūcija]]s, kad, izejot atklātā [[kaujas lauks|kaujas laukā]], bija lielāki zaudējumi. Izteikts pozīciju karš bija [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] (1861—1865) un [[Krievu-japāņu karš|Krievu-japāņu kara]] (1904—1905) laikā, un tas sasniedza savu kulmināciju [[Rietumu fronte (Pirmais pasaules karš)|Rietumu frontes]] asinsizliešanā [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā.

sentences: '''Krava''' ir [[Fizikāls ķermenis|objekts]], ko kāds vai ar kaut kā palīdzību [[pārvietojums|pārvieto]] [[telpa|telpā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Ģeoloģija''' (no {{val|el|γη (gê)}} — ‘zeme’ un ''λόγος (logos)'' — ‘runa’, burtiski — ‘runa par zemi’) ir zinātne par [[Zeme]]s uzbūvi un tās attīstības vēsturi. Ģeoloģija galvenokārt pēta Zemi veidojošo [[cietviela|cietvielu]], tās uzbūvi, struktūru, fiziskās īpašības, vēsturi un procesus, kas veido Zemi. Ģeoloģija ir viena no [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēm]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Mazmeldri|autors=|binomial=Trichophorum|att_nosaukums=[[Alpu mazmeldrs]] (<i>Trichophorum alpinum</i>)|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Trichophorum alpinum Kiiminki, Finland 16.06.2013.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Trichophorum|sinonīmi=}}'''Mazmeldri''' ({{val-la|Trichophorum}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Eirāzija|Eirāzijas]] cirkumboreālajos apgabalos, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kā arī [[Andi|Andu]] un tropiskajos [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijas]] kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=133521|title=Trichophorum in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-04}}</ref>

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Usmas pagasts
| karte             = Usmas pagasts LocMap.png
| karte2            = Usmas pagasts.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Usmas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Usmas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Usmas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ventspils novads
| centrs            = Usma
| platība           = 219,5
| iedzīvotāji       = 538<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 538 / 219.5 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Usmaiten
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Усмайтенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Āfrika
|image               =
Āfrika iekrāsota zaļā krāsā
|area                = 30 221 532 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|population          = 1 032 532 974<ref name="iedzīvotāji">{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.reitingi.lv/lv/news/pasaule/33090.htm | title= Āfrikas iedzīvotāju skaits sasniedzis vienu miljardu | publisher= Latvijas reitingi | accessdate= 2010-05-06 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110614205022/http://www.reitingi.lv/lv/news/pasaule/33090.htm | archivedate= 2011-06-14 }}</ref> (2011. gadā)
|density             = 30,51 cilv./km²
|demonym             =
|countries           = 54
|list_countries      =
|dependencies        = 7
|unrecognized        =
|languages           = vairāk nekā 1000 vietējo [[afrikāņu valodas]], [[arābu valoda|arābu]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[portugāļu valoda|portugāļu]], [[afrikandu valoda|afrikandu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un citas valodas
|time                = no UTC -1 ([[Kaboverde|Kaboverdē]])
līdz UTC +4 ([[Maurīcija|Maurīcijā]])
|internet            =
|cities              = [[Kaira]]
[[Lagosa]]
[[Kinšasa]]
[[Nairobi]]
[[Johannesburga]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences: '''Alerģija''' ir organisma reakcija uz organismā vai vidē esošām specifiskām vielām — [[alergēns|alergēniem]]. Alerģijai parasti ir nepatīkamas izpausmes, piemēram, [[nātrene]], [[dermatīts]], [[tūska]], izsitumi, alerģiskas [[iesnas]], šķaudīšana.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kapitāls. Politiskās ekonomijas kritika
''Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie''
|          attels =
| attela apraksts = Pirmās daļas 1967. gada izdevuma titullapa
|          autors = [[Kārlis Markss]]
|  orig nosaukums = Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]] (oriģināls)
|          serija =
|          temats = [[tautsaimniecība]], [[kapitālisms]]
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1867.—1883.
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =

|        izdevums =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Kapitāls. Politiskās ekonomijas kritika''' ({{val|de|Das Kapital, Kritik der politischen Ökonomie}}, {{izrunā|das kapiˈtaːl}}) ir [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] sarakstīta [[kapitālisms|kapitālistiskās]] sistēmas analīze un kritika. Grāmatas trīs daļas izdotas no 1867. līdz 1883. gadam. Tas bija viens no pirmajiem ievērojamajiem darbiem, kas kritizēja [[Ādams Smits|Ādama Smita]] un citu tā laika ekonomistu atbalstīto [[brīvā tirgus ekonomika|brīvā tirgus ekonomiku]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ilzeskalna kapela
| source         = https://www.panoramio.com/photo/33186100
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Rīgas Doma ērģeles''' ir otrās lielākās [[ērģeles]] [[Latvija|Latvijā]], kas atrodas [[Rīgas Doms|Doma baznīcā]], [[Rīga|Rīgā]] (vislielākās nepārbūvētās mehāniskās ērģeles ne tikai Latvijā, bet arī visā pasaulē, atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Liepājas Svētās Trīsvienības katedrāle|Sv. Trīsvienības baznīcā]]).

sentences:
[[Kategorija:Gadi]]
[[Kategorija:Gadsimti]]
[[Kategorija:3. gadu tūkstotis]]

sentences: '''"Baiga vasara"''' ir [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] [[dzejolis]], kuru viņš uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi vēsturiskajiem notikumiem, kas skars [[Latvija]]s likteni, iznīcinot tās valstiskumu, gan arī pašu dzejnieku. Šāds pats nosaukums ir arī [[Baiga vasara (filma)|2000. gada mākslas filmai]], kas attēlo šo laiku.

sentences: '''Cilvēkresursu pārvaldība''' ({{val|en|human resource management}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=human%20resource%20management |title= Akadēmiskā terminu datubāze — human resource management |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ietver personāla politikas un sistēmas izstrādi un īstenošanu.

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences:
[[Kategorija:Astronomija| ]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts| ]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džonijs Kešs
| Attēls = JohnnyCash1969.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dž. Kešs 1969. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1932|2|26}}
| Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Ārkanzasa|Kingslena}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2003|9|12|1932|9|26}}
| Vieta_mr = {{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}
| Vieta =
| Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[rokenrols]], [[folkmūzika|folks]], [[gospelis]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris
| Instrumenti = Vokāls, ģitāra
| Gadi = 1955—2003
|Izdevējkompānija = [[Sun Records|Sun]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Mercury Records|Mercury]], [[American Recordings|American]], House of Cash, [[Legacy Recordings]]
| Darbojies_arī = [[The Tennessee Three]], [[The Highwaymen]], [[June Carter Cash]], [[The Statler Brothers]], [[The Carter Family]], [[The Oak Ridge Boys]], [[Area Code 615]]
| Mlapa = [http://www.johnnycash.com/ JohnnyCash.com]
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Džons R. "Džonijs" Kešs'''<ref name="Store" /> ({{val|en|John R. "Johnny" Cash}}; dzimis {{dat|1932|2|26}} [[Kingslena|Kingslenā]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|2003|9|12}} [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī|Tenesī štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="tvnetlv" /> bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis<ref name="lastfm" /> un aktieris.<ref name = "lastfm"/> Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem.<ref name="Register-Guard" /> Lai arī viņš pārsvarā bija [[kantrimūzika|kantri mūziķis]], vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā [[industriālais roks|industriālā roka]] grupas [[Nine Inch Nails]]<ref name="D'Angelo" /><ref name="Dowling" /> un [[sintpops|sintpopa]] grupas [[Depeche Mode]],<ref name="Jackowiak" /><ref name="Burger" /> dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "[[I Walk the Line]]", "[[Folsom Prison Blues]]", "[[Ring of Fire]]", "[[Get Rhythm]]" un "[[Man in Black]]". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malolosa
 | official_name            = ''Malolos''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Barasoain Church 2023.jpg
| image2                   = RobinsonsPlaceMalolos.jpg
| image3                   = Ople4jf.JPG
| image4                   = Malolos basilica.jpg
| image5                   = Feast of Sto. Niño de Malolos in Bulacan, Philippines.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bulacan malolos.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Bulakana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1225/1571
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 51
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 67.25
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 261189
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 50 | lats = 36 | latNS = N
 | longd =120  | longm =48  | longs = 41 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 3000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 9
 | website                  = {{URL|http://www.maloloscity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Zibmaksājums''' ir maksājums, kad [[nauda]] no konta [[Komercbanka|komercbankā]] tiek pārskaitīta uz kontu citā komercbankā dažās [[Sekunde|sekundēs]] jebkurā nedēļas dienā un jebkurā diennakts laikā. Līdz šīm tik ātri jeb "zibenīgi" maksājumi varēja notikt tikai vienas komercbankas ietvaros.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Athene_noctua.jpg
| att_nosaukums = [[Mājas apogs]] (''Athene noctua'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Athene
|      ģints_lv = Apogi
|      binomial = Athene <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1822)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāmfobija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2015. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf |accessdate= 2016. gada 6. novembrī |archive-date= 2021. gada 5. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211105030719/http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf }}</ref> ir pret [[islāms|islāmu]] vai [[musulmaņi]]em vērsti [[aizspriedums|aizspriedumi]] vai [[diskriminācija]].<ref>[http://www.academia.edu/545302/Differentiating_Islamophobia_Introducing_a_new_scale_to_measure_Islamoprejudice_and_Secular_Islam_Critique ''Differentiating Islamophobia'' {{en ikona}} ]</ref><ref>* Sandra Fredman, ''Discrimination and Human Rights'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-924603-3}}, p.121.
* Yvonne Yazbeck Haddad, ''Muslims in the West: From Sojourners to Citizens'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-514806-1}}, p.19
* ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60. {{ISBN|0-7546-4233-X}}. Early in 1997, the Commission on [[British Muslims]] and Islamophobia, at that time part of the Runnymede Trust, issued a consultative document on Islamophobia under the chairmanship of Professor Gordon Conway, [[Vice-Chancellor]] of the [[University of Sussex]]. The final report, ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', was launched in November 1997 by [[Home Secretary]] [[Jack Straw (politician)|Jack Straw]]</ref> Tiek uzskatīts, ka termins cēlies [[1980]]. gadu beigās,<ref>''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60; [[Kofi Annan|Annan, Kofi]]. [http://www.un.org/News/Press/docs/2004/sgsm9637.doc.htm "Secretary-General, addressing headquarters seminar on confronting Islamophobia"], [[United Nations]] press release, December 7, 2004.</ref> bet plašāk sākts lietot pēc [[2001. gads|2001]]. gada [[11. septembris|11. septembra]] [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|uzbrukuma ASV]].<ref>
* Casciani, Dominic. [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/3768327.stm "Islamophobia pervades UK — report"], BBC News, June 2, 2004.
* Rima Berns McGowan writes in ''Muslims in the Diaspora'' (University of Toronto Press, 1991, p. 268) that the term "Islamophobia" was first used in an unnamed American periodical in 1991.</ref>

sentences: '''Berlīnes maratons''' ({{val|de|Berlin-Marathon}}, pilnais oficiālais nosaukums — ''BMW Berlin-Marathon'') ir ikgadējs [[maratons]], kas kopš 1974. gada notiek [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Tas katru gadu notiek septembra pēdējās brīvdienās.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bodenezers
|attēls=BodenseeWinter.jpg
|paraksts=Bodenezers pie [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]]s ziemā
|karte=Bodensee satellit.jpg
|kartes_paraksts=Bodenezers no kosmosa
|map = Šveice#Vācija#Eiropa
| plat_d=47 | plat_m=39 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=9 | gar_m=19 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
{{SUI}}
{{DEU}}
|platība=536
|garums=63,3
|Vid_dziļums=90
|Max_dziļums=252
|tilpums=55
|augstums_vjl=395
|izteka=[[Reina]]
|baseins=11 400
|valstis=
|salas=[[Reihenava]], [[Mainava]], [[Lindava]]
|pilsētas=[[Brēgenca]], [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]],
[[Frīdrihshāfene]], [[Arbona]]
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Haidparks
| photo = Aerial view of Hyde Park.jpg
| photo_width = 230
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| lat_d = 51.508611
| long_d = -0.163611
|map=Lielā Londona
| region = GB
| area = 2,53 km²
| created = {{dat|1637}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |title=Hyde Park History |publisher=Royalparks.org.uk |date=15 December 2003 |accessdate=11 December 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060113171536/http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |archivedate={{dat|2006|01|13||bez}} }}</ref>
| operator = ''[[The Royal Parks]]''
| visitation_num =
| website = {{URL|royalparks.gov.uk/hyde-park}}
}}
'''Haidparks''' ({{val|en|Hyde Park}}) ir viens no lielākajiem parkiem centrālajā [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tas ir viens no Londonas karaliskajiem parkiem, ievērojams ar tajā esošo oratoru stūri.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stanozolola struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17α-metil-5α-androstāno[3,2-c]pirazol-17β-ols,
vinstrols, strombaforts
|           CAS numurs = 10418-03-8
|      ķīmiskā formula = C21H32N2O
|              molmasa = 328,49
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Stanozolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[dihidrotestosterons|dihidrotestosterona]] atvasinājums, kam 2. un 3. pozīcijā pievienots [[pirazols|pirazola]] heterocikliskais gredzens. Stanozololu izmanto medicīnā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] biosintēzes traucējumu un [[kaheksija]]s ārstēšanā. Stanozolols veicina traumu un [[apdegums|apdegumu]] dzīšanu, atveseļošanos pēcoperāciju periodā un pēc [[staru terapija]]s. Lieto arī [[toksiskā struma|toksiskās strumas]], [[osteoporoze]]s, dažu [[anēmija]]s veidu ārstēšanai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dricāni
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = 15423 Drycański kościół parafialny pod wezwaniem śś. Ap. Szymona i Judy. 1859..jpg
| image_caption = [[Dricānu Svētā Sīmaņa un Svētā Jūdas Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Dricānu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1568}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
 nosaukumi
| seat = {{val-ru|Драцаны}}
 ''Dricēni'' (līdz [[1992]]. g.)
| area_total_km2 =
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62434&p_back=100016132*4*3 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 282
| population_density_km2 =
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 08
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 11
| longs = 02
| longEW = E
| elevation_m = 145
| website =
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4615 Dricāni
| footnotes =
}}

sentences:
{{Pieturzīmes|;}}
'''Semikols''' ir [[pieturzīme]], samērā spēcīga atdalītājpieturzīme. Galvenokārt tiek lietota atsevišķu salikta teikuma daļu nošķiršanai. Gramatiski bieži vien semikola vietā var tikt lietots [[komats]].<ref name="Blinkena" /> Pirmais semikolu lietoja itāļu gleznotājs Alduss Manūcijs (''Aldus Manutius'') 1494. gadā,<ref name="Truss 2004 111">{{cite book |title= Eats, Shoots & Leaves: The Zero Tolerance Approach to Punctuation|url= https://archive.org/details/eatsshootsleaves00trus_485|last= Truss|first= Lynn|year= 2004|publisher= Gotham Books|location= New York|isbn= 1-59240-087-6|page=[https://archive.org/details/eatsshootsleaves00trus_485/page/n138 111]}}</ref> lai atdalītu vārdus ar pretēju nozīmi.<ref name="truss">{{cite book | last = Truss | first = Lynne | authorlink = Lynne Truss | title = [[Eats, Shoots & Leaves]] | year = 2003 | page = 77 | isbn = 1-59240-087-6}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Beisbols]]

sentences: '''Izaugsmes kapitāls''' ir [[Privātais kapitāls|privāta kapitāla]] ieguldījuma veids, kas nodrošina nobriedušus [[Uzņēmums|uzņēmumus]] ar papildus līdzekļiem [[Kapitālieguldījumi|investīciju]] veikšanai, lai paplašinātu vai pārstrukturētu darbību, lai veicinātu izaugsmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wallstreetmojo.com/growth-capital/|title=What is Growth Capital?|last=FRM|first=Dheeraj Vaidya, CFA|website=WallStreetMojo|access-date=2023-02-03|date=2017-06-14|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Dinozauru nosaukumi''', tāpat kā citu dzīvnieku zinātniskie [[nosaukums|nosaukumi]], tiek veidoti [[latīņu valoda|latīņu valodā]]. Sugas nosaukums sastāv no divām daļām: [[Ģints (bioloģija)|ģints]] nosaukuma (ar lielo sākumburtu) un [[suga]]s nosaukuma, kas rakstāms ar mazo sākumburtu. Lai gan zinātnē ir pieņemts sugas nosaukt latīņu valodā, tomēr bieži, nosaucot [[dinozauri|dinozaurus]], tiek izmantoti [[grieķu valoda|grieķu vārdi]], [[ģeogrāfiskie nosaukumi]] un [[īpašvārds|īpašvārdi]].

sentences: '''Visuma paātrināta izplešanās''' ir efekts, kas izraisa [[Visums|Visuma]] objektu, piemēram, [[Galaktika|galaktiku]] attālināšanos vienai no otras ar pastāvīgi pieaugošu ātrumu. Šo fenomenu ir iespējams novērot no Zemes observatorijām, pētot tālās galaktikas un [[Zvaigzne|zvaigžņu]] [[Pārnova|pārnovu]] uzliesmojumus. Tieši ar šādām metodēm astronomi no diviem neatkarīgiem debesu novērošanas projektiem, ''Supernova Cosmology Project'' (“Pārnovu Kosmoloģijas projekts”) un ''High-Z Supernova Search Team'' (“Lielu sarkano nobīžu pārnovu meklējumu projekts”) veica Visuma paātrinātās izplešanās atklājumu 1998. gadā, līdz kuram tika uzskatīts, ka Visums izplešas, bet tā izplešanās ātrums samazinās.

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = ANO ģenerālsekretārs
|insignia = Emblem of the United Nations.svg
|insigniacaption = ANO emblēma
|insigniasize    = 100px
|imagesize       = 165px
|image           = António Guterres 2013.jpg
|incumbent       = [[Antoniu Guterrešs]]
|incumbentsince  = 2017. gada 1. janvāra
|residence       = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|termlength      = Pieci gadi
|formation       =
|inaugural       =
|website         = {{URL|http://www.un.org/sg}}
}}
'''[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s ģenerālsekretārs''' ir [[ANO sekretariāts|ANO sekretariāta]] vadītājs. Tāpat viņš ir ''[[de facto]]'' ANO pārstāvis un līderis. Kopš 2017. gada 1. janvāra ANO ģenerālsekretārs ir bijušais [[Portugāle]]s premjerministrs (1995—2002) un [[ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos]] (2005—2015) [[Antoniu Guterrešs]]. Oficiālā ģenerālsekretāra rezidence ir ''Sutton Place'' [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     attēls = Kaninchen.jpg
|     valsts = Animalia
|  valsts_lv = Dzīvnieki
|       tips = Chordata
|    tips_lv = Hordaiņi
|      klase = Mammalia
|   klase_lv = Zīdītāji
|      kārta = Lagomorpha
|   kārta_lv = Zaķveidīgie
|     dzimta = Leporidae
|  dzimta_lv = Zaķu dzimta
|      ģints = Oryctolagus
|   ģints_lv = Eiropas truši
|    ģints_r = Trusis
|       suga = Oryctolagus cuniculus
|    suga_lv = Eiropas trusis
|     suga_r = Trusis
|   binomial = Oryctolagus cuniculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| iedalījums =
|  izplatība =
|kategorijas = nē
}}
'''Trusis''' jeb '''Eiropas trusis''' (''Oryctolagus cuniculus'') ir [[Zīdītāji|zīdītāju klases]] (''Mammalia'') [[zaķu dzimta]]s (''Leporidae'') dzīvnieks, kas pieder '''Eiropas trušu ģintij''' (''Oryctolagus''). Trusis ir vienīgā [[suga]] Eiropas trušu ģintī.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ziemeļblāzma (nozīmju atdalīšana)|Ziemeļblāzma}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ziemeļblāzma
| tips                = stacija
| attēls              = Ziemeļblāzmas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Ziemeļblāzmas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1933
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Rīnuži
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 4 (+strupceļi)
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 2| lats  = 13.47354| latNS  = N
| longd = 24| longm = 6| longs = 39.21114| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)
[[Vecāķi (stacija)|Vecāķi]] (5 km)
[[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 13
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vītiņu pagasts
| karte             = Vītiņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vītiņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vītiņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Vītiņi
| platība           = 133,66
| iedzīvotāji       = 1176<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1176 / 133.66 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Epiks
|     vārds_orig = ''Ernst Öpik''
|         attēls = ErnstJuliusOpik.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kunda|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Bengora}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Igauņi|Igaunis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Armā observatorija
|     alma_mater = {{plainlist|
* [[Maskavas Universitāte]]
* [[Tartu Universitāte]]
}}
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ernsts Jūliuss Epiks''' ({{val|et|Ernst Julius Öpik}}; dzimis {{datVS|{{dat|1893|10|22}}|{{dat||10|10}}}}, miris {{dat|1985|9|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[astronomija|astronoms]] un [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Pusnakts Parīzē
|    oriģinālnos = ''Midnight in Paris''
|         attēls = Pusnakts-Parize f52590.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = Romantiskā komēdija
|       režisors = [[Vudijs Allens]]
|     producents =
|      scenārijs = Vudijs Allens
|        aktieri =
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Karla Bruni]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Maikls Šīns]]
* [[Ouens Vilsons]]
|         mūzika = [[Stefans Vrembēls]]
|      operators = [[Dariuss Hondži]]
|        montāža = [[Elaiza Lepsaltere]]
|        studija =
* ''Gravier Productions''
* ''Mediapro''
* ''Televisió de Catalunya''
* ''Versátil Cinema''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
|       izdošana =
* {{filmas datums|2011|5|11}} ([[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]])
* {{filmas datums|2011|5|13}} ([[Spānija|Spānijā]]
* {{filmas datums|2011|5|20}} ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|         ilgums = 94 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/midnight-paris-2011-2|title=Midnight in Paris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|access-date={{dat|2016|08|07||bez}}|archive-date={{dat|2016|08|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160827001943/http://www.bbfc.co.uk/releases/midnight-paris-2011-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}, {{SPA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="boxoffice">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=midnightinparis.htm|title=Midnight in Paris|publisher=Box Office Mojo}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|151,6 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Pusnakts Parīzē"''' ({{val|en|Midnight in Paris}}) ir 2011. gada amerikāņu-spāņu romantiskā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas tēlo [[Ouens Vilsons]], [[Reičela Makadamsa]] un [[Mariona Kotijāra]]. Filma guva atzinību, tika nominēta četrām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], no kurām vienu ieguva — balvu par [[Labākais oriģinālscenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko oriģinālscenāriju]] piešķīra Vudijam Allenam. Tāpat viņš ieguva [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] par labāko scenāriju (vienā no četrām Zelta globusa balvas nominācijām filmai).

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name = ''Kemi''
| area_total_km2 = 747.28
| subdivision_name2 =
| population_total = 20991
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Lapzeme]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Kemi
| elevation_m =
| latd = 65
| established_date = ap [[1869]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Kemi.vaakuna.svg
| image_skyline = Montage of Kemi 03.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 44
| motto =
| lats = 10
| longEW = E
| longd = 24
| longm = 33
| longs = 49
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.kemi.fi/}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname      = ASV Slepenais dienests
| nativename      = '''United States Secret Service'''
| nativenamea     =
| nativenamer     =
| commonname      = Slepenais dienests
| abbreviation    = USSS
| patch           =
| patchcaption    =
| logo            = Logo of the United States Secret Service.svg
| logocaption     = Emblēma
| badge           = Badge of the United States Secret Service.png|100px
| badgecaption    = slepenā dienesta aģenta žetons
| flag            = Flag of the United States Secret Service.svg|180px
| flagcaption     = Karogs
| imagesize       =
| motto           =
| mottotranslated =
| mission         =
| establishedyear = 1901
| formedmonthday  =
| preceding1      =
| dissolved       =
| superseding     =
| employees       = 7000+ (2019)<ref>https://www.dhs.gov/sites/default/files/publications/DHS%20BIB%202019.pdf</ref>
| volunteers      =
| budget          = {{US$|1,483 miljardi}} (2010)<ref>{{Atsauce|url=http://www.fas.org/sgp/crs/homesec/RL34603.pdf|title=The U.S. Secret Service: An Examination and Analysis of Its Evolving Missions|author=Reese, Shawn|date=December 16, 2009|publisher=Congressional Research Service}}</ref>
| nongovernment   =
| country         = ASV
| countryabbr     =
| federal         = Yes
| map             =
| mapcaption      =
| sizearea        =
| sizepopulation  =
| legaljuris      =
| governingbody   =
| governingbodyscnd =
| constitution1   =
| speciality      = Aizsardzība, ekonomika
| overviewtype    =
| overviewbody    =
| headquarters    =
| hqlocmap        =
| hqlocleft       =
| hqloctop        =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype       =
| sworn           = 4400
| unsworntype     =
| unsworn         =
| electeetype     =
| minister1name   =
| minister1pfo    = [[ASV valsts drošības departaments|Valsts drošības departament]]
| chief1name      = [[Kimberlija Čītla]]<ref>https://web.archive.org/web/20230514174519/https://www.secretservice.gov/about/leadership</ref>
| chief1position  = direktors
| parentagency    = [[ASV Tēvzemes drošības departaments]]
| child1agency    =
| unittype        =
| unitname        =
| officetype      =
| officename      =
| provideragency  =
| uniformedas     =
| stationtype     =
| stations        =
| airbases        =
| lockuptype      =
| lockups         =
| vehicle1type    =
| vehicles1       =
| vehicle2type    =
| vehicles2       =
| vehicle3type    =
| vehicles3       =
| boat1type       =
| boats1          =
| boat2type       =
| boats2          =
| boat3type       =
| boats3          =
| aircraft1type   =
| aircraft1       =
| animal1type     =
| animals1        =
| person1name     =
| person1reason   =
| person1type     =
| programme1      =
| activity1name   =
| activitytype    =
| anniversary1    =
| award1          =
| website         = http://www.SecretService.gov
| footnotes       =
| reference       =
}}
'''ASV Slepenais dienests''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] federāla [[likums|likuma]] izpildes aģentūra, kas ietilpst ASV valsts drošības departamentā. Līdz {{dat|2003|3|1|d|bez}} dienests ietilpa ASV Finanšu departamentā. Zvērinātie biedri tiek sadalīti starp speciālajiem aģentiem un formās tērptajiem nodaļas biedriem. Sākotnējie dienesta pienākumi bija izmeklēt ar finansēm saistītus likumpārkāpumus, taču pēc tam tā pārtapa par pirmo ASV vietējo izlūkošanas un pretizlūkošanas aģentūru. Ar laiku daudzus dienesta pienākumus savā pārziņā pārņēma dažādas citas aģentūras, piemēram, [[Federālais izmeklēšanas birojs]] (FIB), Alkohola, tabakas, šaujamieroču un sprāgstvielu birojs (''Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives''; ATF) u.c.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Sigmavirgulina tortuosa.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|            ģints = Sigmavirgulina
|         ģints_lv = Sigmavirgulīnas
|             suga = Sigmavirgulina tortuosa
|         binomial = <small>(Brady, 1881)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Sigmavirgulina tortuosa''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Bolivinitīdas|bolivinitīdu]] dzimtā. Sugu 1881. gadā aprakstīja angļu mikropaleontologs [[Henrijs Bredijs]]. Nosaukums "''tortuosa''" nozīmē izlocītā.  Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas]], [[Marmora jūra|Marmora]], [[Melnā jūra|Melnajā]] un [[Azovas jūra|Azovas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113392#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences: '''Enterīts''' ir [[iekaisums]] tievajā, resnajā [[Zarnas|zarnā]] vai [[Kuņģis|kuņģī]]. Tas galvenokārt ir iekaisums, bet var būt izolēta [[slimība]]. Enterīts var būt akūts un hronisks.

sentences: {{Commonscat|Literature by country|Literatūra pēc valsts}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2|foundation=1945. gadā|defunct=1992. gadā|logo=RMIF logo.png|homepage=http://rmif.lv/|location_city={{vieta|Latvija|Rīga}}|type=Valsts uzņēmums|industry=ražošana|production=[[mūzikas instrumenti]]|products=[[Klavieres]], pianīnas, flīģeļi, [[sitamie instrumenti]], elektriskās ērģeles, elektriskie mūzikas instrumenti, pastiprinātājakustiskās iekārtas, sintezatori, [[koncertkokles]], [[ksilofoni]] u.c.}}
 4]]
'''Rīgas mūzikas instrumentu fabrika (RMIF)''' bija lielākā elektronisko mūzikas instrumentu rūpnīca bijušajā [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Rūpnīca atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250, bet tās filiāle — [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] ([[Prūšu iela (Rīga)|Prūšu ielā]] 4). Bez elektroniskajiem mūzikas instrumentiem tur tika ražotas arī mehāniskās [[klavieres]], [[koncertkokles]] u.c. "RMIF" sintezatori savulaik bija populāri austrumu bloka valstīs.<ref name=":0">[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 482.—483. lpp.</ref> Mūsdienās fabrika ir nojaukta un fabrikas vietā ir uzbūvētas modernas daudzdzīvokļu mājas.

sentences: [[Navigācija|Navigācijā]] par '''radiobāku''' sauca ierīci zināmās ģeogrāfiskās koordinātēs, kura ļāva ar [[Radiopeilēklis|radiopeilēkļa]] palīdzību atrast [[Peilējums|peilējumu]] uz to. Radiobākas pārraidīja [[Radioviļņi|radio signālu]], kuru uztvēra kuģu radiopeilēkļi, lai noteiktu virzienu uz bāku. Visas jūrniecībā izmantotās radiobākas mūsdienās ir izslēgtas.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Stende (nozīmju atdalīšana)|Stende}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stende
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Stendes stacija.jpg
| imagesize =
| image_caption = Stendes stacijas ēka
| image_flag = Stende town flag.png
| flag_link = Stendes karogs
| image_shield = Stende COA.svg
| shield_link = Stendes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 08
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 32
| longs = 05
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Stenden}}
| area_total_km2 = 4.5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Stende}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 72
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3257
| website = {{URL|www.stende.lv}}
| footnotes =
}}
'''Stende''' ir [[pilsēta]] [[Talsu novads|Talsu novadā]], robežojas ar [[Lībagu pagasts|Lībagu pagastu]] rietumos un ziemeļos, ar [[Virbu pagasts|Virbu pagastu]] austrumos un ar [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]] dienvidos. Pilsētu šķērso autoceļš [[P120]] Talsi—Kuldīga un [[dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II]].

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jānis Dimza
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Jānis Dimza.jpg
 |         att_izm = 130px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = Jānis Oskars Dimis
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1906|11|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Ipiķu pagasts|td=Latvija}}
 |         mir_dat = pēc {{dat|1941|6|24|ģ}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=163}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = SSS, ASK, RPDSK
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1932}}, {{oss|V=1936}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 7789,415 punkti<ref group="P">Pēc pašreizējās punktu skaitīšanas tabulas — 6391 punkts.</ref>
 |           PR1_d = [[Desmitcīņa]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jānis Dimza''' (dzimis '''Jānis Oskars Dimis''' {{dat|1906|11|1}}<ref name="lok" /><ref name="sa" /> (pēc vecā stila — {{dat||10|19}}) vai pēc citiem avotiem {{dat|1906|12|12}}<ref name="lat" /> [[Ipiķu pagasts|Ipiķu pagastā]], miris 1941. gadā) bija [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startējis [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences: '''Reformācija Livonijā''' bija kustība [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], kuras mērķis bija reformēt [[katoļu baznīca|katoļu baznīcu]]. Livonijā izplatījās galvenokārt tieši [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] paustās idejas un, atdaloties no Romas katoļu baznīcas, nostiprinājās [[Luterisms|luterticība]]. Par Reformācijas sākumu [[Livonija|Livonijā]] tiek uzskatīta [[Andreass Knopke|Andreasa Knopkena]] iecelšana [[Rīgas Svētā Pētera baznīca|Sv. Pētera draudzes]] mācītāja amatā [[1522. gads|1522]]. gadā pretēji domkapitula gribai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dzjanjiņa
 | native_name              = 江阴
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = 望江楼眺望江阴市区 2017冬.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Dzjansu
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 31| latm  = 50| lats  = 20| latNS  = N
 | longd = 120| longm = 17| longs = 42| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dzjansu]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Usji]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat =
 | parts_type               =
 | parts                    =
 | p1 =
 | area_total_km2           = 986.97
 | area_urban_km2           =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 1594829
 | population_urban         = 1013670
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 84
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.jiangyin.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1908 Summer Olympics}}

sentences:
{{Kuģis
|vārds = AVE Liepāja, tagad Norman Bridge
|attēls = DSC00823 (1).jpg
|attēla paraksts = AVE Liepāja ienāk Liepājas ostā
|kuģa tips = kravas pasažieru prāmis Ro-pax
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta = Londona
|mezgli = 22,5
|tonnāža = 22 000
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 1998. gads
|garums = 180 metri
|platums = 25,25 metri
|iegrime = 6,5 metri
|pasažieri =  396 cilvēki
|gultas vietas =
|kajītes = 270
|līnijmetri = 2000
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences: '''Iekšējā jūra''' ir ar [[sauszeme|sauszemi]] gandrīz pilnībā noslēgta [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa. Iekšējās jūras ūdens apmaiņa ar pārējā okeāna ūdeni notiek vāji un jūras straumju režīmu nosaka pašas iekšējās jūras temperatūru un sāļuma atšķirības.

sentences:
[[File:Tower of Hanoi 4.gif|thumb|"Hanojas tornis"]]
 (lai atbrīvotos no gadījumiem, kad sanāk tā pati burtu virkne, bet, piemēram, O un O ir samainīti vietām)]]
'''Kombinatorika''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētītas [[galīga kopa|galīgas]] vai [[sanumurējama kopa|sanumurējamas]] [[diskrētā matemātika|diskrētas]] [[matemātiska struktūra|struktūras]], piemēram, kopas, [[grafs|grafi]], [[permutācija]]s un [[koks (grafu teorija)|koki]]. Tipiska kombinatorikas problēma ir noskaidrot, cik dažādu objektu, kas apmierina noteikta īpašības, var izveidot no dotās galīgas [[kopa]]s elementiem. Piemēram, cik daudz dažādu simbolu virkņu var iegūt, mainot vietām burtus vārdā "PASAKAS".<ref>Atbilde ir <math>\tfrac{7!}{2! \cdot 3!}</math> = 420, jo kopumā vārdā "PASAKAS" ir 7 burti, taču burti "S" un "A" parādās attiecīgi 2 un 3 reizes.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Augškalne
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Ambeļu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62739&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 7
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =5| lats =2| latNS = N
| longd =26| longm =53| longs =23| longEW = E
| elevation_m              = 130
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5438 Ambeļi
}}
'''Augškalne''' (arī '''Augškaļne''', '''Nadviški'''; {{val|ltg|Augškaļne, Nadvyški}})<ref name=lgia/> ir ciems [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Ambeļu pagasts|Ambeļu pagastā]]. Izvietojies pagasta ziemeļos [[Tartaks (upe)|Tartaka]] kreisajā krastā {{nobr|8 km}} no pagasta centra [[Ambeļi]]em, {{nobr|39 km}} no novada domes [[Daugavpils|Daugavpilī]] un {{nobr|237 km}} no [[Rīga]]s. Augškalnē atrodas [[Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca|katoļu baznīca]] (altāris un 4 gleznas ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi) un kapsēta.<ref>{{EncLP}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Halle
 | official_name            = ''Halle''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Marktplatz Halle 2010.jpg
 | image_flag                 = Flag of Halle (Saale).svg
 | image_shield             = Coat of arms of Halle (Saale).svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Saksija-Anhalte
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 51 | latm  = 29 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 58 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Saksija-Anhalte]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 135.01
 | elevation_m              = 87
 | population_total         = 232963
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.halle.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Halle''' ({{val|de|Halle}}) ir pilsēta [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]], [[Vācija|Vācijā]]. Lai atšķirtu šo pilsētu no [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinā-Vestfālenē]] esošas pilsētas ar tādu pašu nosaukumu, parasti Saksijā-Anhaltē esošo pilsētu dēvē par Halli pie [[Zāle (upe)|Zāles]]. Halle ir lielākā pilsēta Saksijas-Anhaltes federālajā zemē.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1971. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[NASDAQ OMX Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.nasdaq.com/ nasdaq.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
, [[Ņujorka|Ņujorkā]]]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''SMOG-1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''1p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, {{HUN}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|3|22|SK}} 06:07:12 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a / Fregat]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 31/6
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[CAS500-1]]'', ''[[ELSA-d Chaser]]'', ''[[ELSA-d Target]]'', ''[[DMSAT-1]]'', ''[[Fukui Prefectural Satellite]]'', 3 × ''[[GRUS-1]]'', ''[[Vigoride SC]]'', 3 × ''[[ADELIS-SAMSON]]'', 4 × ''[[BeeSat]]'', ''[[Challenge One]]'', ''[[CubeSX-HSE]]'', ''[[CubeSX-Sirius-HSE]]'', ''[[GRBAlpha]]'', ''[[Hiber-3]]'', 2 × ''[[Kepler (pavadonis)|Kepler]]'', ''[[KMSL]]'', ''[[KSU_CubeSat]]'', ''[[LacunaSat2-B]]'', ''[[Najm-1]]'', ''[[NANOSATC-BR2]]'', ''[[OrbiCraft-Zorkiy]]'', ''[[Pumbaa]]'', ''[[Timon]]'', ''[[WildTrackCube-SIMBA]]'', ''[[3B5GSAT]]'', ''[[UniSat-7]]'', ''[[BCCSAT-1]]'', ''[[FEES]]'', ''[[DIY 1]]'', ''[[STECCO]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,25 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[SMOG-P]]''
| KA_nāk                 = ''[[MRC-100]]''
}}
'''''SMOG-1''''' ir [[Ungārija]]s tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja un apkalpo [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]]s studenti un pasniedzēji. Starta izmaksas sedza Elektroinženierijas un informātikas fakultāte un Ungārijas Ārlietu un tirdzniecības ministrija.<ref name="BME 2021-03-18" /> Pavadonis orbītā tika palaists 2021. gada martā.

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Garuda''' ({{val|sa|गरुड}}, ''Garuḍa''), zināms arī kā '''Tarkšja''' un '''Vainateja''', ir mītisks [[putni|putns]], dievība [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]] un [[džainisms|džainismā]]. Garuda tiek attēlota kā [[vīrietis]] ar [[spārns|spārniem]] vai arī kā figūra, kas līdzīga [[brahmaņu klija]]i. Garudu uzskata par putnu karali.

sentences: '''Niantiki''' (pašnosaukums '''''Nehântick''''' jeb '''''Nehantucket''''') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] cilts, kas [[17. gadsimts|17. gadsimta]] sākumā apdzīvoja zemes uz austrumiem no Konektikutas upes grīvas mūsdienu [[Konektikuta]]s štata dienvidu daļā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Pekotu invāzijas rezultātā 16. gadsimtā niantiku cilts tika sadalīta austrumu un rietumu atzaros. Rietumu atzars kļuva par pekotu subjektu, kamēr austrumu atzars izveidoja ciešu aliansi ar [[naraganseti|naragansetu]] cilti.

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| infobox_width         =
| image                 = Kaunas_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| position = left
| latd  = 54.897  | latNS  = N
| longd = 23.889  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = arhikatedrālā bazilika
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1624]]
| length                = 84.0 m
| width                 = 34.0 m
| width_nave            =
| height_max            = 28.0 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas arhikatedrālā bazilika" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1686988"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Kauno Šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētā. [[Kauņas arhidiecēze]]s katedrāle. Nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 842).

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences: '''Materiālisms''' ({{val-la|materialis}} — "nekustīgs") ir zinātniska [[filozofija]]s kustība, kas [[matērija|matēriju]] atzīst par primāru, bet [[apziņa|apziņu]] par sekundāru. Tā ir pretēja kustība [[ideālisms|ideālismam]]. Šīs kustības sekotājus dēvē par '''materiālistiem'''. Nereti materiālisti netic [[Dievs|Dievam]], [[dievība|dievībām]] vai citām [[pārdabiska būtne|pārdabiskām būtnēm]]. Tādēļ materiālisms bieži vien tiek saistīts ar [[ateisms|ateismu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Heincs Erhards
| image         =
| imagesize     = 150px
| caption       = Vācijas 2009. gada pastmarka
| birthname     = ''Heinz Erhardt''
| birthdate     = {{dat|1909|02|20|}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1979|06|05|}}
| deathplace    = [[Hamburga]], {{DEU}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = aktiermāksla, mūzika, dzeja
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|       platums =
|         vārds = Ķempju Kārlis
|    vārds_orig = ''Ķempi Kārl'', Karls Pajusalu
|        attēls =
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1963
|    dz_mēnesis = 06
|      dz_diena = 20
|      dz_vieta = {{vieta|Igaunija|Pērnava}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta =
|  dzīves_vieta = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
|     pilsonība =
|       tautība =
|  nodarbošanās = [[dzejnieks]]
[[pedagogs]]
[[valodnieks]]
|      ienākumi =
| darbības_gadi = 1997-pašlaik
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|    alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
[[Turku Universitāte]]
|      piezīmes =
}}
'''Ķempju Kārlis''' (''Ķempi Kārl)'' ir [[Salaca]]s [[Lībiešu valoda|lībiešu valodā]] rakstošs [[Igauņi|igauņu]] [[dzejnieks]], īstajā vārdā '''Karls Pajusalu''' pseidonīms. Karls Pajusalu ir arī valodnieks un pasniedzējs, [[igauņu valoda]]s, vēstures un [[dialektoloģija]]s profesors [[Tartu Universitāte|Tartu Universitātē]]. Interesējas par [[lībieši]]em, popularizē to valodu un kultūru. Sastādījis Salacas lībiešu valodas vārdnīcu. Vienīgais dzejnieks, kurš raksta par izudušu uzskatītajā Salacas lībiešu valodā.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.literatura.lv/lv/person/Kempju-Karlis/1291051|title=Persona: Ķempju Kārlis|website=literatura.lv|access-date=2023-01-23}}</ref> Salacas lībiešu valoda jeb lībiešu valodas [[Vidzeme]]s dialekts ir lībiešu valodas variants, kas runāts lībiešu senajā [[Metsepole|Metsepoles novadā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livones.net/lili/lv/menesa_prieksmets|title=Mēneša priekšmets|website=livones.net|access-date=2023-01-23}}</ref>

sentences:
'''Galaktikas halo''' ir [[galaktika]]s neredzamais komponents, tās sfēriskās apakšsistēmas pamatdaļa. Galaktikas halo ir [[Sfēra|sfēriska]] forma un tā izplatās aiz galaktikas redzamās daļas. Kopumā tas sastāv no karstas retinātas [[gāze]]s, [[Zvaigzne|zvaigznēm]] un [[Tumšā matērija|tumšās matērijas]], kas sastāda galaktikas pamatmasu. Tiek uzskatīts, ka ka halo nav viendabīgs, bet sastāv no trim apakšsistēmām: resnā diska, paša halo un akrēcijas halo (vēl saukta par vainagu).
Robeža starp galaktikas halo oreolu un pamatgalaktiku viskrasāk izpaužas [[spirāliskā galaktika|spirāliskajās galaktikās]], kur oreola sfēriskā forma kontrastē ar plakano galaktikas disku. [[Eliptiskā galaktika|Eliptiskajās galaktikās]] nav krasas pārejas starp galaktiku un tās halo.

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Lietišķā matemātika]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|upi Rietumāfrikā|Senegāla (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République du Sénégal''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Senegālas Republika
|            valsts_nosaukums = Senegal
|               karoga_attēls = Flag of Senegal.svg
|            karoga_nosaukums = Senegālas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Senegal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Senegālas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "Un Peuple, Un But, Une Foi"
|                valsts_himna = [[Pincez Tous vos Koras, Frappez les Balafons]]
|               kartes_attēls = Location_Senegal_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dakara]]
| latd=14 | latm=40 | latNS=N | longd=17 | longm=25 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[volofu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentālisms|Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Sengālas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Makijs Salls]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Senegālas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = =[[Sidiki Kaba]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Senegālas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|8|20}}
|                 platība_km2 = 196 712
|               platība_rangs = 87.
|              procenti_ūdens = 2,1
|          iedzīvotāju_skaits = 17 196 308
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 72.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $26,574 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 112.
|          IKP_PPP_per_capita = $2026
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 137.
|                         HDI = 0.478
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 154.
|                        Gini = 40,3
|                   Gini_gads = 2011
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 153.
|                      valūta = [[Rietumafrikas franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sn]]
|              tālsarunu_kods = 221
|                iso_kods_num = 686
|              iso_kods_alfa2 = SN
|              iso_kods_alfa3 = SEN
}}
'''Senegāla''' ({{val|fr|le Sénégal}}), oficiāli '''Senegālas Republika''' ({{val|fr|République du Sénégal}}), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos uz dienvidiem no [[Senegālas upe]]s, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastā. Robežojas rietumos ar [[Gambija|Gambiju]], ziemeļos ar [[Mauritānija|Mauritāniju]], austrumos ar [[Mali]] un dienvidos ar [[Gvineja|Gvineju]] un [[Gvineja-Bisava|Gvineju-Bisavu]].
Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Dakara]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Bassaricyon_alleni.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon alleni
| suga_lv=Austrumu ielejas olings
| binomial=Bassaricyon alleni <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1880)</small>
| izplatība=

sentences: '''Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene''' bija 114 km gara 750 mm [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļa]] līnija, kas savienoja [[Ainažu osta|Ainažu ostu]] ar [[Valmiera (stacija)|Valmieras staciju]] un turpinājās līdz [[Smiltene]]i. No 1970. līdz 2000. gadam dzelzceļa līniju pa posmiem pakāpeniski likvidēja un sliedes demontēja.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 66
 | lv  = Sešdesmit seši
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ādolfs Hitlers
| vārds_orģ           =''Adolf Hitler''
| attēls              =Adolf Hitler Berghof-1936.jpg
| amats               =Vācijas [[fīrers]]
| term_sākums         ={{dat|1934|8|2|N}}
| term_beigas         ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis         =[[Pauls fon Hindenburgs]]
''(kā prezidents)''
| pēctecis            =[[Karls Dēnics]]
''(kā prezidents)''
| amats2              =[[Vācijas kanclers]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|1|30|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis2        =[[Kurts fon Šleihers]]
| pēctecis2           =[[Jozefs Gebelss]]
| dzim_dati           ={{dat|1889|4|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Austroungārija|Braunava pie Innas}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1945|4|30|1889|4|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne}}
| tautība             =līdz [[1925]]. gadam austrietis;<ref> {{de ikona}} [http://www.ns-archiv.de/personen/hitler/oesterreich/staatsbuergerschaft.php Hitlers oficiāli vairs nav austrietis] ([[7. aprīlis]] [[1925]]. gadā) </ref> pēc [[1932]]. gada vācietis
| partija             =[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]] (NSDAP)
| dzīvesb             =[[Eva Brauna]]
''(apprecējās [[1945]]. gada [[29. aprīlis|29. aprīlī]]'')
| profesija           =[[aģitators]], [[aktīvisms|aktīvists]], [[rakstnieks]], [[politiķis]]
| paraksts            =Hitler Signature2.svg
| reliģija            =
}}
'''Ādolfs Hitlers''' ({{val|de|Adolf Hitler}}; dzimis {{dat|1889|4|20}}, miris {{dat|1945|4|30|1889|4|20}}) bija [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|NSDAP]] līderis, no [[1933]]. līdz [[1945]]. gadam [[Vācijas kanclers]], [[valdības galva]], [[valsts galva]] un [[diktators]].

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences: '''Gangrēna''' ({{val|la|gangraena}}, no sengrieķu ''γάγγραινα'') ir [[audi|audu]] atmiršanas veids, [[nekrozes]] veids, kuru izraisa kritiski nepietiekama asinsapgāde.<ref name="Porth" /><ref name="nhsintro" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kuldīgas pilsētas laukums''' atklāts 1937. gada 26. septembrī kā [[Kuldīga]]s '''Jaunais tirgus laukums'''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7Cissue:/p_001_brze1937n218%7Carticle:DIVL634%7Cquery:moderns%20tirgus%20laukums%20tirgus%20laukuma%20laukum%C4%81%7CissueType:P|title=Kuldīgai jauns, moderns tirgus laukums|last=|first=|publisher=[[Brīvā Zeme]]|website=www.periodika.lv|access-date=2018-02-28|date=|archive-date=2016-04-06|archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7Cissue:/p_001_brze1937n218%7Carticle:DIVL634%7Cquery:moderns%20tirgus%20laukums%20tirgus%20laukuma%20laukum%C4%81%7CissueType:P}}</ref> Tā kopplatība ir 5610 m2 un tur bija paredzēta vieta 500 pajūgiem. Laukuma būve izmaksājusi 113 000 [[lats|latus]].<ref name=":0" /> Modernās kanalizācijas garums sasniedz 600 metru. Jaunā tirgus laukuma būvniecībā izmantota akmeņu drupinātāja mašīna, lielais veltnis un betona jaucamā mašīna. Būvējot Pilsētas laukumu, esot norakts arī liels kalns pie tagadējās [[Piltenes iela (Kuldīga)|Piltenes ielas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kuldiga.biblioteka.lv/Alise/lv/book.aspx?id=37269&ident=1007794&c=1&c=,&c=2|title=Savulaik viens no modernākajiem Latvijā.|last=Kurzemnieks, Nr. 117, 2003, 9. okt., 6. lpp|first=|access-date=2018-02-28|date=}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Latgaliešu nacionālā atmoda''' bija [[Latgale]]s latviešu nacionālā kustība laika posmā no [[1904. gads|1904]]. līdz [[1917. gads|1917]]. gadam, taču tās pirmsākumi meklējami jau [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Nacionālās atmodas sākotnējais centrs bija [[Sanktpēterburga]], bet vēlāk aktīva darbība izvērsās arī Latgalē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Štāmics
|     vārds_orig = ''Johann Stamitz''
|         attēls = Johann Stamitz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1717
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Ņemeckibroda]], [[Bohēmija]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Havlīčkūvbroda]], [[Visočinas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1757
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Manheima]], [[Kūrpfalca]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists un vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Kārlis Štāmics]], [[Antons Štāmics]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences: '''Gramatiskais skaitlis''' ({{Val-la|Numerus grammaticus}}) – [[gramatiskā kategorija]], kas norāda daudzuma atšķirību [[Lietvārds|lietvārdos]], [[Īpašības vārds|īpašības vārdos]], [[Vietniekvārds|vietniekvārdos]] un [[Darbības vārds|darbības vārdos]]. Vairumā pasaules valodu pastāv duālistiskais valodas formu sadalījums [[Vienskaitlis|vienskaitlī]] ({{Val-la|singularis}}) un [[Daudzskaitlis|daudzskaitlī]]({{Val-la|pluralis}}). Bet pastāv arī citas gramatiskā skaitļa kategorijas, kā [[divskaitlis]] ([[Sanskrits|sanskritā]], [[Latīņu valoda|latīņu valodā]], [[Slovēņu valoda|slovēņu valodā]] u.c.), [[trīsskaitlis]] ([[bislama]], atsevišķās [[Okeānijas valodas|Okeānijas valodās]]), [[dažskaitlis]] (lai atšķirtu dažus no daudziem objektiem; hopu valodā, [[Arābu valoda|arābu valodā]], daļā [[Baltu-slāvu valodas|baltu-slāvu valodu]]).

sentences: '''Karotinoīdi''' ir [[tetraterpēni]] un [[tetraterpenoīdi]], kas formāli ir acikliska priekšteča — Ψ,Ψ-karotīna ([[Likopīns|likopīna]]) atvasinājumi: [[hidrogenizācija]]s, [[dehidrogenizācija]]s, [[ciklizācija]]s, [[oksidācija]]s produkti vai to kombinācijas. [[Retinoīdi]] nepieder pie karotinoīdiem.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Antarktika]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Burvestība mēnessgaismā
| attēls                   = Magic in the Moonlight poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic in the Moonlight''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Aronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Helēna Robina]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Hamišs Linklaters]]
* [[Saimons Makbērnijs]]
| mūzika                   = [[Dariuss Kondži]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Perdido Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|25||bez}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-moonlight-2014|title=Magic in the Moonlight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403224101/http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-moonlight-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicinthemoonlight.htm|title=Magic in the Moonlight (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Burvestība mēnessgaismā"''' ({{val|en|Magic in the Moonlight}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Kolins Fērts]], [[Džeki Vīvere]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Hamišs Linklaters]] un [[Saimons Makbērnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|25||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Gaujiena
| settlement_type          = lielciems
| image_skyline            = Gaujienas muiža- jaunā pils 01.jpg
| image_caption            = Gaujienas muižas pils
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_name2        = [[Gaujienas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1111}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,77
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2016|07|04||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1622 |title=Informācija par objektu: Gaujiena |accessdate={{dat|2017|02|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 572
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 31 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 23 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_m              = 85
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4339 Gaujiena
| var_id                   = 100102347
| lgia_id                  = 1622
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|britu filozofu|politiķi|Džons Rasels}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Bērtrands Rasels
|          vārds_orig = ''Bertrand Russell''
|              attēls =Russell1907-2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rasels 1907. gadā
|             dz_gads =1872
|          dz_mēnesis =5
|            dz_diena =18
|            dz_vieta =Trelleha (''Trellech''), [[Monmutšīra|Monmutšīrā]], [[Velsa|Velsā]]
|              m_gads =1970
|           m_mēnesis =2
|             m_diena =2
|             m_vieta =Penrindeitreta (''Penrhyndeudraeth''), [[Gvineda|Gvidenā]], [[Velsa|Velsā]]
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[ētika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[matemātika]], [[valodas filozofija]], [[zinātnes filozofija]], [[reliģija]]
|              idejas =[[loģiskais atomisms]], [[Rasela paradokss]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Deivids Hjūms|Hjūms]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Džons Maktagarts]], [[Gotlobs Frēge]], [[Alfrēds Vaitheds|Vaitheds]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Džons Stjuarts Mills|Mills]], [[Tomass Peins]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Alfrēds Aijers]], [[Rūdolfs Karnaps]], [[Kurts Gēdels]], [[Kārlis Popers]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Noams Čomskis]], [[Dž. L. Ostins]], [[Sols Kripke]], [[Morics Šliks]], [[Alfrēds Tarskis]], [[Frīdrihs Vaismans]], [[Donalds Deividsons]]
|               darbi =''On Denoting'' (1905)
''Principia Mathematica'' (1910-15)
''Why I Am Not a Christian'' (1927)
''History of Western Philosophy'' (1945)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Vēstures cienītāju klubs''' jeb '''vēstures rekonstruktoru klubs''' ir brīvprātīga ļaužu apvienība — [[klubs]], — kurā apvienojušies cilvēki, kuri brīvajā laikā neprofesionāli interesējas par [[vēsture|vēsturi]], mājas apstākļos nodarbojas ar dažādu vēsturisku laikmetu priekšmetu un apģērba rekonstrukciju izgatavošanu, rīko dažādus tematiskus pasākumus, kuros tērpjas vēsturisko apģērbu kopijās, spēlē [[lomu spēle]]s pēc iepriekš atrunāta scenārija (piemēram, kādas vēsturiskas kaujas rekonstrukcija, bruņinieku turnīrs u.tml.).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Ideal Home''
| attēls                   = Ideal Home.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Endrū Flemings]]
| producents               =
* [[Ārons Raiders]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Marija Terēze Arida]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Maksims Remijards]]
| scenārija autors         = Endrū Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Džeiks Makdormans]]
* [[Džeks Gors]]
| mūzika                   = [[Mārtins Simpsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Remstar Studios]]''
* ''[[Baby Cow Productions]]''
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Mustard & Co]]''
| izplatītājs              = ''[[Brainstorm Media]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|''Mardi Gras'' filmu festivāls|2018|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0|title=Ideal Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413153759/http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Papua-Jaungvineja]]
[[Kategorija:Papua-Jaungvineja]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
[[Kategorija:Kaķu dzimtas hibrīdi]]
[[Kategorija:Panteras]]

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca
| image                 = Rīga, Sv. Trīsvienības luterāņu baznīca 2002-09-28.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 52.23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 29.79 | longEW = E
| religious_affiliation = [[LELB]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Sarkandaugavas 10|3s=Sarkandaugavas iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.3vienbaznica.net/lv/}}
| architecture          =
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1876
| year_completed        = 1878
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības (Trijādības) Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams [[Sarkandaugavas iela (Rīga)|Sarkandaugavas ielā]] 10, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Algejas Alpi
|attēls                 = Grosser_Krottenkopf.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krotenšpice, Efneršpice un Groserkotenkopfs
| map = Karte_Allgäuer_Alpen.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.311944 | latNS  = N
| longd = 10.356111 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groserkotenkopfs]]
|augstums               = 2 656
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Ziemeļmaķedonija]]
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ardievu, mazā, ardievu
 | oriģinālnos = ''Gone Baby Gone''
 |      attēls = Gone Baby Gone poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mistērija, drāma
 |    režisors = [[Bens Afleks]]
 |  producents =
* [[Šons Beilijs]]
* [[Alans Leds jaunākais]]
* [[Dantons Risners]]
 |   scenārijs =
* [[Ārons Stokhārds]]
* Bens Afleks
 |     aktieri =
* [[Keisijs Afleks]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Eimija Raiena]]
 |      mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[The Ladd Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{dat|2007|10|19||bez}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007|title=Gone Baby Gone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033613/http://bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gonebabygone.htm|title=Gone Baby Gone (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ardievu, mazā, ardievu"''' ({{val|en|Gone Baby Gone}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Denīzes Leheinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Bens Afleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Keisijs Afleks]], [[Mišela Monagana]], [[Morgans Frīmens]], [[Eds Heriss]], [[Džons Eštons]] un [[Eimija Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|19||bez}}.

sentences:
{{Jāuzlabo|neenciklopēdisks stils}}
'''Alga''' ir samaksa par [[Strādāšana|darbu]]. Darba alga ir [[nauda]]s formā izteikta sabiedrības tīrā ienākuma daļa, kura tiek sadalīta pēc tā darba daudzuma un kvalitātes, ko patērējis katrs darbinieks un, kas nonāk viņa personīgajā patēriņā. Darba alga ir viens no [[dzīve]]s līmeņa rādītājiem [[valsts|valstī]], un ir nepieciešams domāt kā celt cilvēku un valsts labklājības līmeni.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer the Heretic''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 4. sezona
| Series no    = 62. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Džims Rīdons]]
| Writer       = [[Džordžs Meiers]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1992|10|8|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0773647/|title=Homer the Heretic|publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|10||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Homer the Heretic''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" ceturtās sezonas 3. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1992|10|8|}}. Sēriju sarakstīja [[Džordžs Meiers]], režisēja — [[Džims Rīdons]]. Ar [[Bārts Simpsons|Bārta]] uzrakstu uz klases tāfeles "Es neaizvainošu Jaunorleānu." (''I will not defame New Orleans'') "Simpsonu" veidotāji atvainojās saniknotajiem [[Jaunorleāna]]s iedzīvotājiem par to, ka sērijā ''[[A Streetcar Named Marge]]'' nosauca viņu pilsētu par "pirātu, dzērāju un padauzu mājām, strutaino un smirdīgu vietu".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kuopio katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kuopio Cathedral 2022-02-28 (7).jpg
| image_size            =
| caption               = Kuopio katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kuopio katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.891111
| longd                 = 27.683889
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļsavo|Kuopio}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pērs Vilhelms Palmrots]] (''Per Wilhelm Palmroth'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1806. gads
| year_completed        = 1815. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kuopio katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942693"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Cervus canadensis2006.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|       apakškārta = Ruminantia
|    apakškārta_lv = Atgremotāju apakškārta
|           dzimta = Cervidae
|        dzimta_lv = Briežu dzimta
|      apakšdzimta = Cervinae
|   apakšdzimta_lv = Briežu apakšdzimta
|            ģints = Cervus
|         ģints_lv = Brieži
|             suga = C. canadensis
|          suga_lv = Vapiti
|         binomial = Cervus canadensis <small>([[Erxleben]], 1777)</small>
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jaša Heifecs
|Attēls           = Jascha Heifetz 1 1953.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jaša Heifecs 1953. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat VS|{{dat|1901|2|2|}}|{{dat||1|20}}}}
|Vieta_dz = {{flaga|Krievija}} [[Viļņa]],
[[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|Miris = {{dat|1987|12|10}}
|Vieta_mr = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[vijole]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1910 — 1987
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Victor]]'', ''[[Sony Masterworks|Columbia Masterworks]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.jaschaheifetz.com/ www.jaschaheifetz.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences: '''Oratorija''' ({{Val-it|oratorio}}; no {{Val-la|orare}} — runāt, lūgt) ir vairākdaļīgs lielas formas [[skaņdarbs]] [[koris|korim]], solistiem un [[orķestris|orķestrim]], kas, atšķirībā no [[opera]]s, paredzēts koncertizpildījumam. Atšķirība no operas ir tāda, ka oratorija ir bez teatrāla uzveduma.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemas pīšļi
| oriģinālnos = ''Winter's Bone''
| attēls = Winters bone poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Debra Granika]]
| producents = * [[Anna Roselīni]]
* [[Aliksa Madigana]]
| scenārijs = * Anna Roselīni
* Debra Granika
| aktieri = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Džons Hauks]]
* [[Kevins Breznehans]]
* [[Deils Dikijs]]
* [[Garets Dilahants]]
* [[Šerila Lī]]
* [[Teits Teilors]]
| mūzika = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Winter's Bone Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|11|ASV|}}
| ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winters-bone-2010|title=Winter's Bone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wintersbone.htm|title=Winter's Bone (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziemas pīšļi"''' ({{val|en|Winter's Bone}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisore ir [[Debra Granika]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Džons Hauks]], [[Kevins Breznehans]], [[Deils Dikijs]], [[Garets Dilahants]], [[Šerila Lī]] un [[Teits Teilors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Etnoss''' ({{val|ru|э́тнос}}, no {{val|grc|ἔθνος}}, ''étnos'' — '[[tauta]]') ir [[Padomju Savienība]]s beigu gados [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s [[Etnogrāfija]]s institūta izstrādāts jēdziens, kas skaidro [[tautība|tautību]] kā sociālu cilvēku kopumu, kuras locekļi apzinās sevi kā vienotu grupu, pretstatā pārējiem etnosiem. Jēdziena galvenais izstrādātājs bija Etnogrāfijas institūta ilggadējais direktors [[Juliāns Bromlejs]].<ref>The Theory of Ethnos and Ethnic Processes in Soviet Social Sciences, Julian Bromley and Viktor Kozlov, Comparative Studies in Society and History http://www.jstor.org/stable/178765</ref> Kopš [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] etnosa teorija ir zaudējusi nozīmi [[Krievija|Krievijas Federācijas]] tautību politikas veidošanā<ref>Identity politics and indigeneity construction in the Russian census 2002, Sokolovski, Sergei, http://www.eth.mpg.de/cms/en/publications/working_papers/wp0077.html</ref> un akadēmiskajā vidē.<ref>The State of the Discipline in Russia: Interviews with Russian Anthropologists, http://doi.wiley.com/10.1525/aa.1997.99.4.775{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''High Flying Bird''
| attēls                   =  High Flying Bird (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džozefs Malloks]]
| scenārija autors         = [[Tarels Elvins Makkreinijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andrē Holands]]
* [[Zezija Bītza]]
* [[Melvins Gregs]]
* [[Sonja Sona]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
| mūzika                   = [[Deivids Vailders Sevedžs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Extension 765]]''
* ''[[Harper Road Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|27|Slemdensas filmu festivāls|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|title=High Flying Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190604183502/https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|archivedate={{dat|2019|06|04||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''High Flying Bird''''' ir 2019. gada ASV sporta drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Andrē Holands]], [[Zezija Bītza]], [[Melvins Gregs]], [[Sonja Sona]] un [[Zekerijs Kvinto]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|27||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SyrianWildAss-London Zoo.jpg
| att_nosaukums =Sīrijas savvaļas ēzelis Londonas zoodārzā, [[1872]]. gada foto attēls
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemippus
| pasuga_lv =Sīrijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hemionus hemippus
([[Geoffroy]], 1855)
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Pamplemuses botāniskais dārzs
| alt_name        =
| photo           = Victoria amazonica Pamplemousses.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   = [[Karaliskā viktorija|Karaliskās viktorijas]] Pamplemuses botāniskajā dārzā.
| photo_alt       =
| map             = Maurīcija
| map_caption     =
| map_relief      = jā
| map_size        =
| latd=20  |  latm= 6 | lats=26  |  latNS=S
| longd=57 | longm=34 | longs=46 | longEW=E
| type            = [[Botāniskais dārzs]]
| prot_category   =
| location        = Maurīcija
| nearest_city    =
| area            = 37 ha
| created         = 1767
| visitation_num   = 250 000<ref>SSR Botanic Garden. Pamplemousses. Mauritius. Enjou Your Visit. Printed by the Government Printing Department</ref>
| website         = [http://ssrbg.govmu/org/English/Pages/default.aspx Sir Seewoosagur Ramgoolam Botanic Garden]
| children        =
}}
'''Pamplemuses botāniskais dārzs''' jeb '''Sera Sīvusagura Ramgulama botāniskais dārzs''' ir [[botāniskais dārzs]], kas atrodas [[Pamplemuse]]s pilsētā [[Maurīcija|Maurīcijā]] aptuveni 11 km uz ziemeļrietumiem no valsts galvaspilsētas [[Portluī]]. Tā platība ir 37 [[hektārs|ha]] un dārza pirmsākumi meklējami 1767. gadā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 7
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 5
|              simbols = N
|             atommasa = 14,0067
|   valences elektroni = [He]2s22p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sašķidrināts slāpeklis un slāpekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, −1, −2, −3
|  elektronegativitāte = 2,04
|              blīvums = 1,251
|  kušanas temperatūra = 63,14 K (−210 °C)
| viršanas temperatūra = 73,35 K (−195,79 °C)
}}
'''Slāpeklis''' ir [[ķīmiskais elements]], kuru apzīmē ar simbolu '''N''' un tā [[atomskaitlis]] ir 7. Parasti slāpeklis ir divatomu [[gāze]], kuras ķīmiskā formula ir '''N2'''. [[Daba|Dabā]] slāpeklis ir sastopams [[Zemes atmosfēra|atmosfērā]], kur tas ir galvenā [[gaiss|gaisa]] sastāvdaļa. Paaugstinātā [[temperatūra|temperatūrā]] slāpeklis var reaģēt ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], (veidojot [[amonjaks|amonjaku]]), [[sārmu metāli]]em (veidojot attiecīgus nitrīdus) un vēl augstākā temperatūrā arī ar [[skābeklis|skābekli]], veidojot [[slāpekļa(II) oksīds|slāpekļa(II) oksīdu]]. Savienojumos slāpeklim var būt oksidēšanas pakāpe no −3 ([[amonjaks]]) līdz +5 ([[slāpekļskābe]] un tās [[sāļi]]). Visbiežāk slāpeklis ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klusēšana
| attēls                   =  Silence (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Silence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Barbara de Fina]]
* [[Randals Emets]]
* [[Vitorio Seči Gori]]
* [[Emma Tillingere Koskova]]
* [[Gastons Pavlovičs]]
* [[Īrvins Vinklers]]
* Mārtins Skorsēze
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Tadanobu Asano]]
* [[Siarans Hindss]]
* [[Liams Nīsons]]
| mūzika                   =
* [[Kims Allens Kludžs]]
* [[Ketrīna Kludža]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[SharpSword Films]]''
* ''[[AI Film]]''
* ''[[Emmett/Furla/Oasis Films]]''
* ''[[CatchPlay]]''
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Verdi Productions]]''
* ''[[YLK Sikelia]]''
* ''[[Fábrica de Cine]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[CatchPlay]]''
* ''[[Gussi Cinema]]''
* ''[[StudioCanal UK]]''
* ''[[01 Distribution]]''
* ''[[Kadokawa Daiei Studio]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|11|29|Roma|2016|12|23|ASV|2017|2|17|Latvija}}
| ilgums                   = 157 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/silence-2016|title=Silence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2019|archive-date={{dat|2020|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200815121253/https://www.bbfc.co.uk/releases/silence-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ITA}}
* {{JAP}}
* {{MEX}}
* {{TWN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Japāņu valoda|Japāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40-50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=silence2016.htm|title=Silence|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Klusēšana"''' ({{val|en|Silence}}) ir 2016. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Endo Šusaku tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Ādams Draivers]], [[Tadanobu Asano]], [[Siarans Hindss]] un [[Liams Nīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|11|29||bez}} Romā, Itālijā.

sentences: {{Commons category|Sports in Africa|Sports Āfrikā}}

sentences: '''Maha skaitlis''' (''Ma'') ({{val-en|Mach number}}) ir [[ātrums|ātruma]] relatīvā mērvienība. Tas ir objekta ātrums attiecībā pret vidi, dalīts ar [[skaņas ātrums|skaņas ātrumu]] šajā vidē:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Alfred Tarski
| attēls =Alfred Tarski.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1983
| m_mēnesis=10
| m_diena=26
| m_vieta =[[Bērkli]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{RUS}} / {{POL}} / {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]], kurš pārgājis [[katolisms|katolismā]]
| darba_vietas =[[Varšavas Universitāte]],
[[Varšavas Pedagoģiskais institūts]],
[[Hārvarda Universitāte]],
[[Ņujorkas Pilsētas universitāte]],
[[Padziļināto pētījumu institūts]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| alma_mater =[[Varšavas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[loģika]],
[[analītiskā filozofija]]
| pasniedzēji =[[Jans Lukasevičs]],
[[Staņislavs Lesņevskis]],
[[Vaclavs Serpiņskis]],
[[Tadeušs Kotarbiņskis]]
| studenti =[[Džūlija Robinsone]],
[[Ričards Montegū]],
[[Dana Skots]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Liepājas Karostas cietums (virssardze)''' ir muzejs ar izklaides iespējām [[Liepāja|Liepājā]], [[Karosta|Karostā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neo-noir''''' (neonuārs) ir filmu žanrs kas veidojies no ''[[film noir]]'' žanra, kas bija populārs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1940. un 1950. gados. ''Neo-noir'' filmām raksturīgas līdzīgas iezīmes ar ''film noir'', kas apvienotas ar modernākām tēmām, stilu un tehniku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nofilmschool.com/neo-noir-definition-and-examples|title=What is Neo Noir? Definition and Essential Examples|website=nofilmschool.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Philosophy of Neo-noir|last=Conard|first=Mark|publisher=The Univ of Kentucky Press|year=2007|pages=2}}</ref> ''Neo-noir'' filmām bieži vien raksturīga ekstensīvāka [[vardarbība]]s un [[seksualitāte]]s atainošana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/art/neo-noir|title=Neo-noir {{!}} Definition, Movies, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Makss Peins
 | oriģinālnos = ''Max Payne''
 |      attēls = Max Payne poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma, trilleris
 |    režisors = [[Džons Mūrs]]
 |  producents =
* [[Skots Feijs]]
* [[Džūlija Jorna]]
* Džons Mūrs
 |   scenārijs = [[Bo Torns]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Bo Bridžess]]
* ''[[Ludacris]]''
* [[Kriss O'Donels]]
* [[Nellija Furtado]]
 |      mūzika =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Baks Sanderss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Firm Films]]''
* ''[[Foxtor Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|10|17}}
 |      ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/max-payne-2008|title=Max Payne|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611140944/http://www.bbfc.co.uk/releases/max-payne-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maxpayne.htm|title=Max Payne (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|87 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Makss Peins''' ({{val|en|Max Payne}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta trilleris, kas balstīts uz tāda paša nosaukuma videospēlēm. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džons Mūrs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Mila Kūnisa]], [[Bo Bridžess]], ''[[Ludacris]]'', [[Kriss O'Donels]] un [[Nellija Furtado]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|17||bez}}.

sentences:
un [[Leonīds Brežņevs]] 1960. gadā Kekkonena valsts vizītes laikā Padomju Savienībā]]
'''Finlandizācija''' ({{val|fi|suomettuminen}}; {{val|sv|finlandisering}}; {{val|de|Finnlandisierung}}) ir valsts politikas pakārtošana lielākas kaimiņvalsts politikai, nomināli saglabājot [[Suverenitāte|suverenitāti]]. Šis politiskais termins parādījās 20. gadsimta otrajā pusē, lai raksturotu [[Padomju Savienība]]s un [[Somija]]s attiecības pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]]. Termins galvenokārt izplatīts Rietumu historiogrāfijā un tam ir negatīva nozīme.

sentences: '''Senslāvi''' bija agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] tauta. Saskaņā ar arheoloģiskajiem datiem etniskā kopiena izveidojās ne vēlāk kā 4. gadsimta otrajā pusē. [[Slāvi|Slāvu tautu grupa]] izveidojās senslāvu izplatīšanās procesā 7.-8. gadsimtā. Runāja [[Senslāvu valoda|senslāvu valodā]].

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Strūves ģeodēziskais loks
| image       = Hammerfest Meridianstein.jpg
| caption     = Piemineklis Strūves ģeodēziskā loka galējā Z punktā [[Hammerfesta|Hammerfestā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]].
| Country     = [[Igaunija]], [[Baltkrievija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Somija]], [[Norvēģija]], [[Moldova]], [[Krievija]], [[Zviedrija]], [[Ukraina]]
| Location    =
| Type        =
| Criteria    = ii, iii, vi
| ID          = 1187
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 2005
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Struve Geodetic Arc-zoom-lv.svg
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_d = 59| lat_m = 3| lat_s = 28| lat_NS = N
| long_d = 26| long_m = 20| long_s = 16| long_EW =E
}}
'''Strūves ģeodēziskais loks''' ir [[triangulācija]]s uzmērīšanas ķēde. Strūves ģeodēziskais loks ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Kzepovas]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences: '''22. novembris''' ir gada 326. diena (327. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 39 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Hals Finijs
 |    vārds_orig = ''Harold Thomas Finney II''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1956
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 4
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Koalinga}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2014
 |     m_mēnesis = 8
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Arizona|Fīniksa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = programmētājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Harolds Tomass Finijs II''' ({{val-en|Harold Thomas Finney II}}, dzimis {{dat|1956|5|4}}, miris {{dat|2014|8|28}}) bija [[ASV|amerikāņu]] [[programmētājs]]. Karjeras pirmsākumos bija vadošais programmētājs vairāku [[datorspēle|datorspēļu]] izstrādē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.atariage.com/programmer_page.html?ProgrammerID=173 |title=AtariAge |accessdate=24 February 2015 |deadurl=no |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150225002424/http://www.atariage.com/programmer_page.html?ProgrammerID=173 |archivedate=25 February 2015 |language=en}}</ref> 1991. gadā kļuva par otro algoto ''[[PGP Corporation]]'' darbinieku pēc [[Fils Zimmermans|Fila Zimmermana]].<ref name="NYTOBIT2014">Popper, Nathaniel, [https://www.nytimes.com/2014/08/31/business/hal-finney-cryptographer-and-bitcoin-pioneer-dies-at-58.html?ref=obituaries "Hal Finney, Cryptographer and Bitcoin Pioneer, Dies at 58"] , ''The New York Times'', August 30, 2014</ref> 2004. gadā radīja pasaulē pirmo praktiski izmantojamu [[darba pierādījums|darba pierādījuma]] sistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sfgate.com/technology/businessinsider/article/Here-s-The-Problem-With-The-New-Theory-That-A-4529573.php |title=Here's The Problem with the New Theory That A Japanese Math Professor Is The Inventor of Bitcoin |work=San Francisco Chronicle |accessdate=24 February 2015 |deadurl=no |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150104063653/http://www.sfgate.com/technology/businessinsider/article/Here-s-The-Problem-With-The-New-Theory-That-A-4529573.php |archivedate=4 January 2015 |language=en}}</ref> Viņš bija arī viens no pirmajiem [[kriptovalūta]]s ''[[Bitcoin]]'' lietotājiem un bija pirmais, kas saņēma ''Bitcoin'' pārskaitījumu no [[Satoši Nakamoto]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.washingtonpost.com/blogs/the-switch/wp/2014/01/03/hal-finney-received-the-first-bitcoin-transaction-heres-how-he-describes-it/ |title=Hal Finney received the first Bitcoin transaction. Here's how he describes it. |work=The Washington Post |accessdate=24 February 2015 |deadurl=no |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150227213647/http://www.washingtonpost.com/blogs/the-switch/wp/2014/01/03/hal-finney-received-the-first-bitcoin-transaction-heres-how-he-describes-it/ |archivedate=27 February 2015 |language=en }}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Deivids Hjūms
|          vārds_orig = David Hume
|              attēls = David Hume.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1711
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|              m_gads = 1776
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[skoti|skots]]
|            paraksts =
|               skola = [[Skotu apgaismība]], [[empīrisms]], [[naturālisms (filozofija)|naturālisms]], [[skepticisms]], [[utilitārisms]], [[klasiskais liberālisms]]
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[metafizika]], [[prāta filozofija]], [[ētika]], [[estētika]], .
|              idejas =
|          alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Džons Loks]], [[Džordžs Bērklijs]], [[Frensis Hatčesons]], [[Īzaks Ņūtons]]
|          ietekmējis = [[Ādams Smits]], [[Ādams Fergusons]], [[Imanuels Kants]], [[Džeremijs Bentams]], [[Džeimss Medisons]], [[Aleksandrs Hamiltons]], [[Ogists Konts]], [[Viljams Džeimss]], [[Čārlzs Darvins]], [[Bērtrands Rasels]], [[Tomass Hakslijs]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Alberts Einšteins]]
|               darbi = [[Traktāts par cilvēka dabu]], [[Pētījums par cilvēka sapratni]]
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss fon Krannhalss
|     vārds_orig = ''Hanns von Krannhals''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Līneburga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, tulks, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Paliec pie manis
 | oriģinālnos = ''Stand by Me''
 |      attēls = Stand By Me 1986 American Theatrical Release Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Robs Rainers]]
 |  producents =
* [[Brūss A. Evanss]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
 |   scenārijs =
* [[Reinolds Džideons]]
* Brūss A. Evanss
 |     aktieri =
* [[Vills Vītons]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Korijs Feldmens]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Kīfers Saterlends]]
 |      mūzika = [[Džeks Nīče]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Act III Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1986|8|8}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986|title=Stand by Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128021953/http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=standbyme.htm|title=Stand by Me (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Paliec pie manis"''' ({{val|en|Stand by Me}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma, kas balstīta uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] romānu ''The Body''. Filmas režisors ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Vītons]], [[Rivers Fīnikss]], [[Korijs Feldmens]], [[Džerijs O'Konels]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|8|8||bez}}.

sentences: '''Starptautiskā fonētiskā asociācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]:''International Phonetic Association'', {{IPA2|ði ɪntəˈnæʃənəl fəˈnɛtɪk əsoʊsiˈeɪʃn}} (''IPA''), [[Franču valoda|franču]]: ''L'Association Phonétique Internationale'' (''API'')) ir organizācija, kas veicina [[fonētika]]s zinātniskos pētījumus un dažādus šīs zinātnes praktiskos pielietojumus. Asociācijas lielākais ieguldījums zinātniskajā sabiedrībā ir [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts]] - visu valodu fonētiskā attēlojuma pieraksta standarts. Abreviatūra IPA tiek lietota gan asociācijai, gan alfabētam. Asociācija publicē "Starptautiskās fonētiskās asociācijas žurnālu" (''Journal of the International Phonetic Association'').

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ārends Berholcs''' ({{val|de|Arend Berkholz}}) (kopš 1876. gada - Ārends fon Berholcs) (dzimis {{dat|1808|11|8}}, [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa|Livonijas guberņā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris {{dat|1888|8|11}}, [[Majori|Majorenhofā]], Livonijas guberņā, Krievijas Impērijā) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes jurists. Ieņēmis daudzus vadošus amatus Rīgas pārvaldē un citās organizācijās.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Āgenskalns
|attels             =
|paraksts           = Mazā Nometņu iela, 2009. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
[[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Āgenskalna priedes]]
[[Klīversala]]
|platiba            = 4,613 km²
|iedzivotaju_skaits = 25 047 (2019)
|iever_celtnes      = [[Āgenskalna televīzijas tornis]]
[[Rīgas Svētā Alberta Romas katoļu baznīca|Sv. Alberta baznīca]]
[[Āgenskalna tirgus]]
 [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Stradiņa slimnīca]]
|udenstilpnes       = [[Māras dīķis]]
 [[Āgenskalna līcis]]
|parki              = [[Uzvaras parks]]
[[Kobes dārzs]]
[[Māras dārzs]]
 [[Jaunatnes dārzs]]
|autobuss           =  [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4.]] [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]][[38. autobusu maršruts (Rīga)|38.]] [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         = [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]] [[2. tramvaju maršruts (Rīga)|2.]] [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]] [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1002, LV-1004
LV-1046, LV-1048
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/agenskalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences: '''Izgudrojums''' ir radošas darbības rezultātā izveidota unikāla un jauna [[ierīce]], [[metode]], [[sastāvs]] vai [[process]], kam ir kāds pozitīvs pielietojums. Cilvēku, kas ir kaut ko izgudrojis, sauc par '''izgudrotāju'''. Nereti izgudrojumiem tiek izņemts [[patents]], kas apliecina to, ka tas tik tiešām ir kas jauns un nebijis, kā arī apliecina, ka konkrētais izgudrotājs ir izgatavojis jauno izgudrojumu un nodrošina autoram ekskluzīvas tiesības uz to.

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Labība''' jeb '''graudaugi''' ir [[graudzāļu dzimta]]s [[kultūraugs|kultūraugi]], kurus kultivē, lai iegūtu to ēdamās sēklas jeb [[grauds|graudus]].<ref name="Augkopība">{{Grāmatas atsauce |title= Augkopība |editor=Antons Ruža |year= 2004 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |isbn= 9984-596-72-9 |page=116}}</ref> Graudaugi aug lielākās platībās un dod vairāk pārtikas enerģijas par citiem pārtikas veidiem pasaulē.<ref name="prodstat">{{Tīmekļa atsauce | url=http://faostat.fao.org/site/567/DesktopDefault.aspx | title=ProdSTAT | work=FAOSTAT | accessdate=2006. gada 26. decembrī}}</ref> Graudaugi ir bagāti ar [[vitamīni]]em, [[minerālviela|minerālvielām]], [[ogļhidrāti]]em, [[tauki]]em un [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]]. Kad tos [[rafinēšana|rafinē]], noņemot [[klijas]] un [[dīglis|dīgļus]], atlikusī [[endosperma]] satur galvenokārt ogļhidrātus, zaudējot lielu daļu citu [[uzturvielas|uzturvielu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste|name=Box2D|logo=|screenshot=|caption=|collapsible=yes|developer=[[Rovio Entertainment]]|released={{Start date|2007|09|11}}|latest_release_version=2.3.1|latest_release_date={{Release date|2014|04|05}}<ref name="GitHub">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/erincatto/Box2D/releases/tag/v2.3.1|title=Release v2.3.1: Version 2.3.1 · erincatto/Box2D|author=Erin Catto|work=GitHub}}</ref>|latest_preview_version=|latest_preview_date=|programming language=[[C++]]|operating_system=OS independent|genre=[[Middleware]]|license=[[zlib License|zlib]]<ref name="mainpage">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.box2d.org/|title=Box2D|publisher=Box2D}}</ref>|website={{URL|http://www.box2d.org/}}}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Kokarde''' ({{val-fr|cocarde}}) ir formas tērpa galvassegas atšķirības zīme.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Russian Revolution of 1905}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums = ''Apple Studios''
| logo_attēls = Apple_Studios.svg
| īpašnieks = ''[[Apple|Apple Inc.]]''
| valodas = [[angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija =
| reģistrēti_lietotāji =
| mājas_lapa =
}}'''''Apple Studios''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmu un televīzijas uzņēmums, kas ir [[Apple|''Apple Inc.'']] meitasuzņēmums. Tā specializējas televīzijas seriālu un filmu izstrādē un ražošanā digitālās video [[Interneta televīzija|straumēšanas pakalpojumam]] ''[[Apple TV+]]'', kā arī kinoteātros.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 30
|lv = Trīsdesmit
}}
'''30''' ('''trīsdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[29 (skaitlis)|29]] un [[31 (skaitlis)|31]].

sentences:
{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izbrauciens 2
| attēls                   = Ride Along 2 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ride Along 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tims Storijs]]
| producents               =
* [[Vills Pakers]]
* [[Ice Cube]]
* [[Mets Alvarzes]]
* [[Lerijs Brezners]]
| scenārija autors         =
* [[Fils Hejs]]
* [[Mets Manfredi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Hārts]]
* [[Ice Cube]]
* [[Kens Jongs]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Brūss Makdžils]]
* [[Taika Samptera]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Will Packer Productions]]''
* ''[[Cube Vision]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|6|Maiami|2016|1|15|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ride-along-2-2016|title=Ride Along 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 28, 2018|archive-date={{dat|2016|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160622135202/http://www.bbfc.co.uk/releases/ride-along-2-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ridealong2.htm|title=Ride Along 2 (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Izbrauciens]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izbrauciens 2"''' ({{val|en|Ride Along 2}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Tims Storijs]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Hārts]], [[Ice Cube]], [[Kens Jongs]], [[Bendžamins Brets]], [[Olīvija Manna]], [[Brūss Makdžils]] un [[Taika Samptera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2026|1|6||bez}} Maiami. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[Izbrauciens]]".

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton praelongus, Llyn Cregennen Isaf, Wales.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton praelongus|suga=Potamogeton praelongus|suga_lv=Visgarā glīvene|autors=Wulfen|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton praelongus bluete.jpeg}}'''Visgarā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton praelongus}}) ir  [[Glīveņu dzimta|glīveņu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Blīvas audzes ir reti un nevienmērīgi sastopamas [[Latvija|Latvijas]] ezeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-praelongus-wulfen/|title=visgarā glīvene - Potamogeton praelongus Wulfen - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-10}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Zagreb Zoo small-clawed otter 01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Amblonyx
|      ģints_lv = Īsnagu ūdri
|       ģints_r = Āzijas īsnagu ūdrs
|          suga = Amblonyx cinereus
|       suga_lv = Āzijas īsnagu ūdrs
|      binomial = Amblonyx cinereus <small>([[Illiger]], 1815)</small>
|      sinonīmi =
* ''Aonyx cinerea''
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Āzijas īsnagu ūdrs''' (''Amblonyx cinereus'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji [[ūdens|ūdenī]] dzīvojošs [[plēsējs]], kas ir vienīgā suga '''īsnagu ūdru ģintī''' (''Amblonyx'').

sentences: '''Alibi'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|la|alibi}} — ‘citā vietā, citur’)<ref>Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 13.lpp.</ref> ir [[jurisprudence|juridisks]] termins, kas attiecas uz [[krimināltiesības|krimināltiesībām]], ar to saprotot cilvēka nevainīguma konstatēšanu, pamatojoties uz to, ka aizdomās turētā vai apsūdzētā [[persona]] nav varējusi piedalīties viņam inkriminētajā [[noziedzīgais nodarījums|noziedzīgajā nodarījumā]], jo šā noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas brīdī tā atradusies citur.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Rīsi
|         binomial = Oryza
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Koeh-232.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Sējas rīss]] (''Oryza sativa'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Ehrhartoideae
|   apakšdzimta_lv =
|            cilts = Oryzeae
|         cilts_lv = Rīsu cilts
|            ģints = Oryza
|         ģints_lv = Rīsi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO32−) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO3−), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na+), [[kalcijs]] (Ca2+), [[kālijs]] (K+), [[magnijs]] (Mg2+) vai [[amonijs]] (NH4+). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

sentences: '''Garšaugs''' ir [[augs]] ar [[garša]]s un [[Smarža|aromāta]] īpašībām. Tos izmanto, lai uzlabotu ēdiena garšu vai dekorētu to. Par garšaugiem neuzskata [[Dārzenis|dārzeņus]] un citus augus, ko uzturā uzņem kā [[uzturviela]]s. Garšaugus izmanto arī [[Medicīna|medicīnā]] un [[Skaistums|skaistumkopšanā]]. [[Kulinārija|Kulinārijā]] atdala garšaugus no [[Garšviela|garšvielām]]. Garšaugi galvenokārt attiecas uz zaļo un ziedošo auga daļu, bet garšvielas parasti ir kaltētas un ražotas no citām auga daļām, piemēram, [[Sēkla|sēklām]], [[miza]]s, [[Sakne|saknēm]], [[Auglis|augļiem]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Ground squirrel berkeley marina 01.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas zemes vāvere]] (''Spermophilus beecheyi'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|       binomial = Marmotini <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]] 1923)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu cilts''' (''Marmotini'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[Āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilti]] (''Protoxerini'') un [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilti]] (''Xerini'') veido [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtu]] (''Xerinae'').

sentences:
{{DEFAULTSORT:Indranu pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Indrānu pagasts}}

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Saule (nozīmju atdalīšana)|Saule}}
{| class="infobox" style="width: 10em;"
|+ style="font-size:larger;" | '''Saule'''
|-
| colspan="2" style="text-align:center;" |[[attēls:Sun in February.jpg|250px]]
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Novērojamie lielumi'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Zeme]]s
| 1,496{{E|11}} m
8,31 [[gaismas gads|gaismas minūtes]]
|-
| [[Redzamais spožums]] (''V'')
| −26,74m<ref name=nssdc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |title=NASA "Sun Fact Sheet" |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100715200549/http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |archivedate={{dat|2010|07|15||bez}} }}</ref>
|-
| [[Absolūtais spožums]]
| 4,83m<ref name=nssdc/>
|-
| [[Zvaigžņu klasifikācija]]
| G2V
|-
| [[Metāliskums]]<ref>Iespējams nepareizs termins</ref>
| ''Z'' = 0,0177<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://arxiv.org/abs/astro-ph/0408055| title=Solar model with CNO revised abundances| author=Montalban, Miglio, Noels, Grevesse, DiMauro| accessdate=2007. gada 30. novembrī}}</ref>
|-
| [[Leņķiskais diametrs|Leņķiskais izmērs]]
| 31,6′ — 32,7′<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| title=Eclipse 99 - Frequently Asked Questions| author=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]| accessdate=2007. gada 16. oktobrī| 6=| archiveurl=https://web.archive.org/web/20100527142627/http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| archivedate={{dat|2010|05|27||bez}}}}</ref>
|-
| [[Īpašības vārds|Īpašības vārdi]]
| solārs, saulains
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Orbitālais raksturojums'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] centra
| ~2,5{{E|20}} m
26 000 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
|-
| [[Galaktika|Galaktiskais]] periods
| (2,25—2,50){{E|8}} gadi
|-
| [[Ātrums]]
| ~2,20{{E|5}} m/s
(orbītā ap Galaktikas centru)
~2{{E|4}} m/s
(attiecībā pret tuvējo zvaigžņu vidējo ātrumu)
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fizikālais raksturojums'''
|-
| Vidējais diametrs
| 1,392{{E|9}} m<ref name=nssdc/>
109 Zemes diametri
|-
| Ekvatoriālais [[rādiuss]]
| 6,955{{E|8}} m<ref name=sse>[http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric Sun:Facts & figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080102034758/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric |date={{dat|2008|01|02||bez}} }} NASA Solar System Exploration page</ref>
109 Zemes ekvatoriālie rādiusi<ref name=sse/>
|-
| Ekvatoriālais [[apkārtmērs]]
| 4,379{{E|9}} m<ref name=sse/>
109 Zemes apkārtmēri<ref name=sse/>
|-
| [[Saspiedums]]
|  9{{E|−6}}
|-
| [[Virsmas platība]]
| 6,0877{{E|18}} m²<ref name=sse/>
11 990 Zemes virsmas<ref name=sse/>
|-
| [[Tilpums]]
| 1,412{{E|24}} m³<ref name=sse/>
1 300 000 Zemes tilpumi
|-
| [[Masa]]
| 1,9891{{E|30}} kg<ref name=nssdc/>
332 946 Zemes masas
|-
| [[Blīvums|Vidējais blīvums]]
| 1,408{{E|3}} kg/m³<ref name=nssdc/><ref name=sse/><ref>[http://hypertextbook.com/facts/1999/MayKo.shtml The Physics Factbook™] Edited by Glenn Elert — Written by his students.</ref>
|-
| Citi blīvumi
| Centrā: 1,5{{E|5}} kg/m³
fotosfēras apakša: 2{{E|-4}} kg/m³
kromosfēras apakša: 5{{E|-6}} kg/m³
vid. saules vainagā: 10{{E|-12}}kg/m³<ref>[http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html University of Michigan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120518050816/http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html |date={{dat|2012|05|18||bez}} }}, Astronomy Department.</ref>
|-
| [[Brīvās krišanas paātrinājums]]
| 274,0 m/s²<ref name=nssdc/>
27,94 ''g''
28 Zemes gravitācijas<ref name=sse/>
|-
| [[Otrais kosmiskais ātrums]]
(no virsmas)
| 617,7 km/s<ref name=sse/>
55 Zemes otrie kosmiskie ātrumi<ref name=sse/>
|-
| [[Temperatūra]]
(virsmas)
| 5 778 [[kelvins|K]]<ref name=nssdc/>
|-
| Temperatūra
([[Saules vainags|Saules vainaga]])
| ~5{{E|6}} K

|-
| Temperatūra
(kodola)
| ~15,7{{E|6}} K<ref name=nssdc/>
|-
| [[Starjauda]] (Lsol)
| 3,846{{E|26}} [[wats|W]]<ref name=nssdc/>
~3,75{{E|28}} [[lūmenss|lm]]
|-
| Vidējais enerģētiskais spožums (Isol)
| 2,009{{E|7}} W m−2 sr−1
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Rotācijas raksturojums'''
|-
| [[Slīpums]]
| 7,25°<ref name=nssdc/>
(pret [[ekliptika|ekliptiku]])
67,23°
(pret [[Piena Ceļš|galaktikas]] ekvatora plakni)
|-
| [[Rektascensija]]
(Ziemeļpola)<ref name="iau-iag">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hnsky.org/iau-iag.htm|title= Report Of The IAU/IAG Working Group On Cartographic Coordinates And Rotational Elements Of The Planets And Satellites: 2000|accessdate= 2006-03-22|first= P. K.|last= Seidelmann|author2= V. K. Abalakin|author3= M. Bursa|author4= M. E. Davies|author5= C. de Bergh|author6= J. H. Lieske|author7= J. Oberst|author8= J. L. Simon|author9= E. M. Standish|author10= P. Stooke|author11= P. C. Thomas|year= 2000|archive-date= 2011-08-10|archive-url= https://www.webcitation.org/60qCIcHwA?url=http://www.hnsky.org/iau-iag.htm}}</ref>
| 286,13°
19 h 4 min 30 s
|-
| [[Deklinācija (astronomijā)|Deklinācija]]
(Ziemeļpola)
| +63,87°
63°52' Ziemeļi
|-
| Sideriskais [[rotācijas periods]]
(16° platuma grādos)
| 25,38 dienas<ref name=nssdc/>
25 d 9 h 7 min 13 s<ref name="iau-iag"/>
|-
| (uz ekavtora)
| 25,05 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| (polos)
| 34,3 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| Rotācijas ātrums
(uz ekvatora)
| 7,284{{E|3}} km/h
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fotosfēras sastāvs (pēc masas)'''
|-
|  [[ūdeņradis]]
|  73,46%<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | title=The Sun's Vital Statistics | work=Stanford Solar Center | accessdate=2008-07-29}}, citing
{{Grāmatas atsauce | last = Eddy | first = John | authorlink = | coauthors = | title = A New Sun: The Solar Results From Skylab | publisher = NASA SP-402 | date = 1979 | location = Washington, D.C | pages = 37 | url = http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | doi = | id = | isbn =}}</ref>
|-
|  [[hēlijs]]
|  24,85%
|-
|  [[skābeklis]]
|   0,77%
|-
|  [[ogleklis]]
|   0,29%
|-
|  [[dzelzs]]
|   0,16%
|-
|  [[sērs]]
|   0,12%
|-
|  [[neons]]
|   0,12%
|-
|  [[slāpeklis]]
|   0,09%
|-
|  [[silīcijs]]
|   0,07%
|-
|  [[magnijs]]
|   0,05%
|}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences: '''20. jūlijs''' ir gada 201. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (202. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 164 dienas.

sentences:
'''Optiskais stiprums''' raksturo [[lēca]]s staru lauztspēju. Lēcai,
kuras [[Fokuss (optika)|fokusa attālums]] ir <math>F\!</math>, optisko stiprumu <math>D\!</math>  nosaka pēc formulas

sentences:
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]
[[Kategorija:Antarktika]]

sentences: '''11. augusts''' ir gada 223. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (224. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 142 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|uzvārdu|Karijs (nozīmju atdalīšana)|karijs}}
'''Karijs''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vainzodes pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Svainis''', arī '''švāģeris''' (no {{val|de|Schwager}} — 'svainis'), ir [[māsa]]s [[vīrs]].

sentences: '''Salmi''' ir [[kultūraugs|kultūraugu]] atliekas pēc [[pļaušana|pļaujas]], nogriezti izkaltuši [[labība]]s [[stiebrs|stiebri]], kuriem [[kulšana|izkulti]] [[grauds|graudi]] jeb [[sēkla]]s. Reizēm par salmiem tiek saukti ne tikai graudaugu, bet arī [[lini|linu]], [[kaņepes|kaņepju]], [[rīsi|rīsu]], [[pākšaugi|pākšaugu]] u.c. kultūraugu stiebri.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Diēta''' ({{val|gr|δίαιτα}}) ir [[ēšana]]s režīms, kas jāievēro [[cilvēks|cilvēkam]] saskaņā ar viņa [[organisms|organisma]] īpatnībām (kuras var atšķirties [[veselība|veselam]] un [[slimība|slimam]] cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina [[svars|svara]] samazināšanos vai palielināšanos.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Vārda brīvība''' ir vienas no pamattiesībām, ko paredz [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija]]. Plašākā nozīmē ar to saprot tiesības brīvi un publiski jebkādā veidā paust viedokli vai ierosināt darbību, šo tiesību izmantošanas procesā tiekot aizsargātam no jebkādiem centieniem šī viedokļa paušanu nepieļaut. Vārda brīvība sevī iekļauj [[cenzūra]]s aizliegumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{personas infokaste
 |         vārds = Kristīna Hofa Zommersa
 |    vārds_orig = ''Christina Hoff Sommers''
 |        attēls = Christina Hoff Sommers on Louder with Crowder.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Kristīna Hofa Zommersa 2016. gadā
 |       dz_gads = 1950
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma County}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = autore un filozofe
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]<br />[[Brandisa universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Kristīna Marija Hofa Zommersa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Christina Marie Hoff Sommers''; dzimusi [[1950]]. gada 28. septembrī, Sonomā, [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu autore un filozofe. Specializējusies [[Ētika|ētikā]], viņa ir ''Amerikas Uzņēmējdarbības institūta'' (''American Enterprise Institute'') zinātnieku rezidente.<ref name="AEIbio">[http://www.aei.org/scholar/christina-hoff-sommers/ "Christina Hoff Sommers"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201207145121/https://www.aei.org/profile/christina-hoff-sommers |date={{dat|2020|12|07||bez}} }}, American Enterprise Institute.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Gordon|first=Dane R.|last2=Niżnik|first2=Józef|title=Criticism and Defense of Rationality in Contemporary Philosophy|date=1998|publisher=Rodopi|isbn=9042003685|pages=56|url=https://books.google.com/books?id=j34ARAWhd1cC&pg=PA56}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Gordon|first=Dane R.|title=Philosophy and Vision|date=1998|publisher=Rodopi|isbn=9042006013|pages=76|url=https://books.google.com/books?id=3UmVq6rcKxkC&pg=PA76}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Nussbaum|first=Martha C.|title=Sex and Social Justice|date=1999|publisher=Oxford University Press|isbn=9780195355017|pages=130|url=https://books.google.com/books?id=7zoaKIolT9oC&pg=PA130}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Pinker|first=Steven|title=The Blank Slate: The Modern Denial of Human Nature|date=2003|publisher=Penguin|isbn=9780142003343|pages=172|url=https://books.google.com/books?id=7rJ5gI1LbXoC&pg=PA172}}</ref> Zommersa ir pazīstama ar kritisku vērtējumu par mūsdienu [[Feminisms|feminismu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/feministwriters00shel|title=Feminist Writers|location=Detroit|publisher=St. James Press|date=September 17, 1996|quote=Philosopher and educator Christina Hoff Sommers's principal work, Who Stole Feminism?, is an edgy invective against contemporary feminism as the author perceives it.|pages=[https://archive.org/details/feministwriters00shel/page/444 444]–446}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gale.com/|title=Biography in Context|publisher=Detroit: Gale|website=Contemporary Authors Online|access-date=February 29, 2016|date=2005}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://newrepublic.com/article/118430/independent-womens-forum-challenges-one-five-statistic|title=Independent Women's Forum Challenges One In Five Statistic - New Republic|last=Taylor Malmsheimer|website=New Republic|date=June 27, 2014}}</ref> Viņai ir sarakstījusi grāmatas "''Who Stole Feminism?"'' (1994) un "The War Against Boys''"'' (2000).

sentences: '''Pakešu komutācija''' ir [[sakaru tīkls|sakaru tīkla]] realizācijas veids, kurā visus nosūtītos datus, neatkarīgi no satura, veida vai struktūras sadala blokos, ko sauc par [[Pakete (informācijas tehnoloģijās)|paketēm]]. Katra pakete tiek maršrutēta individuāli, vadoties no tajā esošās informācijas. Pakešu komutācija piegādā mainīga [[bitu ātrums|bitu ātruma]] datu plūsmu pa koplietošanas tīklu. Paketēm šķērsojot tīkla adapterus, [[Tīkla komutators|tīkla komutatorus]], [[Maršrutētājs|maršrutētājus]] un citus tīkla mezglus, tās tiek [[buferizācija|buferizētas]] un rindotas, kā rezultātā tām ir mainīga aizkavēšanās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kalmārs un valis
| attēls = The Squid and the Whale poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Squid and the Whale''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Noa Baumbaks]]
| producents = * [[Vess Andersons]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Klāra Markovica]]
* [[Pīters Ņūmens]]
| scenārija autors = Noa Baumbaks
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Ouens Klains]]
* [[Viljams Boldvins]]
* [[Anna Pakvina]]
| mūzika = * [[Dīns Veirhems]]
* [[Brita Filipsa]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing International]]''
* ''[[Destination Films]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Original Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2005|10|5|ASV|}}
| ilgums = 78 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020135325/https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=squidandthewhale.htm|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kalmārs un valis"''' ({{val|en|The Squid and the Whale}}) ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Noa Baumbaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Lora Linnija]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Ouens Klains]], [[Viljams Boldvins]] un [[Anna Pakvina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Brown-hooded Gull.jpg
|    att_nosaukums = [[Brūngalvas kaija]]s (''Chroicocephalus brunnicephalus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Larinae
|   apakšdzimta_lv = Kaiju apakšdzimta
|            ģints = Chroicocephalus
|         ģints_lv = Ķīri
|         binomial = Chroicocephalus <small>([[Eyton]], 1836)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Ķīri, ķīru ģints''' (''Chroicocephalus'') ir [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 11 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> un vienu izmirušu sugu. Nesenā pagātnē visas šīs ģints sugas tika klasificētas [[kaiju ģints|kaiju ģintī]] (''Larus''), bet balstoties uz jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem sistemātika kaiju dzimtai ir mainījusies un no kaiju ģints izdalītas vairākas jaunas ģintis.<ref>Pons J.M., Hassanin, A., and Crochet P.A.(2005). Phylogenetic relationships within the Laridae (Charadriiformes: Aves) inferred from mitochondrial markers. Molecular phylogenetics and evolution 37(3):686-699</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = TVR
| native_name      =
| logo             = TVR_Logo,_black_unbordered.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = TVR_Griffith_LE_(2017)_(38354185236).jpg
| image_size       =
| image_caption    = ''TVR Griffith''
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1946 (''TVR Motors Company Limited'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vaitlija]], [[Hempšīra]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = sporta automobiļi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.tvr.co.uk/
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais ezers
| attēls       =
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Jēkabpils novads]]
| vieta3       = [[Viesīte]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=20 | plat_s=59 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=33 | gar_s=02 | gar_EW=E
| platība_ha   = 1,5
| garums       =
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl =
| izteka       =
| lielbaseins  = [[Lielupe]]s
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
'''Francijas Piektā republika''', neformāls modernās [[Francija]]s nosaukums, kas aizsākās 1958. gadā līdz ar [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] pastāvēšanas beigām, ģenerāļa [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] nākšanas pie varas un jaunas konstitūcijas pieņemšanu, kas izveidoja [[Pusprezidentālisms|pusprezidentālu]] republiku. De Golla konstitūcija samazināja parlamenta varu un izveidoja spēcīgu valsts prezidenta institūciju. 1962. gada oktobra referendumā pieņēma konstitūcijas labojumu, kas paredz, ka no 1965. gada valsts prezidentu ievēl tauta.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Fifth-Republic-French-history Fifth Republic]</ref> Prezidenta pilnvaru termiņš līdz 2002. gadam bija septiņi gadi, kad to samazināja uz pieciem.

==Izveidošana==
{{see also|Francijas Ceturtā republika}}
Faktiska militārā dumpja apstākļos, 1958. gada 1. jūnijā Nacionālā asambleja par premjerministru apstiprina nacionālo varoni, ģenerāli Šarlu de Gollu. Par spīti komunistu un sociālistu protestiem, 2. un 3. jūnijā Nacionālā asambleja pieņem trīs likumus, kas de Gollam piešķir īpašas pilnvaras [[Alžīrijas neatkarības karš|Alžīrijas krīzes]] risināšanai, ārkārtas likumdošanas tiesības uz sešiem mēnešiem un tiesības radīt jaunu valsts konstitūciju.

sentences: '''Kristālrežģis''' ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos.<ref name="zommers">K. Zommers, Ķīmijas rokasgrāmata, Rīga, Zvaigzne, 1981, "Cietās vielās daļiņas visbiežāk izvietotas tā, ka tās veido kristālrežģus, piemēram, atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģus. Ķīmiskie elementi un to savienojumi var veidot dažādas formas jeb '''modifikācijas'''. Modifikāciju veidošanos nosaka noteikts atomu izvietojums kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums dimanta kristālrežģī (atomu kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums grafīta kristālrežģī (atomu kristālrežģī).</ref> Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām.<ref name="zommers" /> Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par [[alotrops|alotropiem]], piemēram, [[ogleklis|ogleklim]] ir vairāki alotropi, tostarp [[grafīts]] un [[dimants]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ksavers Marnics
|     vārds_orig = ''Xaver Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rubene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Harijs Marnics]], [[Meinhards Marnics]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences:
]]
'''Binomiālkoeficients''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[naturāls skaitlis]], kas parādās [[Ņūtona binoms|Ņūtona binomā]] kā [[koeficients]]. Binomiālkoeficientus var aprēķināt, izmantojot [[Paskāla trijstūris|Paskāla trijstūri]]. Tie parasti tiek pierakstīti kā <math>\tbinom nk</math>. Jebkurš no binomiālkoeficientiem var tikt aprēķināts ar formulu <math>\tfrac{n!}{k!\,(n-k)!}</math> Binomiālkoeficienti tiek izmantoti ne tikai [[algebra|algebrā]], bet arī [[kombinatorika|kombinatorikā]], kur šāds pieraksts nozīmē, ka no ''n'' elementu lielas [[kopa]]s tiek izvēlēti ''k'' elementi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šaubas
| attēls                   =  Doubtposter08.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Doubt''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džons Patriks Šenlijs]]
| producents               = [[Skots Radins]]
| scenārija autors         = Džons Patriks Šenlijs
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|10|30|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2008|12|12|ASV}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/doubt-2008|title=Doubt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=doubt.htm|title=Doubt (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šaubas"''' ({{val|en|Doubt}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Patriks Šenlijs]]. Filma balstīta uz Šenlija lugu '' Doubt: A Parable'', kas ieguvusi [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] un [[Tony balva|''Tony'' balvu]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Eimija Adamsa]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|30||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences: '''Turbāns''' ir vīriešu un sieviešu [[galvassega]] no viegla, bieza [[zīds|zīda]] auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot [[mati|matus]]. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par '''čalmu'''. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīs, kā arī [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]].

sentences: '''Katarse''' ({{val-grc|Κάθαρσις, katharsis}} — 'šķīstīšanās', 'attīrīšanās') ir jēdziens, ko lieto visbiežāk [[māksla|mākslā]] un [[filozofija|filozofijā]]. Ar to apzīmē mākslas estētisko iedarbību uz cilvēku. Katarse ir attīrīšanās caur līdzpārdzīvojumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda adenīndinukleotīda struktūra
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = C21H27N7O14P2
|              molmasa = 663,425
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Microsoft]]

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zooloģes]]
[[Kategorija:ASV zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Grozila
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=03 | iet_gar_s=58 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
'''Paralēle''' ir iedomāta [[līnija]] uz [[Zeme]]s virsmas, kura ir paralēla [[ekvators|ekvatoram]], tā [[ģeogrāfiskā karte|kartē]] norāda [[rietumi|rietumu]]—[[austrumi|austrumu]] virzienu.

Uz [[globuss|globusa]] paralēle ir [[riņķa līnija]], kuras visi punkti atrodas vienādā attālumā no [[ekvators|ekvatora]]. Dažādu paralēļu kopgarumi ir dažādi — tie palielinās, ja paralēle atrodas tuvāk ekvatoram un samazinās, ja tā atrodas tuvāk [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]]. Pati garākā paralēle ir [[ekvators]]. Jebkuram [[punkts|punktam]] uz vienas un tās pašas paralēles ir viens un tas pats [[ģeogrāfiskais platums]], bet diviem dažādiem punktiem ir atšķirīgs [[ģeogrāfiskais garums]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Miranda Kosgrova
|      Vārds_orig = ''Miranda Cosgrove''
|          Attēls = Miranda Cosgrove NickRewind 2022.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Miranda Kosgrova 2022. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|5|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], ''[[teen pop]]''
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = balss
|            Gadi = 2001—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records|Columbia]]''<br />''[[Epic Records|Epic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.mirandacosgroveofficial.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Miranda Teilore Kosgrova''' ({{val|en|Miranda Taylor Cosgrove}}; dzimusi {{dat|1993|5|14}})<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit|title=California Birth Index, 1905–1995|work=Center for Health Statistics|accessdate=October 19, 2009|publisher=[[California Department of Health Services]]|archive-date={{dat|2012|06|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120614181127/http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore.

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences:
]]
'''Ielas kanjons''' ({{val|en|street canyon}}), arī '''pilsētas kanjons''', ir vieta [[pilsēta|pilsētā]], kur ielas malās atrodas vairākas [[augstceltne]]s vai [[debesskrāpji]], kas rada [[kanjons|kanjonam]] līdzīgus apstākļus šajā vietā. Bieži šādi veidojas vietās, kur kāda iela atdala kvartālus vai vairāku lielu ēku kompleksus. Šādas vietas ir, piemēram, ''[[Magnificent Mile]]'' iela [[Čikāga|Čikāgā]], "[[Varoņu kanjons]]" [[Manhatana|Manhatanā]] un [[Honkonga]]s centrālajā un [[Kouluņa]]s apkārtnē. Šādiem kanjoniem ir ietekme uz vietējo [[mikroklimats|mikroklimatu]] — [[temperatūra|temperatūru]], [[vējš|vēju]], gaisa kvalitāti, kā arī [[GPS]] un [[radio]] uztveramību.<ref>[http://www.researchgate.net/publication/227618004_Simulating_air_temperature_in_an_urban_street_canyon_in_all_weather_conditions_using_measured_data_at_a_reference_meteorological_station Pētījums par temperatūru ielas kanjonos]</ref><ref>{{cite journal|last=Lien|first=F.S.|author2=E. Yee |author3=Y. Cheng |title=Simulation of mean flow and turbulence over a 2D building array using high-resolution CFD and a distributed drag force approach|journal=Journal of Wind Engineering and Industrial Aerodynamics|date=2004|volume=92|pages=117–158|doi=10.1016/j.jweia.2003.10.005}}</ref><ref>{{cite book|last=MISRA, P., P. ENGE|title=Global Positioning System: Signals, Measurements, and Performance, Second Edition|date=2006|publisher=Ganga-Jamuna Press|location=Lincoln (MA), U.S.A}}</ref> Tāpat kā dabas radītiem kanjoniem, ielu kanjonus iedala vairākos veidos, kā, piemēram, [[simetrija|simetriskie]] un asimetriskie kanjoni, kuros celtnes ielu malās ir vai nav aptuveni viena augstuma, īsie, vidēji garie un garie kanjoni, kuru veids ir atkarīgs no ielas daļas garuma, kur abās malās ir augstceltnes, kā arī to iedala regulāros, avēnijas un dziļajos pēc kanjona augstuma un platuma attiecības.<ref>{{cite journal|last=Vardoulakis|first=Sotiris|author2=Bernard E.A. Fisher |author3=Koulis Pericleous |author4=Norbert Gonzalez-Flesca |title=Modelling air quality in street canyons: a review|url=https://archive.org/details/sim_atmospheric-environment_2003-01_37_1_0/page/n158|journal=Atmospheric Environment|date=2003|volume=37|pages=155–182|doi=10.1016/s1352-2310(02)00857-9 }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kodachrome''
| operators =
| attēls = Kodachrome film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Raso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eds Heriss]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Deniss Haisberts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kodachrome''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|4|20|ASV}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kodachrome''''' ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Raso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eds Heriss]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Elizabete Olsena]], [[Brūss Grīnvuds]], [[Vendija Krūsone]] un [[Deniss Haisberts]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q47008011}}
'''2018. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu  sacensības, kas notika no 7. līdz 13. martam. Tā bija 53. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Groserarbers
| Photo                = Grosser-Arber-002.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija
| alt_karte = Relief Map of Germany.png
| paraksta_izvietojums = left
| latd=49|latm=6|lats=45|latNS=N
| longd=13|longm=8|longs=9|longEW=E
| Augstums         = 1455,5
| Relatīvais_augstums  = 1031
| Atrašanās vieta  = {{DEU}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Šumava]],<br/>[[Bavārijas Mežs]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Groserarbers''' ({{val|de|Großer Arber}}) ir kalns [[Vācija|Vācijā]], [[Šumava]]s kalnu grēdas augstākais punkts. Izvietojies valsts dienvidaustrumos, [[Bavārija|Bavārijā]], [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Meža]] grēdā. 1939. gadā kalnam piešķirts aizsargājamas teritorijas statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arber.de/grosser-arber/der-berg.html |title=Der Große Arber - der König des bayerischen Waldes |access-date={{dat|2014|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150206153023/http://www.arber.de/grosser-arber/der-berg.html |archivedate={{dat|2015|02|06||bez}} }}</ref> Atrodas netālu no [[Čehija]]s robežas, un kalna virsotnē [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā uzbūvētas divas [[radiolokācijas stacija]]s, kas ierobežotos apjomos darbojas joprojām. Kalns ir viens no populārākajiem Vācijas [[kalnu slēpošana]]s kūrortiem, kopš 1973. gada tajā tiek rīkoti Eiropas kausa, bet kopš 1981. gada — Pasaules kausa izcīņas posmi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rattus norvegicus 1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Rattus norvegicus|Pelēkā žurka}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| dzimta =Muridae
| dzimta_lv =Peļu dzimta
| apakšdzimta =Murinae
| apakšdzimta_lv =Vecās pasaules peles
| ģints =Rattus
| ģints_lv =Žurkas
| kategorijas =nē
| binomial =Rattus <small>([[Fischer de Waldheim]], 1803)</small>
}}
'''Žurkas''', '''žurku ģints''' (''Rattus'') ir [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[grauzēji]]. Ir zināmas 58 sugas, kas pārsvarā dzīvo [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] [[mežs|mežos]]. Visplašāk izplatītās [[suga]]s ir [[pelēkā žurka]] (''Rattus norvegicus'') un [[melnā žurka]] (''Rattus rattus''), kuras kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] ir izplatījušās pa visu [[pasaule|pasauli]]. Vienīgās vietas, kur žurkas nav radušas sev mājvietu, ir aukstie [[Arktika]]s un [[Antarktika]]s apvidi, kā arī dažas [[okeāns|okeānu]] [[sala]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://notesjokes.blogspot.com/2007_09_01_archive.html |title=notes & jokes of Jeremy: septembris 2007<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120111205352/http://notesjokes.blogspot.com/2007_09_01_archive.html |archivedate={{dat|2012|01|11||bez}} }}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopamas abas šīs sugas; gan pelēkā žurka, gan melnā žurka.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=ziidiitaaji |title=Latvijas zīdītāju saraksts<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091025040931/http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=ziidiitaaji |archivedate={{dat|2009|10|25||bez}} }}</ref>

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Talpidae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|Fischer]], 1814)</small>
|        platums = 250px
|     att_izmērs = 240px
 |        attēls = Talpa_europaea_MHNT.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kurmis]] (''Talpa europaea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Soricomorpha
 |      kārta_lv = Ciršļveidīgie
 |        dzimta = Talpidae
 |     dzimta_lv = Kurmju dzimta
 |    iedalījums = 3 apakšdzimtas:
*[[Jaunās pasaules kurmju apakšdzimta|Jaunās pasaules kurmji]] (''Scalopinae'')
*[[Kurmju apakšdzimta|Kurmji]] (''Talpinae'')
*[[Ķīnas ciršļkurmju apakšdzimta|Ķīnas ciršļkurmji]] (''Uropsilinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kurmju dzimta''' (''Talpidae'') ir [[ciršļveidīgie|ciršļveidīgo kārtas]] (''Soricomorpha'') dzimta, kas nesenā pagātnē tika iedalīta [[kukaiņēdāji|kukaiņēdāju kārtā]] (''Eulipotyphla''). Dzimtā apvienotas 46 sugas, kas tiek iedalītas 17 ģintīs un 3 apakšdzimtās.<ref>Hutterer, R. (2005). Wilson, D. E.; Reeder, D. M, eds. [http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=13700625 Mammal Species of the World: Talpidae] (3rd ed.). Johns Hopkins University Press. pp. 300–311. {{ISBN|978-0-8018-8221-0}}. OCLC 62265494</ref> Dzimta apvieno [[kurmji|kurmjus]], [[ciršļkurmji|ciršļkurmjus]], [[mogeras]] un [[vihuholi|vihuholus]]. Visas šīs dzimtas sugas rok zemi. Kurmji pilnībā dzīvo zem zemes, ciršļkurmji daļēji, toties vihuholi pamatā ir ūdens dzīvnieki, kas guļ sausās apakšzemes alās. Samērā unikāls dzīvnieks ir [[zvaigžņdegunis]], kurš vienlīdz labi piemērojies dzīvei gan ūdenī, gan zem zemes.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ateroskleroze
| diagnosis     =
| frequency     = ≈100% (>65 gadus veci)
| prognosis     =
| medication    = Statīni, asinsspiediena zāles, aspirīns
| treatment     =
| prevention    = Veselīgs uzturs, vingrošana, nesmēķēšana, normāla svara uzturēšana
| differential  =
| risks         = [[Paaugstināts asinsspiediens]], [[diabēts]], [[smēķēšana]], [[aptaukošanās]], ģimenes anamnēze, neveselīgs uzturs (jo īpaši [[trans tauki]]), hronisks [[C vitamīna]] deficīts<ref>{{tīmekļa atsauce|title= New Concept of Heart Disease Posits Vitamin C Deficiency as Culprit |url= https://www.dicardiology.com/article/new-concept-heart-disease-posits-vitamin-c-deficiency-culprit |access-date=2022-02-06|website=DAIC (Diagnostic and Interventional Cardiology) |date= 27 April 2015 |language=en}}</ref><ref name=NIH2016Risk/>
| synonym       =
| causes        = Nezināms
| duration      =
| onset         = Jaunība (pasliktinās ar vecumu)
| symptoms      = Nav
| specialty     = [[Kardioloģija]], [[angioloģija]]
| caption       = Aterosklerozes progresēšana (pārspīlēta sašaurināšanās)
| image         = Atherosclerosis timeline - endothelial dysfunction.svg
| deaths        =
}}
'''Ateroskleroze''' ({{val|el|athērē}} — ‘putra’ + [[skleroze]]) ir slimības arteriosklerozes modelis,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mayoclinic.org/diseases-conditions/arteriosclerosis-atherosclerosis/symptoms-causes/syc-20350569|title=Arteriosclerosis / atherosclerosis - Symptoms and causes|website=Mayo Clinic|access-date=2021-05-06|language=en}}</ref> kurā [[artērija]]s sieniņā attīstās anomālijas, ko sauc par plaisām. Šie bojājumi var izraisīt sašaurināšanos ateromatozās plāksnes uzkrāšanās dēļ.<ref name="NIH2016Def">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/atherosclerosis|title=What Is Atherosclerosis? - NHLBI, NIH|website=www.nhlbi.nih.gov|access-date=6 November 2017|date=22 June 2016|language=en}}</ref> Sākumā parasti nav simptomu, bet, ja tie attīstās, simptomi parasti sākas ap pusmūža vecumu.<ref name="NIH2016Sym">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/atherosclerosis/signs|title=What Are the Signs and Symptoms of Atherosclerosis? - NHLBI, NIH|website=www.nhlbi.nih.gov|access-date=5 November 2017|date=22 June 2016|language=en}}</ref> Ja ateroskleroze ir smaga paveida, tā var izraisīt [[Išēmiskā sirds slimība|koronāro artēriju slimību]], [[Smadzeņu insults|insultu]], perifēro artēriju slimību vai nieru darbības traucējumus atkarībā no skartās artērijas.<ref name="NIH2016Sym" />

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Līgotne
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vadakste]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=03| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 14,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Cūku gripa''' ir [[slimība]], kuru izraisa [[A tipa gripas vīruss|A tipa gripas vīrusi]]. Šī slimība raksturīgi skar [[cūka]]s. Cūkas ar šo slimību reti mirst. Tās parasti izslimo to no 7 līdz 10 dienām.<ref name="Patti">{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url = http://www.patti.lv/kopskats-kas_ir_cuku_gripa | title = Kas ir cūku gripa? | publisher = Patti | accessdate = 2009. gada 24. maijā | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090430164025/http://www.patti.lv/kopskats-kas_ir_cuku_gripa | archivedate = {{dat|2009|04|30||bez}} }}</ref> Līdz šim ir atklāti trīs [[Vīruss|vīrusi]], kas izraisa šo [[elpceļš|elpceļu]] infekciju: H1N1, H1N2 un H3N3.<ref name="Patti" />

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences: '''Viļņu fronte''' ({{Val|la|frontis}} — ‘piere’, ‘priekšpuse’) ir [[līnija]] vai [[virsma]], kur visām vides daļiņām ir vienāda [[viļņa fāze]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre style="overflow:auto;">
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            =
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              =
| language             =
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
</pre>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ļaunuma pieskāriens
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Touch-of-Evil#tab=summary|title=Touch of Evil (1958) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|5|7}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|829 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 111 minūtes
| izdošana = 1958. gada februāris
| izplatītājs = * ''Universal-International''
| studija = * ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Touch of Evil''
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Dženeta Lī]]
* Orsons Velss
* [[Džozefs Kaleja]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Žaža Gabora]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Alberts Zagsmits]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = ''film noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Touch of Evil (1958 poster).jpg
| imdb =
}}'''"Ļaunuma pieskāriens"''' ({{Val|en|Touch of Evil}}) ir 1958. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido Orsons Velss, [[Čārltons Hestons]], [[Dženeta Lī]], [[Džozefs Kaleja]], [[Akims Tamirofs]], [[Marlēna Dītriha]] un [[Žaža Gabora]]. Filma ir balstīta uz [[Vits Mastersons|Vita Mastersona]] 1958. gada romāna ''Badge of Evil''.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Gruzijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Gruzijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Postmodernisma māksla''' ir termins, kas tiek izmantots mākslas kustības raksturošanai [[postmodernisms|postmodernisma]] periodā, kura kādā veidā nonāk pretrunā ar [[modernisms|modernisma]] principiem vai arī tos apvieno, vai attīsta ar jauniem paņēmieniem. Par postmodernisma mākslu galvenokārt tiek uzskatīti tādi mākslas veidi, kas iekļauj video tehnoloģijas: [[intermēdija]], [[instalāciju māksla]], [[konceptuālā māksla]] un [[multimēdija]]. Tāpat dažkārt par postmodernisma mākslas virzieniem tiek uzskatīti mākslas veidi, kas izmanto [[kolāža]]s vai [[brikolāža]]s paņēmienus, objektu vienkāršošanu, koncentrēšanos uz tiešiem mākslas izejelementiem, ataino [[masu kultūra|masu kultūru]] vai izmanto [[performance|performanci]].

sentences: {{Commonscat|Endocrine diseases and disorders}}

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pieturzīmi|Kols (nozīmju atdalīšana)|Kols}}
{{līdzīgs|divpunkte}}
{{Pieturzīmes|:}}
'''Kols''', arī '''divpunkts''' ir [[pieturzīme]], kas sastāv no diviem vienādiem punktiem, kas novietoti vertikāli. Latviešu valodā tā ir gan gramatiski, gan jēdzieniski nosacīta pieturzīme. Kols norāda uz sekojošu paskaidrojumu, tāpat tiek izmantots kā nosacīta tehniska zīme.<ref name="Blinkena" />

sentences: s teritorijā. Aisti (kartes augšējā labajā stūrī) lokalizēti Lietuvas teritorijā.]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mungo Pārks
|     vārds_orig = ''Mungo Park''
|         attēls = Mungo Park portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1771
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Selkirkšīra]], [[Skotija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1806
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Busa]], [[Nigērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Asine
| native_name    = {{gree|Ἀσίνη}}
| image          = Asini fort2.jpg
| image_size     =
| caption        = Hellēnisma perioda mūra fragments.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 38| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 27| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argolīda}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, venēciešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Asine''' (sengr. ''Ἀσίνη'') ir sena pilsēta augstā kraujā [[Argolidas līcis|Argolīdas līča]] ziemeļu piekrastē, [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas mazāk par kilometru uz austrumiem no [[Tolo (ciems)|Tolo]] ciemata (10 km uz dienvidaustrumiem no Nauplijas). Līdz mūsdienām ir saglabājušās dažādu laika periodu drupas, no [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] līdz [[viduslaiki]]em.

sentences: ir viens no dižākajiem matemātiķiem vēsturē]]'''Matemātiķis''' ir [[persona]], kurai [[Matemātika|matemātikā]] ir plašas zināšanas, un kura tās izmanto savā darbā, parasti risinot dažādas matemātiskas problēmas. Matemātiķi savā darbā izmanto skaitļus, datus, matemātiskos modeļus un rēķināšanu. Matemātiķi veicina arī tālāku matemātikas attīstību.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences: '''Ūdeņraža bumba''' jeb '''kodoltermiskā bumba''' ir bumba, kurā [[Sprādziens|sprādzienu]] izraisa enerģija, kas atbrīvojas vieglo elementu [[kodoltermiskā reakcija|kodoltermiskajās reakcijās]].<ref name="gr">Rolovs, B. ''Mazā fizikas vārdnīca'', Rīga: Liesma, 1971. gads, 297. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Spirillinīda ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|         binomial = Spirillinida <small>Hohenegger & Piller, 1975</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ammodiscina}}
* {{TaksoSaite|Spirillinina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Spirillinīdas''' (''Spirillinida'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] kārta. Kārtas izveidošana tiek piedēvēta austriešu zinātniekiem [[Johans Hohenēgers|Johanam Hohenēgeram]] un [[Verners Pillers|Verneram Pilleram]] ar 1975. gadu, taču faktiski to izveidoja padomju paleontoloģes [[Tatjana Gorbačika]] un [[Valentīna Mancurova]] 1980. gadā. Spirillinīdas dzīvo no [[Triass|triasa]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Simptoms''' ({{val|el|σύμπτωμα}}, ''symptoma'' — 'negadījums, nelaime') ir [[slimība]]s pazīme. Katrai slimībai ir vairāki simptomi. Simptomi var būt tādi, kurus pacients jūt un par to izstāsta [[ārsts|ārstam]], un objektīvi, kurus ārsts atrod, veicot slimnieka izmeklēšanu. Pamatojoties uz konstatētajiem simptomiem, ārsts nosaka [[diagnoze|diagnozi]]. Vieni un tie paši simptomi var būt vairākām slimībām, pareizu diagnozi var noteikt tikai ārsts.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija, Izdevniecība "Rīga" 1977. gads, 501.lpp </ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences: '''Vīnes valsis''' ir [[Valsis|valsis]], kas dejojams pie tempa 54-60 taktis minūtē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam |title=Mūzikas piemērotība sabiedriskajām dejām |access-date={{dat|2015|09|06||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305070931/http://www.dejuklubsreveranss.lv/home/muzikas-piemerotiba-sabiedriskajam-dejam }}</ref>  Tas tiek izdalīts kā atsevišķa deja ar specifiskām figūrām un tehniku, atšķirībā no [[Lēnais valsis|lēnā valša]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trauksme mežā 3
| attēls                   = Open Season 3 promotional poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Open Season 3''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Kodijs Kemerons]]
| producents               = Kirks Bodīyfelts
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Dž. Mans]]
* [[Medija Teilore]]
* Melisa Stērma
* Kārlijs Skots Kolinss
* [[Siera Bravo]]
* Harisons Fāns
* [[Dana Snaiders]]
| mūzika                   = [[Džefs Kardoni]]
| operators                =
| montāža                  =
* Nensija Frazena
* Artūrs D. Noda
* Džimijs Sandovals
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Reel FX Creative Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|10|21|Krievija|2011|1|25|ASV}}
| ilgums                   = 75 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Trauksme mežā 2]]"
| nākamā                   = "[[Trauksme mežā 4]]"
| imdb                     =
}}
'''"Trauksme mežā 3"''' ({{val|en|Open Season 3}}) ir 2010. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir [[Kodijs Kemerons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Metjū Dž. Mans]], [[Medija Teilore]], Melisa Stērma, Kārlijs Skots Kolinss, [[Siera Bravo]], Harisons Fāns un [[Dana Snaiders]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|21||bez}} Krievijā, un {{dat|2011|1|25||bez}} ASV. Šī ir "[[Trauksme mežā (filmu sērija)|Trauksme mežā]]" filmu sērijas trešā daļa.

sentences:
{{cita nozīme|standartu organizāciju|sakaru pavadoni|Eutelsat W3C}}
'''Vispasaules Tīmekļa konsorcijs''' ({{val-en|World Wide Web Consortium}} jeb '''W3C''') ir [[konsorcijs]], kas veido [[standarts|standartus]] jeb "rekomendācijas" [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklim]]. Konsorciju vada [[Tims Bērnerss-Lī]], sākotnējais [[URL]] (Vienotais resursu vietrādis), [[HTTP]] (Hiperteksta transporta protokols) un [[HTML]] (Hiperteksta iezīmju valoda) radītājs.

sentences:
{{noformējums+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Pieprasījuma elastība''' ir jēdziens [[ekonomika|ekonomikā]], kas rāda, kā izmainās pieprasītās [[prece]]s daudzums, mainoties preces [[cena]]i. Teorētiski un praktiski pamatots, ka ir šādi galvenie paieprasījuma elastības veidi:
1) pieprasījuma elastība atkarībā no cenas (''price elasticity of demand'')-tiešā pieprasījuma elastība, saistīta ar cenu ietekmes pakāpi uz pieprasītā produkta daudzuma izmaiņām;
2) pieprasījuma elastība atkarībā no ienākumiem (''income elasticity of demand'')- tiešās elastības veids, kas parāda, kā mainās konkrētā produkta pieprasītais daudzums, mainoties patērētāju ienākumiem.
3) krusteniskā pieprasījuma elastība (''cross elasticity of demand'')- netiešā elastība, saistīta ar citu produktu cenu izmaiņām, ko rada produktu virzīšana tirgū un  citas izmaksas.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Laura|first1=Lismente|title=Pieprasījuma elastības analīzes metodoloģiskie aspekti|date=2011|publisher=LU akadēmiskais apgāds|location=Ikšķile|isbn=978-9984-45-370-5|page=76|pages=270|accessdate={{dat|2018|2|15||bez}}}}</ref>

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences: {{Commonscat|Riders from Italy|Itālijas jātnieki}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Demāvends
| Photo                = Damavand in winter.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Demāvends ziemā
| karte                = Irāna
| alt_karte = Iran relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=35|latm=57|lats=20|latNS=N
| longd=52|longm=6|longs=36|longEW=E
| Augstums         = 5671
| Relatīvais_augstums  = 4667
| Atrašanās vieta  = {{IRN}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             = [[Stratovulkāns]]
| Kalnu grēda      = [[Elburss]]
| Age              =
| Last eruption    = 5350. g. p.m.ē. {{nobr|± 200 g.}}
| First ascent     = {{dat|905}}
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Demāvends''' ({{val|fa|دماوند}} — ''Damāvand'') ir aprimis, bet potenciāli aktīvs [[stratovulkāns]] [[Elburss|Elbursa]] kalnu grēdā [[Irāna|Irānā]], valsts augstākā virsotne,<ref>{{PZT|163|Demavends}}</ref> kā arī [[Āzija]]s augstākais vulkāns.<ref>[http://www.summitpost.org/the-north-face/352990 Summitpost.org The North Face]</ref> Izvietojies grēdas centrālajā daļā 66 km uz ziemeļaustrumiem no Irānas galvaspilsētas [[Teherāna]]s. Pirmoreiz izvirdis [[pleistocēns|pleistocēnā]] pirms 1,78 miljoniem gadu, bet pēdējais izvirdums datēts pirms aptuveni 7300 gadiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=232010 |title=Global Volcanism Program. Damavand |access-date={{dat|2014|12|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150113050005/http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=232010 |archivedate={{dat|2015|01|13||bez}} }}</ref> Vulkāna konuss veidots no pelniem un [[lava]]s straumēm, kas sastāv no [[andezīts|andezīta]], [[trahīts|trahīta]] un [[bazalts|bazalta]]. Novērojamas [[sērs|sēru]] izdalošas [[fumarola]]s, kā arī karstie avoti un [[travertīns|travertīna]] atradnes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius torminosus G2.jpg
| att_nosaukums= Ģints [[tipiskā suga|tipiskās sugas]] — [[parastais vilnītis|parastā vilnīša]] (''Lactarius torminosus'') jauni augļķermeņi.
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| kategorijas =nē
}}
'''Pienaiņu ģints''' jeb '''pienaines''' (''Lactarius'') ir [[lapiņu sēnes|lapiņu sēņu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[bērzlapju dzimta]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gada beigās tajā ietilpa 638 sugas,<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/8NQLV Catalogue of Life: Lactarius] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211130232629/https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/8NQLV |date={{dat|2021|11|30||bez}} }}, skatīts 2021-12-01</ref> no kurām Latvijā atrastas 55.<ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 25., 76.-97. lpp.</ref> Latvijā un visā Eiropas ziemeļdaļā tās ir bieži sastopamas, vidēji lielas un savstarpēji atšķirīgas, kas padara tās viegli atpazīstamas [[mikoloģija|mikologiem]] un [[sēņošana|sēņotājiem]]. To raksturīgās pazīmes parasti ir lapiņu ievainojumu vietās izdalošā piensula, irdenums, piestiprinātas lapiņas, plīvura un maksts trūkums uz kāta. Mikroskopiski ģintij ir raksturīgas ornamentētas sporas un sīkgraudains, vēlāk irdens [[Trama (mikoloģija)|mīkstums]], kura sastāvā ir sferocistas — noapaļotas šūnas, kuras nosaka augļķermeņu trauslo konsistenci.<ref name="museo">[https://www2.muse.it/russulales-news/in_characteristics.asp ''"Russulales News / Characteristics of the russuloid fungi"''. Museo delle scienze.]</ref> Tuvu radnieciskās [[Bērzlapju ģints|bērzlapju]] (''Russula'') ģints pārstāvēm ir līdzīgas īpašības, bet, kad tām ir bojātas lapiņas, tās neizdala piensulu.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: '''28. augusts''' ir gada 240. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (241. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 125 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karintijas Alpi
|attēls                 = Lago_volaia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karintijas Alpi pie Volas ezera
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.5| latNS  = N
| longd = 13 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Koljanss]]
|augstums               = 2 782
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Blanks''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Jorks''' var būt:

sentences: '''Iegurņa josla''' [[Cilvēks|cilvēkam]] atrodas rumpja apakšējā daļā un savieno kājas ar vidukli. Tajā atrodas [[iegurnis|iegurņa]] kauli, muskulatūra, dzimumorgāni un izvadorgāni. [[Cilvēka skelets|Cilvēkam]] tās skeletu veido divi [[Gūžas kauls|gūžas kauli]], kas pievienojas pie [[Krustu kauls|krustu kaula]]. Gūžas kauls katrā pusē savukārt veidojas cilvēka pieaugšanas laikā, saaugot kopā trim kauliem ([[Zarnu kauls|zarnu kaulam]], [[Sēžas kauls|sēžas kaulam]] un [[Kaunuma kauls|kaunuma kaulam]]).<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/pme-raksts/?slug=iegurna_josla_pme|title=IEGURŅA JOSLA|website=medicine.lv|access-date=2022-05-08|date=2012-04-02|language=lv}}</ref> Zarnu kauls no tiem vērsts augšup, sēžas kauls — lejup un atpakaļ, kaunuma kauls — uz priekšu.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.butveselam.lv/skeleta-sistema/|title=Muskuloskeletālā sistēma – Būtveselam.lv|access-date=2022-05-08|language=lv}}</ref> Gūžas kaula ārējā virsmā ir lodveida [[locītava]]s iedobums, kurā ievietojas [[Augšstilba kauls|augšstilba kaula]] galviņa. Šo veidojumu sauc par gūžas locītavu. Mugurpusē gūžas kauli ar mazkustīgām locītavām savienoti ar krustu kaulu, bet priekšpusē saauguši kopā ar skrimsli, veidojot [[Simfīze|simfīzi]]. Gūžas kauli, krustu kauls, [[astes kauls]] un 2 pēdējie jostas skriemeļi kopā veido [[iegurnis|iegurni]], kas noliekts uz priekšu.<ref name=":0" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Brocis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Viļķene]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Tērvete]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USSR}}
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]]}}

sentences:
]]
'''Auka''' ir ļoti stiprs [[vējš]]. Pēc Boforta skalas auka ir, ja ir novērojama [[vētra]] ar vēja ātrumu 28,5—32,6 m/s. Šādam vēja ātrumam raksturīgi īpaši augsti viļņi jūrā, ļoti lieli jūras putu mākoņi veidojas gaisā pirms vēja brāzmas un noklāj lielu daļu ūdens virsmas; sauszemē plaši tiek bojāti un lauzti koki un krūmi; daudzi jumti tiek sabojāti; vecs, nelīdzens un ieplaisājis asfalta segums var salūzt gabalos.

sentences: '''Bikvadrātvienādojums''' ir 4. pakāpes vienādojums, kura vispārīgais veids ir <math>a x^4 + b x^2 + c = 0</math>, kur <math>a</math> ≠ 0. Vispārīgā gadījumā tam ir četras saknes.<br />

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gailīšu pagasts
| karte             = Gailīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Gailīšu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Gailīšu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs2           = [[Uzvara (Gailīšu pagasts)|Uzvara]]
| platība           = 80,2
| iedzīvotāji       = 2594<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2594 / 80.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.gailisi.lv
}}

sentences: '''Pornogrāfija''' ({{val-el|πόρνη}}, ''pórni'' - "[[prostitūta]]", ''γράφω'', ''graphein'' - "rakstīt") ir cilvēka ķermeņa un [[dzimumattiecības|dzimumattiecību]] attēlojums [[grāmata|grāmatās]], [[attēls|attēlos]], [[statuja|statujās]], [[kinofilma|kinofilmās]] un citos [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]], kura mērķis ir izraisīt [[uzbudinājums|uzbudinājumu]].<ref>[http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=pornogr%C4%81fija Pornogrāfija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110610185055/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=pornogr%C4%81fija |date={{dat|2011|06|10||bez}} }} tezaurs.lv</ref> Atšķirība starp pornogrāfiju un [[erotika|erotiku]] lielā mērā ir subjektīva, ko galvenokārt nosaka [[sabiedrība]]s standarti.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Maderass
| Nosaukums2       = {{ubl|''Maderas''}}
| Photo            = Maderas seen from the South by ET.JPG
| Paraksts         = Maderass
| Augstums         = 1394
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.446 |latNS=N
| longd=85.515 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = -
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Irving Fisher''
| attēls =Irvingfisher.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1867
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =27
| dz_vieta =Sogertisa (''Saugerties''), [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1947
| m_mēnesis=4
| m_diena=29
| m_vieta=[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]<br />Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Fišera vienādojums]], [[maiņas vienādojums]], [[cenu indekss]], [[parādu deflācija]], [[naudas ilūzija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: Šis ir valstu nacionālo [[putni|putnu]] saraksts. Lielākā daļa ir oficiāli apstiprināti nacionālie putni, bet daļa ir arī neoficiāli pieņemtie.

sentences:
ērzelis]]
Par '''ērzeli''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku tēviņu, kas nav kastrēts, bet visbiežāk tas tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] tēviņu apzīmēšanai. Zirgu mātīti sauc par [[ķēve|ķēvi]], bet mazuli par kumeļu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Personas infokaste
| attēls = NikkiedeJager2020-2.jpg
| vārds = Niki de Jāgere
| vārds_orig = ''NikkieTutorials''
| dz_gads = 1994
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Vāgeningena}}
| nodarbošanās = vizāžiste, skaistumkopšanas video blogere
| darbības_gadi = 2008–pašlaik
| dzimums = S
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
'''Šibolets''' ir valodas, izteiksmes, parašu vai tradīciju īpatnība, kas atšķir vienu cilvēku grupu no citas. Šiboleti ir vienkārši grupas pašidentifikācijas veidi, kas vēsturē tikuši izmantoti kā paroles jeb sociāli kodi, lai apliecinātu lojalitāti un radniecību, saglabātu tradicionālu segregāciju vai aizsargātos pret ārējiem draudiem.

sentences: '''Rietumbohēmijas Universitāte''' ({{val|cs|Západočeská univerzita v Plzni}}, ZČU) ir universitāte [[Plzeņa|Plzeņā]], [[Čehija|Čehijā]]. Tā tika dibināta 1991. gadā un to veido deviņas fakultātes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Krūmiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Krūmiņš (Pilāts).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Skrīveru pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Krūmiņš''', segvārds ''Pilāts'' (1894–1938) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Un Dievs radīja sievieti
| operators =
| attēls = And God Created Woman 1956 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Rožē Vadims]]
| producents = [[Rauls Levī]]
| scenārijs = * Rožē Vadims
* Rauls Levī
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Kurds Jirgenss]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Et Dieu... créa la femme''
| studija = * ''Iéna Productions''
* ''Union Cinématographique Lyonnaise''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cocinor''
| izdošana = {{Filmas datums|1956|11|28}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Un Dievs radīja sievieti"''' ({{Val|fr|Et Dieu... créa la femme}}) ir 1956. gada [[Francija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Rožē Vadims]], kuram šī ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Kurds Jirgenss]] un [[Žans Luijs Trentiņāns]]. Lai gan "Un Dievs radīja sievieti" nebija Bardo pirmā kino loma, šī filma tiek uzskatīta par viņas karjeras atspēriena punktu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|programmēšanas valodu|Ruby (nozīmju atdalīšana)|Ruby}}

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
'''"Leļļinieks no Lodzas"''' ({{val|fr|Le Marionnettiste de Lodz}}) ir [[dramaturgs|dramaturga]] [[Žils Segals|Žila Segala]] luga (1980. gads), kuras pirmizrāde notika 1984. gada 10. janvārī ''Aubervilliers'' Kopienas teātrī. Lugas pirmizrāde Latvijā notika 2013. gada 13. oktobrī Jūrmalas teātrī. No franču valodas to tulkojusi Rūta Liepiņa.

sentences: '''Projekts''' (no {{val|en|project}}, kas savukārt no {{val|la|prōiectus}}) ir darbs, pasākums vai darbu un pasākumu kopums, kuram ir noteikts sākums un beigas, kā arī virkne tehnisku un ekonomisku [[kritērijs|kritēriju]] un [[rādītājs|rādītāju]]. Projekts var būt īslaicīgs, piemēram, dažas dienas vai nedēļas, tas var būt arī ilglaicīgs.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Komieši
| skaits = aptuveni 300 tūkstoši (2021)
| vieta = [[Komi Republika]], [[Permas novads]]
| valoda = [[komi valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| grupas =
| radi = [[komieši permieši]], [[udmurti]]
}}

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Boforta jūra
|attēls=BofortaJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 72 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 137 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = right
 |relief = jā
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=476 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=4683
|Vid_dziļums = 1004
|valstis={{USA}}
{{CAN}}
|pilsētas=[[Prūdobeja]]
[[Sakshārbora]]
}}
'''Boforta jūra''' ({{val|en|Beaufort Sea}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]], apskalo [[Aļaska]]s un [[Kanāda]]s [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritoriju]] krastus. Nosaukta britu hidrogrāfa [[Frensiss Boforts|Frensisa Boforta]] (1774-1857) vārdā.

sentences: '''Serums''' ir [[asins plazma]] bez [[Fibrinogēns|fibrinogēna]]. Serumu var iegūt dabiskas plazmas [[sarecēšana]]s ceļā (natīvi serumi) vai fibrinogēna nogulsnēšanas ceļā ar [[Kalcijs|kalcija]] joniem. Serumos saglabājas [[Antivielas|antivielu]] lielākā daļa, un līdz ar fibrinogēna neesamību krasi palielinās to stabilitāte.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name          = William Wrigley Jr. Company
|company_logo  =
|type          = [[Meitas uzņēmums]]
|parent        = ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' (2008—)
|foundation    = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}} (1891)
|founder       = [[Viljams Vriglijs juniors]]
|location      = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|key_people    =
|industry      = [[Pārtikas pārstrāde]]
|products      =
|revenue       = {{profit}}5,389 [[miljards|miljardi]] [[ASV dolārs|$]] (2007)
|net_income    = {{profit}}$961,9 [[miljons|miljoni]] $ (2009)
|num_employees = 16,000
|homepage      = {{URL|http://www.wrigley.com/}}
}}
'''''William Wrigley Jr. Company''''' (saīsināti tiek saukts kā '''''Wrigley'''''<ref name="About Us">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wrigley.com/global/about-us.aspx |title=About Us |accessdate=2015-03-08 |work= |publisher=''Wrigley'' |date= }}</ref>) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[uzņēmums]], kas atrodas [[Čikāga|Čikāgā]]. Tas tika dibināts {{dat|1891|4|1}} un sākotnēji pārdeva tādus produktus kā [[zupa|zupu]] un [[cepamais pulveris|cepamo pulveri]]. [[1892]]. gadā kompānijas dibinātājs [[Viljams Vriglijs juniors]] izlēma iepakot [[košļājamā gumija|košļājamo gumiju]] pie katra cepamā pulvera iepakojuma, bet drīz tā kļuva populārāka par pašu cepamo pulveri, tāpēc kompānija pārorientējās, lai ražotu tikai košļājamo gumiju. [[2008]]. gadā ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' ieguva ''Wrigley'' par aptuveni 23 [[miljards|miljardiem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]].<ref>{{ziņu atsauce| url=http://online.wsj.com/article/SB120935192240148985.html?mod=hps_us_whats_news |title=Mars, Buffett Team Up in Wrigley Bid|newspaper=Wall Street Journal| date=27 April 2008 |accessdate=2008-04-27| first=Matthew| last=Karnitschnig| first2=Dennis K.| last2=Berman}}</ref>

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences:
'''Parabola''' ir visu to [[plakne]]s punktu [[kopa]], kas atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta un kādas fiksētas plaknes [[taisne]]s (kas neiet caur fiksēto punktu). Šo punktu sauc par parabolas fokusu, bet taisni - par [[parabolas direktrise|parabolas direktrisi]]. Parabola ir viena no otrās kārtas līknēm.<br />
Parabolu var iegūt arī šķeļot [[konuss|konusu]] ar plakni, kas paralēla kādai no tā veidulēm.

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}

sentences: '''Karbonādo''' ('''melnais dimants''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[dimants|dimanta]] variācija. Pastāv versija, ka tas veidojas kosmosā, [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu telpā]]. Karbonādo ir dabīgs [[polikristāls|polikristālisks]] dimants, kurs uz [[Zeme]]s atrasts [[aluviāls|aluviālajos]] nogulumos.

sentences:
{{fair use}}
Avots: [http://www.wfg-gk.de/geschichte8.html Deutsche Antarktis Expedition 1938/39 (Quelle: DMZ, Nr. 42 - Dezember 2004)]

sentences: '''Semba''' jeb '''Sambija''' ({{val|la|Sambia}}, {{val|de|Samland}}) bija viena no [[Prūši|prūšu]] zemēm, kas atradās [[Sembas pussala|Sembas pussalā]], kas atradās mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Baltijskas rajons|Baltijskas]], [[Zeļenogradskas rajons|Zeļenogradskas]], [[Svetlogorskas rajons|Svetlogorskas]], daļēji [[Gurjevskas rajons|Gurjevskas]] un [[Poļeskas rajons|Poļeskas rajona]] teritorijā.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minskas Arēna
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Minsk Arena.JPG
| caption             = 200px
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 56 | lats  =  11.4 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 28 | longs = 58.44 | longEW = E
| broke_ground        = 2006
| built               = 2006—2009
| opened              = {{dat|2010|1|30||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                = {{ASV dolārs|350 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]] (KHL)
* [[Minskas "Tsmoki"]] (Baltkrievijas Premjerlīga)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          = 15 086
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{url|http://www.minskarena.by/}}
| publictransit       =
}}
'''Minskas Arēna''' ({{val|be|Мінск-Арэна}}) ir daudzfunkcionāla halle, kuru tika atklāta [[2010. gads|2010]]. gada [[14. janvāris|14. janvārī]]. Tā atrodas [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un ir mājvieta [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] klubam [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]]. Tajā notika [[2014. gada Pasaules čempionāts hokejā]] un notiks [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kanjoni
| attēls = The Canyons.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Canyons''
| žanrs = erotiska filma, drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents = [[Brekstons Poups]]
| scenārija autors = [[Brets Īstons Elliss]]
| galvenajās lomās = * [[Lindsija Loena]]
* Džeimss Dīns
| mūzika = * [[Brendans Kanings]]
* [[Me & You]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Post Empire Films]]''
* ''[[Sodium Fox]]''
* ''[[Prettybird Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013|title=Canyons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018|archive-date={{dat|2014|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141025034532/http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|265,670}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canyons.htm|title=The Canyons (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kanjoni"''' ({{val|en|The Canyons}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiska drāma, kuras režisors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]] un Džeimss Dīns. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences: '''Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu''', parakstīta 1987. g. un spēkā stājusies 1989. g., ir [[Eiropas Padome]]s konvencija. Tās dalībnieces ir visas 47 EP dalībvalstis. Konvencijai ir divi 1993. g. pieņemtie un 2002. g. spēkā stājušies protokoli.

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Lubāna}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Lubāna
| tips                = stacija
| attēls              = Lubānas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Bijusī Lubānas dzelzceļa stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna|Madona—Lubāna]]
| atvērta             = 1935
| slēgta              = 1990
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2           = J. Šarlovs
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 54 | lats  = 19.2 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 26.7 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Meirāni (stacija)|Meirāni]] (10 km; slēgta)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] (6 km; slēgts)
| attālums_līdz_Rīgai = 192
}}

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the United States}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
'''Kantora putekļi''' jeb '''Kantora kopa''' ir [[ģeometriska figūra|figūra]], kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu [[nogrieznis|nogriezni]] un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
{{clear}}

sentences: '''Dialektika''' ({{val|el|dia}} pār/caur un ''legein'' runāt)<ref name="iv">Ideju vārdnīca. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999. gads, 107. lpp.</ref> vispārīgā nozīmē ir attīstība visā tās kopumā, formu daudzveidībā un pretrunīgumā.<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 151. lpp.</ref> Jēdziena iedibinātājs [[Sokrats]] ar šo vārdu saprata spriešanas metodi, kuras pamatā ir [[dialogs]] un [[saruna]]. Vēlāk radās hēgeliskā dialektika, kas ir skaidrojoša metode, kas atrisina pretrunu starp tēzi un antitēzi, izmantojot sintēzi.<ref name="iv"/> Dialektiskā metode paredz īstenības pētīšanu caur tās kustību, attīstību un pretrunām. Tā ir [[metafizika]]i pretēja zinātniskās izziņas metode.<ref name="sv"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Kailijs
|     vārds_orig = ''George Cayley''
|         attēls = George Cayley.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Skārboro]], [[Jorkšīra]], [[Lielbritānija]]<br />([[Ziemeļjorkšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Bromptona]], [[Jorkšīra]] (tagad [[Ziemeļjorkšīra]]), {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[aeronautika]], [[aerodinamika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = pirmais funkcionālais [[planieris]], sapratne par [[aerodinamiskie spēki|aerodinamiskajiem spēkiem]], lidmašīnu uzbūves pamatprincipi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Sēčeņi termālie baseini
| native_name         = ''Széchenyi gyógyfürdő''
| former_names        =
| image               = Budapest Széchenyi fürdő.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Sečeņi termālie baseini
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Budapešta]]
| location_country    = {{HUN}}
| pushpin_map         = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| latd  = 47.518611 | latNS  = N
| longd = 19.081944 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1913
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Vingrošana''' ir [[fizisks vingrinājums|fizisku uzdevumu]] kopums, kuru izpildīšanai ir nepieciešams fiziskais spēks, lokanība, veiklība, koordinēšanās spējas, balanss un pievilcība. Starptautiski visus vingrošanas sporta veidus pārvalda [[Starptautiskā vingrošanas federācija]] (''Fédération Internationale de Gymnastique''; FIG), katrā valstī ir nacionālā vingrošanas federācija, kas ir pakļauta FIG. Pazīstamākais no vingrošanas veidiem ir '''sporta vingrošana''', kas ir olimpiskais sporta veids. Tajā vīrieši sacenšas brīvajās kustībās, uz vingrošanas zirga, uz riņķiem, atbalsta lēcienā, līdztekās un uz stieņa. Sievietes sacenšas uz vingrošanas baļķa, līdztekām, brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 757
|attēls               = Attēls:AirBaltic Boeing 757-200 at RIX.jpg
|paraksts             = [[AirBaltic]] Boeing 757-200 pacelšanās
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|pirmais lidojums     = {{Dat|1982|2|19}}
|komerciālie lidojumi = kopš {{Dat|1983|1|1|SK}}([[Eastern Airlines]])
|Status  = Vairs neražo, bet joprojām tiek izmantots
|ražošanā             = kopš 1982. gada - 2004. gadam
|izgatavoti = 1,050
|izmaksas = 757-200 $65 mil.(2002) <br /> 757-300 $80 mil. (2002)
}}

sentences:
s lielpilsēta no putna lidojuma]]
'''Lielpilsēta''' ir [[apdzīvota vieta]], kurai ir nozīmīga loma reģionā salīdzinot ar citām šī paša reģiona [[pilsēta|pilsētām]]. Parasti [[iedzīvotāju skaits]] lielpilsētās ir daudz lielāks nekā citās tās tuvumā esošajās pilsētās. Lielpilsētas definīcija dažādās valstīs var atšķirties. Bieži lielpilsētas kopā ar [[piepilsēta|piepilsētām]] veido [[aglomerācija|aglomerāciju]]. Lielpilsētas, kurās iedzīvotāju skaits mērams jau miljonos, sauc arī par [[metropole|metropolēm]].

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Normālā sadalījuma raksturlīknes
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250

sentences: '''Pevenči''' ir [[mapuči|mapuču]] etniskā grupa. ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''pehuén'' '[[Čīles araukārija]]' un ''che'' 'cilvēki' ) ''Pehuénche'' - " 'pehuén' koka cilvēki" jeb "araukāriju cilvēki". Dzīvo [[Andi|Andu]] kalnos.[[Čīle|Čīlē]] no [[Maule]] upes ziemeļos līdz [[Lonkimaja vulkāns|Lonkimaja vulkānam]] dienvidos. [[Argentīna|Argentīnā]] [[Neukena]]s provincē uz rietumiem no [[Alumīnē ezers|Alumīnē ezera]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences:
{{Commonscat|Sparkling wines|Dzirkstošie vīni}}
{{Cat main|Dzirkstošais vīns}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Sidnejas Universitāte<br />''University of Sydney''
|attēla_nos   = SydneyUniversityCrest.png
|att_izm      = 225px
|moto         = ''Sidere mens eadem mutato'' (Zvaigznes mainās, prāts paliek)
|dibin        = 1850. gads
|valsts       = Austrālija
|valsts_en    = Australia
|vieta        = [[Sidneja]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    = 3,115 miljardi [[Austrālijas dolārs|AUD]]
|fakult       = 17
|studenti     = 52 789 (2014)
|asociācijas  = [[Astoņu grupa]], [[APRU]], [[ASAIHL]], [[WUN]]
|trangs       = 31
|arangs       = 102-150
|mlapa        = {{URL|http://www.usyd.edu.au}}
|}}

sentences: '''Kapeles kapi''' ir viena no [[Jēkabpils]] vecākām kapsētām. Līdz [[Krustpils]] pilsētas apvienošanai ar Jēkabpili tā saucās Krustpils kapsēta. Tā ir daļēji slēgta kapsēta, kas atrodas pilsētas labās puses [[Krustpils]] ziemeļu daļas nomalē aiz [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]] pie Zvaigžņu ielas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Antje Hāgena
| vārds_orig = ''Antje Hagen''
| attēls = 2015-09-15 Antje Hagen 0972.JPG
| att_izmērs = 200px
| nodarbošanās = [[aktrise]]
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1938|8|10}}
| dzimums = S
| dz vieta = [[Petava]] pie [[Citava|Citavas]], [[Vācija]]
| dzīvesbiedrs = Ginters Jendrihs (prec. 1966–69)
| bērni = 1
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = grey
| nosaukums = Oslo metro
| logo = Oslo T-bane Logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = Oslo_Metro_Map.svg
| valsts = {{flag|Norvēģija}}
| pilsēta = [[Oslo]]
| kartes izmērs = 250px
| atklāts = 1898. gads kā tramvajs
1928. gads kā pazemes tramvajs
1966. gadā kā metro
| kopējais garums = 85 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 101
| pasažieri dienā = 323 000 (2019)
| pasažieri gadā = 118 000 000 (2019)
| mājas lapa = https://www.tbanen.no/
}}

sentences: '''Kara noziegumi''' — starptautiskajās tiesībās definēti t.s. karošanas likumu pārkāpumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks 2
| attēls                   = Attēls:Shrek 2 Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek 2''
| žanrs                    = animācijas piedzīvojumu komēdija
| režisors                 =
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kellijs Asbarijs]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Deivids Lipmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džo Stillmens]]
* [[J. Deivids Stems]]
* [[Deivids N. Veiss]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džons Klīzs]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Sims Evans Džounss]]
| studija                  =
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[DreamWorks animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Šreks]] (2001)
| nākamā                   = [[Šreks Trešais]] (2007)
| imdb                     =
}}
'''"Šreks 2"''' ({{val|en|Shrek 2}}) ir 2004. gada ''[[DreamWorks Pictures]]'' animācijas komēdija par cilvēkēdāju Šreku. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Šreks]]". Šī ir otrā daļa no "[[Šreks (filmu sērija)|Šreka]]" filmu sērijā. Lomas ierunājuši: [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]] un [[Džons Klīzs]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Mitāgskogels
| Photo                = Poertschach_Halbinsel_mit_Mittagskogel_03022013_033.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Mitāgskogels no [[Verterezers|Verterezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.506667 |latNS=N
| longd=13.948889 |longEW=E
| Augstums         = 2145
| Relatīvais_augstums  = 706
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Inigo Džonss
|     vārds_orig = ''Inigo Jones''
|         attēls = PortraitInigoJones.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1573
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1652
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers, scenogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marta, Mārsija, Meja Marlēna
| attēls                   = Martha Marcy May Marlene.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Martha Marcy May Marlene''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Šons Durkins]]
| producents               =
* [[Entonijs Kamposs]]
* [[Patriks S. Kaninghems]]
* [[Džošs Monds]]
| scenārija autors         = Šons Durkins
| galvenajās lomās         =
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Hjū Dānsijs]]
| mūzika                   =
* [[Daniels Bensi]]
* [[Saunders Džuriānss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[This Is That]]''
* ''[[Borderline Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011|title=Martha Marcy May Marlene|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323125423/http://www.bbfc.co.uk/releases/martha-marcy-may-marlene-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|600 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marthamarcymaymarlene.htm|title=Martha Marcy May Marlene (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marta, Mārsija, Meja, Marlēna"''' ({{val|en|Martha Marcy May Marlene}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šons Durkins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Džons Hokss]], [[Sāra Polsone]] un [[Hjū Dānsijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Hidromorfons''' (C17H19NO3) ir centrālas darbības [[opioīds|opioīdu]] klases pretsāpju līdzeklis. Medicīnas ziņā tas ir pretsāpju līdzeklis, savukārt juridiski tā ir [[narkotika]]. Hidromorfonu izmanto medicīnā [[analgēzija]]i kā [[morfīns|morfīna]] aizvietotāju. Tā tiek uzskatīta par spēcīgāko pretklepus vielu. Tas tika izstrādāts neilgi pēc [[heroīns|heroīna]] aizliegšanas medicīniskiem nolūkiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Kyrre Gørvell-Dahll''
|Attēls           = Kygo (28481718120) (2).jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Kygo 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1991|9|11}}
|Vieta            = {{flaga|Norvēģija}} [[Norvēģija]], [[Bergena]]
|Žanrs            =
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]], ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://www.kygomusic.com/]
|         Dzimums = V
}}
'''''Kygo''''' ir [[Norvēģija]]s [[Diskžokejs|DJ]], ierakstu producents, mūziķis un mūzikas autors.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielceļš
| attēls                   = Highway Jacket DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Highway'
| žanrs                    = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Gajs Rīdels]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = Skots Rozenbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Bazils Poleduriss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|3|26||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001|title=Highway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 11, 2019|archive-date={{dat|2019|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190411193415/http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Steroīdi''' (no termina '[[holesterīns]]') ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] vai, retāk, [[augi|augu]] izcelsmes, kā arī sintētiski iegūtas bioloģiski aktīvas vielas. Dabā steroīdi veidojas no [[izoprenoīdi|izoprenoīdiem]] (triterpenoīda [[lanosterols|lanosterola]], kas savukārt rodas no [[skvalēns|skvalēna]] oksīda). Visu steroīdu ķīmiskās struktūras pamatā ir tetracikliska ogļūdeņraža sistēma — [[sterāns]] jeb gonāns. Sterāna molekulā [[fenantrēns|fenantrēna]] trim sešlocekļu gredzeniem pievienojies [[ciklopentāns|ciklopentāna]] pieclocekļu gredzens un visas saites piesātinātas ar ūdeņradi (ciklopentānperhidrofentantrēns).<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 146.—147. lpp.</ref> Dažādiem steroīdiem sterāna kodols var būt daļēji nepiesātināts, tam var būt pievienotas dažādas funkcionālās grupas, galvenokārt [[alkilgrupa]]s, [[hidroksilgrupa]]s, [[karbonilgrupa]]s vai [[karboksilgrupa]]s. Pie steroīdiem pieskaita arī [[D vitamīns|D vitamīnu]], kam sterāna B cikls ir atvērts starp 9. un 10. atomu.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Nosaukums   =
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Attēls      = Knee diagram lv.svg
| Paraksts    = Ceļa locītavas diagramma
| Platums     =
| Attēls2     =
| Paraksts2   =
| Latīņu      = Articulatio genus
| Grieķu      =
| Priekštecis =
| Sistēma     = [[balsta un kustību orgānu sistēma]]
| Artērija    =
| Vēna        =
| Nervs       =
| Limfa       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Zvaigznīte
|     vārds_orig = ''Jēkabs Šterns''
|         attēls = Jēkabs Zvaigznīte.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1833
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Abrupe (ciems)|Abrupe]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = [[Jaunpiebalga]], [[Valka]],
[[Vilpulkas pagasts|Virķēnu muiža]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri = pasakas, stāsti
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Pasaciņas priekš bērniem" (1859),
enciklopēdijā "Sēta, Daba, Pasaule" -
apcerējums par [[Latviešu tautas dziesmas|latviešu tautas dziesmām]] (1860)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jēkabs Zvaigznīte''', īstajā vārdā '''Jēkabs Šterns''' (1833—1867), bija latviešu skolotājs, folklorists, "[[Pēterburgas Avīzes|Pēterburgas Avīžu]]" žurnālists, viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. [[Hanss Kristiāns Andersens|H. K. Andersena]] un [[brāļi Grimmi|brāļu Grimmu]] pasaku tulkotājs un viens no pirmajiem latviešu literatūrkritiķiem, izvirzīja latviešu eposa sairuma teoriju (1860).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Aīda Niedra
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 23
|           dz_vieta = [[Tirzas pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1972
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Santamonika}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = Andrievs Salmiņš<ref name="ltn" />
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Aīda Niedra''' (dzimusi {{dat|1899|3|23}}, mirusi {{dat|1972|11|23}}), īstajā vārdā '''Ida Niedra''' (precējusies '''Salmiņa'''), bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences: '''Lejupslīde'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/Recession |title= Akadēmiskā terminu datubāze — Recession |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate=2021. gada 22. februārī}}</ref> jeb '''recesija''' (no {{val|la|recessio}} — ‘iešana atpakaļ’) ir daļa no [[ekonomiskais cikls|ekonomiskā cikla]], kurai raksturīgs regresīvu [[saimniecība|saimniecisko]] procesu kopums. Tas ilgst vairākus mēnešus pēc kārtas. Lejupslīdes laikā vērojams [[vērtspapīrs|vērtspapīru]] kursu kritums, samazinās vai apstājās [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP) pieaugums, saasinās [[bezdarbs|bezdarba]] problēma. Lejupslīde var izraisīt [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīzi]].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #1B1F56
| nos        = Kauņas "Stumbras"
| logo       =
| pilns      = Kauņas futbola klubs "Stumbras" (''Kauno futbolo klubas „Stumbras“'')
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Lietuva|Kauņa}}
| dib        = 2013
| beidza_pastāvēt = 2019
| stad       =
| ietilp     =
| prez       =
| tren       =
| līga       = —
| sez        = [[2019. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona|2019.]]
| poz        = 8. vieta, [[Lietuvas futbola čempionāta A līga|A līga]]
|
| pattern_la1=_levski1718h|pattern_b1=_levski1718h|pattern_ra1=_levski1718h|pattern_sh1 =_whitesides|pattern_so1 =
| leftarm1=0040ff|body1=0040ff|rightarm1=0040ff|shorts1=0040ff|socks1=FFFFFF
| pattern_la2=_stumbras1819h|pattern_b2=_stumbras1819h|pattern_ra2=_stumbras1819h|pattern_sh =_redsides| pattern_so =|
| leftarm2=282146|body2=282146|rightarm2=282146|shorts2=282146|socks2=FF0000|
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Zjanons Pazņaks
| vārds_orģ = ''Зянон Пазняк''
| attēls = 2008.06.16._Zianon_Pazniak_Fot_Mariusz_Kubik_01.JPG
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Konservatīvās kristīgās partijas-BTF priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1999|9|26|N}}
| term_beigas = pašlaik
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"|Baltkrievijas Tautas frontes]] priekšsēdētājs
| term_sākums2 = {{dat|1989|7|25|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1999|7|31|N}}
| prezidents2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = [[Vincuks Vjačerka]]
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1944|4|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Subotņiki|Grodņas apgabals|td=Baltkrievija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Polija|Varšava}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[Baltkrievi|baltkrievs]]
| partija = * [[Baltkrievijas Tautas fronte "Atdzimšana"]] (1989—1999)
* [[Konservatīvā kristīgā partija-BNF]] (kopš 1999)
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Staņislavs Pazņaks
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = * [[Baltkrievijas Valsts Mākslas akadēmija]]
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts = ZianonSign.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Zjanons Pazņaks''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Зяно́н Станісла́вавіч Пазня́к''; dzimis [[1944. gads|1944]]. gada [[24. aprīlis|24]]. aprīlī, [[Subotņiki (ciems)|Subotņikos]], [[Baltkrievijas PSR]]) ir [[Baltkrievi|baltkrievu]] [[politiķis]] un sabiedriskais aktīvists, [[disidents]], [[fotogrāfs]], [[arheologs]], mākslas vēsturnieks, [[dzejnieks]] un prozaiķis.

sentences: '''Paruna''', '''sakāmvārds''' jeb '''tautas teiciens''' ir vienkāršs, kodolīgs un konkrēts tautā zināms [[izteiciens]], kas ietver vispārinātu [[spriedums|spriedumu]] par dzīvi vai cilvēku attiecībām,<ref name="Štokmane, Vīduša"/> vispārēju [[patiesība|patiesību]]. Parunas parasti ir par populāri zināmām un atkārtotām lietām. Tās ir balstītas uz izplatītām nozīmēm vai praktisku cilvēces [[pieredze|pieredzi]]. Parunas parasti ir [[metafora|metaforiskas]]. Atšķirībā no sakāmvārdiem, parunās bieži tiek izmantoti salīdzinājumi.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS REBIR
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = [[akciju sabiedrība]]
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1967. gads (1991. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rēzekne]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = būvniecības elektroinstrumenti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://rebir.lv rebir.lv]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''REBIR''' (oficiālais nosaukums '''Rēzeknes speciālās ekonomiskās zonas akciju sabiedrība REBIR''') ir [[Latvija]]s uzņēmums, būvniecības elektroinstrumentu ražotājs. Tā ražotne un administrācija atrodas [[Rēzekne|Rēzeknē]], Rēzeknes speciālajā ekonomiskajā zonā.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Čada|Čadā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Čadas ir iekļauta '''2 vietas''' (1 — dabas objekts un 1 — jaukts objekts), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/td Čada]</ref>. Čada Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1997]]. gada [[10. jūlijs|10. jūlijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C3H6O2
|molmasa=74,08
|blīvums=1082
|kušanas temperatūra=-17 °C
|viršanas temperatūra=146 °C (sadalās)
}}
'''Acetols''' (oksiacetons, acetilkarbinols, 1-oksi-2-propanons, CH3COCH2OH) ir vienkāršākais oksiketons jeb [[ketoli|ketols]]. Acetols ir bezkrāsains šķidrums ar saldu un vienlaicīgi asu garšu. Labi jaucas ar ūdeni. Šķīdumos acetols eksistē pārsvarā [[tautomērija|tautomērā]] formā kā ciklisks [[pusacetāli|pusacetāls]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Google News''''' ir bezmaksas [[Ziņas|ziņu]] agregators, ko pārvalda uzņēmums ''[[Google|Google Inc]]''. Serviss tika izveidots 2002. gadā un tiek dēvēts par pasaulē lielāko ziņu apkopotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://news.google.com/about/|title=Google News|website=Google News|access-date=2023-06-29|language=en}}</ref>

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
Dāmu '''vakara cimdi''' ir gari [[cimdi]], kurus sievietes valkā kā [[Svinīgs apģērbs|svinīgu apģērbu]], parasti pie oficiāla apģērba, piemēram, [[vakarkleita]]s vai [[kāzu kleita]]s. Starp tiem garākos vakara cimdus sauc par "operas cimdiem". "Elkoņa garuma vai garāka" daļa ir atslēga; cimdus, kas aptver ievērojamu apakšdelma daļu līdz nedaudz zem elkoņa, var saukt par "gariem cimdiem" vai "vakara cimdiem", bet nekad tos nevar saukt par "operas cimdiem". <!-- Šajā gadījumā termins "opera", iespējams, ir vairāk saistīts ar garumu nekā gadījums, kā tas redzams arī "operas garuma cimdos" un "operas garuma pērlēs". --><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://allthetropes.org/wiki/Opera_Gloves|title=Opera Gloves - All The Tropes|website=allthetropes.org|access-date=Oct 18, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://janeausten.co.uk/blogs/womens-regency-fashion-articles/dresssing-for-the-opera|title=Dresssing for the Opera|website=janeausten.co.uk|access-date=Jun 17, 2011}}</ref><!--

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pelargonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H18O2
|molmasa=158,23
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=12,5 °C
|viršanas temperatūra=254 °C
}}
'''Pelargonskābe''' (n-nonānskābe, oktānkarbonskābe, С8Н17СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pelargonskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī gandrīz nešķīst. Pelargonskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pelargonātiem''' vai '''nonanoātiem'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
| vārds = Detlofs fon Tīzenhauzens
| vārds_orig = ''Detloff von Tiesenhausen''
| attēls =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = ap [[1597]]. gadu
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{vieta|Latvija}})
| m_dat_alt = pēc [[1684]]. gada [[6. oktobris|6. oktobra]]
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[pulkvedis]]
| dzimums = V
| vecāki = Johans fon Tīzenhauzens, Elizabete, dzim. Plātere
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Detlofs fon Tīzenhauzens''' ({{val|de|Detloff von Tiesenhausen}}; dzimis ap [[1597]]. gadu, miris pēc [[1684]]. gada [[6. oktobris|6. oktobra]]) bija 16. gadsimta [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Kurzemes hercogiste]]s [[pulkvedis]] [[Zviedrija]]s un [[Polija—Lietuva|Polijas—Lietuvas]] dienestā. Zviedru pusē piedalījies [[Trīsdesmitgadu karš|Trīsdesmitgadu karā]] mūsdienu Vācijas teritorijā. Vācijas literārās [[Auglīgās biedrība]]s (''Fruchtbringende Gesellschaft'') biedrs. [[Īvande|Lielīvandes muiža]]s īpašnieks.

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Čikāgas maratons
|Logo=Kelvin Kiptum 2023 Chicago Marathon.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|Laiks=otrā oktobra svētdiena
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:00:35 '''*PR (2023)
{{flaga|KEN}} [[Kelvins Kiptums]]

Sieviešu: '''2:13:44''' (2023)
{{flagicon|NED}} [[Sifana Hasana]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=Kelvina Kiptuma pasaules rekorda skrējiens 2023. gadā
|atjaunots=12.02.2024.}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2468
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2468''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|8|SK}} 03:30 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Gonec-M № 12]]'', ''[[Kosmos-2467]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-043C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,46°
| Periods                = 116,04 min
| Apoapsīda              = 1508 km
| Periapsīda             = 1497 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2452]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2482]]''
}}
'''''Kosmos-2468''''' (''Космос-2468'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2010. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences: [[SQL]] '''Insert''' teikums nodrošina iespēju [[datu bāze]]s tabulām pievienot ierakstus. Tam ir divi pamatveidi - pievienot tieši vienu ierakstu un pievienot (kopēt) ierakstus izmantojot apakšvaicājumu. Pēdējā variantā tiek pievienoti tieši tik ieraksti, cik atgriež apakšvaicājums, iespējams nulle (0), viens (1) vai daudzi.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |         name = Tokpisins
 |   nativename = ''{{lang|tpi|Tok Pisin}}''
 |  familycolor = Kreoliskā
 |pronunciation =
 |       states = [[Jaungvineja]]
 |     speakers = 120 000 (2004)
 |       script = [[latīņu alfabēts]] ([[tokpisina alfabēts]])
 |         rank =
 |         fam2 = [[Angļu kreoliskās valodas|Angļu kreoliskās]]
 |         fam3 = Klusā okeāna angļu kreoliskā
 |       nation = {{PNG}}
 |       agency =
 |         iso1 =
 |         iso2 = tpi
 |         iso3 = tpi
 |          map =
}}

'''Tokpisins'''<ref name="vēstnesis"/> (''Tok Pisin''), '''Jaungvinejas pidžins''' jeb '''neomelanēziešu valoda'''<ref name="VVC"/> ir [[kreoliskās valodas|kreoliskā valoda]], kurā runā viscaur [[Papua-Jaungvineja|Papua-Jaungvinejā]]. Tā ir viena no Papua-Jaungvinejas [[valsts valoda|valsts valodām]]. Šī valoda radusies uz [[angļu valoda]]s pamata. Papua-Jaungvinejā kopējais valodu skaits tiek lēsts vairākos simtos. Koloniālajā laikā, lai sazinātos ar kolonistiem, ierēdņiem, tirgotājiem un misionāriem, vietējie iedzīvotāji sāka runāt sagrozītā angļu valodā ar [[melanēzieši|melanēziešu]] gramatiku, kas ar laiku kļuva par tokpisinu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Baņķieris
| studija = * ''Romulus Entertainment''
* ''Iam21 Entertainment''
* ''Mad Hatter''
* ''Hyphenate Films''
| nākošā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.indiewire.com/2019/11/the-banker-apple-pr-legal-life-rights-true-life-controversy-1202191646/|title=Apple’s Movie Launch Became a PR Disaster, and One That’s Not Easy to Prevent|website=[[IndieWire]]|first=Chris|last=Lindahl|date=November 30, 2019|accessdate=November 30, 2019}}</ref>
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 120 minūtes
| izdošanas laiks = {{dat|2020|03|06||bez}}
| izplatītājs = ''[[Apple TV+]]''
| montāža =
| attēls = The Banker poster.jpeg
| operators =
| mūzika = H. Skots Salinass
| galvenajās lomās = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Entonijs Makijs]]
* Džesijs T. Ušers
* [[Nikolass Holts]]
* Nia Longa
| scenārija autors = * Nikola Levija
* Džordžs Nolfi
* Deivids Lūiss Smits
* Stens Jangers
| producents = * Džoels Vjertels
* Breds Feinšteins
* Džordžs Nolfi
* Nnamdi Asomugha
* Džonatans Beikers
* Deivids Lūiss Smits
* Entonijs Makkijs
| režisors = Džordžs Nolfi
| žanrs = drāma
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Banker''
| paraksts =
| att_izm =
| imdb =
}}
'''"Baņķieris"''' ({{val|en|The Banker}}) ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džordžs Nolfi]]. Galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Entonijs Makijs]], [[Džesijs T. Ušers]], [[Nikolass Holts]] un [[Nia Longa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|03|06||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Heinrihs Kants
|     vārds_orig = Johann Heinrich Kant
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], (tagad [[Kaļiņingrada]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecsaule]], [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|   dzīves_vieta = [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Imanuels Kants]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{infokaste+}}
'''Johans Heinrihs Kants''' ({{val-de|Johann Heinrich Kant}}; dzimis {{Dat|1735|11|28}}, miris {{Dat|1800|02|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] skolotājs un luterāņu mācītājs. [[Kēnigsberga]]s filozofa [[Imanuels Kants|Imanuela Kanta]] jaunākais brālis.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Ofenbergs
| vārds_orģ           = ''Heinrich von Offenberg''
| attēls              = Heinrihs fon Ofenbergs.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Gotlība Švenkes gleznotais portrets (1818)
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Kurzemes guberņa]]s galma virstiesas prezidents
| term_sākums         = 1818. gads
| term_beigas         = 1827. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1752|1|21}}
| dzim_vieta          = [[Iļģi (ciems)|Iļģi]] (?), [[Grobiņas draudzes novads]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]  <br />(tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1827|11|11|1752|1|21}}
| mir_vieta           = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Ofenbergu dzimta]]
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
}}

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Vācijā|Japānas naudas vienību|Jena}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jēna
 | official_name              = ''Jena''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Zentum Jenas 2008-05-24.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jena.svg
 | image_shield             = Wappen Jena.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 50 | latm  = 55 | lats  = 38 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 35 | longs = 10 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Tīringene]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 114.30
 | elevation_m              = 155
 | population_total         = 105129
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 07701–07751
 | area_code                = 03641
 | website                  = {{URL|http://www.jena.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Jēna''' ({{val|de|Jena}}) ir universitātes pilsēta [[Tīringene]]s federālajā zemē, [[Vācija|Vācijā]]. Ar {{nobr|105 129}} iedzīvotājiem tā ir otra lielākā pilsēta Tīringenē pēc [[Erfurte]]s. Pilsēta atrodas [[Zāle (upe)|Zāles]] upes krastos. Jēna pirmoreiz tikusi minēta 1182. gada dokumentā. 1945. gadā, [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigās, pilsēta tika bombardēta. Dzīvību zaudēja 153 cilvēki un pilsētas [[viduslaiki|viduslaiku]] centrs tika gandrīz pilnībā nopostīts. 1926. gadā Jēnā tika uzbūvēts pasaulē pirmais modernais [[planetārijs]]. Pilsētā ir bāzēta viena no desmit vecākajām universitātēm valstī — [[Jēnas universitāte]].

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Vīnes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Wien-Schwechat
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2011-06-14_10-23-56_Austria_Niederösterreich_Fischamend_Markt.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = VIE
| ICAO                       = LOWW
|lat_deg=48.110833|lat_dir=N
|lon_deg=16.570833|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Vīnes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Wien AG''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Lejasaustrija]]
| elevation-f                = 600
| elevation-m                = 183
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 11 483
| r1-length-m                = 3 500
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 16/34
| r2-length-f                = 11 811
| r2-length-m                = 3 600
| r2-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 27 037 349
| lidojumu_skaits            = 241 004
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    = [[FILE:Jeunes femmes mayas.jpg|200px]]
| apraksts  =
| tauta     = Maiji
| skaits    = 8 miljoni (2018), <br>pirms spāņu un angļu kolonistu ierašanās apmēram 5 - 10 miljoni
| vieta     = [[Gvatemala]], [[Meksika]], [[Beliza]], [[Hondurasa]], [[Salvadora]]
|   valoda =  [[maiju valodas]], [[Angļu valoda|angļu valoda]], [[Spāņu valoda|spāņu valoda]], [[Belizas kreolu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]] un [[maiju reliģija]]
|   grupas =
|     radi = citi [[Amerikas pamatiedzīvotāji]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Ventspils|Ielas Ventspilī}}

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Dinsbergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernests Dinsbergs ap 1900.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Dundagas muiža]]s „Iernieki” [[Ventspils apriņķis|Ventspils pilskunga tiesa]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = skolotājs, publicists, literāts, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Henrieta Bīčere-Stova|Henrietas Bīčeres-Stovas]] „[[Krusttēva Toma būda]]s” tulkojums (1863), „Rīga jeb Ziņģe par Rīgu un viņas dzīvi” (1865)
|    ietekmējies = [[Gothards Frīdrihs Stenders|Vecā Stendera]]
|     ietekmējis = [[Krišjānis Barons|Krišjāni Baronu]], [[Ādolfs Alunāns|Ādolfu Alunānu]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lome
 | official_name            = Lomé
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Imagelomé20.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Togo#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Togo}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Maritima]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1897
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 99
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 280
 | population_as_of         = 2010
 | population_total         = 837437
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1570283
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = UTC
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =6  | latm =8  | lats =16  | latNS =N
 | longd =1  | longm =12  | longs =45  | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Lome''' ({{val|fr|Lomé}}) ir [[Togo]] [[galvaspilsēta]]. Ar 837 437 iedzīvotājiem tā ir lielākā pilsēta valstī. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā pie [[Gvinejas līcis|Gvinejas līča]] un tuvu [[Gana]]s robežai. Lome ir Togo ostas un rūpniecības centrs, pilsēta galvenokārt eksportē [[kakao]], kafiju, [[kokvilna|kokvilnu]] un palmu eļļu.

sentences:
{{Cat main|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
{{Commons cat|World Junior Figure Skating Championships|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
[[Kategorija:Daiļslidošana]]
[[Kategorija:Daiļslidošanas čempionāti]]
[[Kategorija:Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Juniori]]

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Miķeļtornis
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Miķeļtornis lighthouse 1.jpg
| image_caption            = Miķeļtorņa bāka 2018. gadā
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ventspils novads]]
| subdivision_name2        = [[Tārgales pagasts]]
| established_title        =
| established_date         =
| area_total_km2           = 2,91
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3383&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 30
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =35  | lats =50  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =30  | longEW =E
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 4
| website                  =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Cita nozīme|Dominikānas vieglatlētu|futbola treneri|Felikss Sančess Bass}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Felikss Sančess
 |      vārds_orig = ''Félix Sánchez''
 |          attēls = Felix Sanchez Berlin 2009 cropped.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Felikss Sančess 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{DOM}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|title=2012. gada Vasaras Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120730074152/http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|archivedate={{dat|2012|07|30||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Felikss Sančess''' ({{val|es|Félix Sánchez}}; dzimis {{dat|1977|8|30}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais ASV un [[Dominikāna]]s [[vieglatlēts]], startēja [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanfernando
 | official_name            = ''San Fernando''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = San Fernando City Hall, Pampanga.jpg
| image2                   = 02109jfMacArthur Highway San Fernando Pampanga sectionfvf 07.JPG
| image3                   = 0331jfSanto Rosario City San Fernando Pampangafvf 27.JPG
| image4                   = JfPacienciaChapelPGubat1071Candabafvf 17.JPG
| image5                   = Monumento Fernandino, S.F., Pampanga.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator pampanga san fernando.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Pampanga]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1754
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 35
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 67.74
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 354666
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 02 | lats =  | latNS = N
 | longd =120  | longm = 41 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 33
 | website                  = {{url|http://www.cityofsanfernando.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Norte''
| image_skyline = Matanog Poblacion.jpg
| imagesize =
| image_caption = Iela Matanogā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3988.82
| population_total = 926037
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 16 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Datuodinsinsuata]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''12 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]], [[iranuni]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGN
| website                  =
}}
'''Ziemeļmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Norte}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Norte}}, {{val|mdh|Dairat nu Utara Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 12 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Datuodinsinsuata]]. [[Kotabato]] neatkarīgā pilsēta politiski un adinistratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]] un [[iranuni]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences:
{{Citas nozīmes|putnu|Sīlis (nozīmju atdalīšana)|Sīlis}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Garrulus glandarius 2 (Marek Szczepanek).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Garrulus
 |      ģints_lv = Sīļi
 |          suga = Garrulus glandarius
 |       suga_lv = Eirāzijas sīlis
 |      binomial = Garrulus glandarius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
}}

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Nierakmeņu slimība
| treatment     =
| causes        =
| image         = Nefrolit.jpg
| alt           =
| image_size    = 200px
| synonym       = Nefrolitiāze
| specialty     = Uroloģija
}}

sentences:
Matematikā '''galīga kopa''' ir [[kopa]], kurai ir galīgs elementu skaits. Piemēram,
:<math>\{2,4,6,8,10\}\,\!</math>
ir galīga kopa ar pieciem elementiem. Galīgas kopas elementu skaits ir [[nulle]] vai [[naturāls skaitlis]] un tiek saukts par kopas kardinalitāti vai apjomu. Kopa, kas nav galīga, tiek saukta par ''bezgalīgu''. Piemēram, visu naturālo skaitļu kopa ir bezgalīga:
:<math>\{1,2,3,\ldots\}.</math>
Galīgas kopas ir īpašī svarīgas [[kombinatorika|kombinatorikā]] - matemātiskos dažādu objektu [[skaitīšana]]s pētījumos. Daudzi galīgu kopu izmantošanas pielietojumi ir saistīti ar Dirihlē principu, kas apgalvo ka neeksistē injektīva funkcija no lielākas galīgas kopas uz mazāku galīgu kopu.

sentences: '''Fizikālais svārsts''' ir jebkurš galīgu izmēru un patvaļīgas formas [[fizikāls ķermenis]], kas nostiprināts [[punkts (ģeometrija)|punktā]], kas atrodas virs šī ķermeņa [[masas centrs|masas centra]] un ap kuru tas var brīvi rotēt. Šis matemātiskais modelis apraksta lielu daļu reāli sastopamos mehāniskos [[svārsts|svārstus]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Tokyo Mew Mew
| show_name_2          = 東京ミュウミュウ
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Mewmew.jpg
| caption              = ''Tokyo Mew Mew'' pirmā sējuma vāks
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 2
| num_episodes         = 52
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              = ''[[Pierrot]]''
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|2002|4|6|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|2003|3|29|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''''Tokyo Mew Mew''''' ({{val-ja|東京ミュウミュウ}}, ''Tōkyō Myū Myū''), pazīstama arī kā '''''Mew Mew Power''''', ir japāņu [[manga]]s sērija, kuru uzrakstījis [[Reiko Jošida]] un ilustrējis [[Mia Ikumi]]. Šī sērija tika publicēta žurnālā ''[[Nakayoshi]]'' no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos ''[[tankōbon]]'' sējumos publicēja lielākais [[Japāna]]s grāmatu un laikrakstu izdevējs ''[[Kodansha]]''. [[Anime]] veidota 2002. gadā studijā ''[[Pierrot]]''.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Singapūras botāniskie dārzi
| alt_name        =
| photo           = Symphony_Lake,_Singapore_Botanic_Gardens_-_20041025.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Singapūra#Āzija
| map_width       =
| map_caption     = Singapūras botāniskie dārzi
| map_label       =
| latd  = 1.3151
| longd =  103.8162
| type            = [[Botāniskais dārzs]]
| location        = {{vieta|Singapūra}}
| nearest_city    =
| area            = 121 ha
| elevation       =
| created         =
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| other_info      =
| website         = {{URL|http://www.kew.org/}}
| child           =
| embedded        =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Singapūras botāniskie dārzi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2015
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1483 1483]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Singapūra}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 49 ha
}}
}}
<mapframe text="Singapūras botāniskie dārzi" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3046409"
}
</mapframe>

sentences: {{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Dainavas seņūnija
| native_name = ''Dainavos seniūnija''
| image_skyline = Draugystes_parkas_2006_09_12.jpg
| imagesize =
| image_caption = Draudzības parks seņūnijas centrā
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Dainava.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 7.28
| population_total = 58818
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = New Zealand / Aotearoa
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = New Zealand
|               karoga_attēls = Flag_of_New_Zealand.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jaunzēlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 120px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''"God Defend New Zealand"''
''"God Save the Queen"''{{smallsup|1}}
|               kartes_attēls = NZL_orthographic_NaturalEarth.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Velingtona]]
|latd=41 |latm=17 |latNS=S |longd=174 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Oklenda]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]] (98%)
[[maoru valoda]] (4,2%)
Jaunzēlandes [[zīmju valoda]] (0,6%)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ģenerālgubernatore]]
|               valsts_galva2 = [[Sindija Kiro]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Kriss Hipkinss]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Domīnija]]
|          neatkarības_datums = [[1907]]. gada 26. septembrī
|       neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
|         neatkarības_datums2 = [[1931]]. gada 11. decembrī (pieņemti [[1947]]. gada 25. novembrī)
|       neatkarības_notikums3 = [[Konstitūcija|Konstitucionālais akts]]
|         neatkarības_datums3 = [[1986]]. gada 13. decembrī
|                 platība_km2 = 268 680
|               platība_rangs = 75
|              procenti_ūdens = 2,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 5 132 690
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 167
|                     IKP_PPP = 226 566 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs = 64
|          IKP_PPP_per_capita = $44 226
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 42
|                         HDI = 0.931
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 19
|                        Gini = 33.9
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = NZST{{smallsup|2}}
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST = NZDT
|              utc_offset_DST = +13
|                      domēns = [[.nz]]{{smallsup|3}}
|              tālsarunu_kods = 64
|                    piezīmes = 1 ''"God Save the Queen"'' oficiāli ir valsts himna, bet tiek lietota tikai kronēto personu dalības gadījumos
2 The [[Čatema salas|Čatema salās]] ir atsevišķa laika zona, kas par 45 minūtēm ir priekšā pārējai Jaunzēlandei.
3 Jaunzēlandei piederošajām [[Niue]]i, [[Kuka Salas|Kuka Salām]] un [[Tokelau]] ir atsevišķi domēni [[.nu]], [[.ck]] un [[.tk]].

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences: '''25. janvāris''' ir gada 25. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 340 dienas (341 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Augusts fon Štarks
|     vārds_orig = ''Johann August Freiherr von Starck''
|         attēls = Starck.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Johans Augusts Štarks luterāņu mācītāja tērpā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas - Šverīnes hercogiste]]
 (Tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]],{{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Darmštate]], [[Hesene]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Remiz pendulinus (Marek Szczepanek) zoom.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Remizidae
 |     dzimta_lv = Somzīlīšu dzimta
 |         ģints = Remiz
 |      ģints_lv = Somzīlītes
 |          suga = Remiz pendulinus
 |       suga_lv = Somzīlīte
 |      binomial = Remiz pendulinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}
'''Somzīlīte''' (''Remiz pendulinus'') ir [[somzīlīšu dzimta]]s (''Remizidae'') dziedātājputns, kas izplatīts plašā areālā [[Eirāzija]]s rietumdaļā. Reizēm ieklejo [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/22736148/0 |title=IUCN: Remiz pendulinus |access-date={{dat|2018|03|30||bez}} |archive-date={{dat|2018|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180413195603/http://www.iucnredlist.org/details/22736148/0 }}</ref> Izdala 4 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and allies, tits, penduline tits, 2018]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences: '''Erdēša skaitlis''' apzīmē īsāko attālumu no kāda zinātnieka līdz ungāru matemātiķim [[Pāls Erdēšs|Pālam Erdēšam]], mērot to pēc kopīgajām zinātniskajām publikācijām. Erdēšs ir izdevis vairāk zinātnisko publikāciju (vismaz 1525<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.oakland.edu/enp/pubinfo/ |title=Publications of Paul Erdős {{en ikona}} | first=Jerry | last=Grossman |accessdate=2014. gada 1. februārī}}</ref>), nekā jebkurš cits matemātiķis pasaules vēsturē.<ref>Newman, M. E. J. ''The structure of scientific collaboration networks''. Proc. Natl. Acad. Sci. ASV, 2001.</ref>

sentences: '''Pozitīvs skaitlis''' ir tāds [[reāls skaitlis]], kas lielāks par [[nulle|nulli]] (bet nav nulle). Mazākais un lielākais pozitīvais skaitlis neeksistē, respektīvi, pozitīvu skaitļu ir bezgalīgi daudz. Mazākais pozitīvais [[naturāls skaitlis|naturālais skaitlis]] ir 1. Dažreiz pozitīvus skaitļus apzīmē ar + zīmi, bet parasti pieņem, ka, ja skaitlim priekšā nav mīnusa zīmes, tad tas ir pozitīvs (nulle ir izņēmums, tai nav zīmes).

sentences:
{{citas nozīmes|laukumu Vīnē|Kārļa laukums|Kārļa laukums}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Kārļa laukums
 |      native_name = Karlsplatz
 |       other_name =
 |            image = Wien,_Karlskirche_und_TU.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Kārļa baznīca un Vīnes Tehniskās universitātes galvenā ēka
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.199167 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.37 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Vīdene}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
 {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kārļa laukums" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q700753"
}
</mapframe>
'''Kārļa laukums''' ({{val|de|Karlsplatz}}) ir laukums [[Vīne|Vīnē]]. Tas nosaukts 18. gadsimta [[Vīnes Kārļa baznīca|Kārļa baznīca]]s vārdā, kas atrodas laukuma dienvidaustrumu malā. Laukums ir viens no svarīgākajiem Vīnes transporta mezgliem, šeit krustojas [[Vīnes metro]] pirmā, otrā un ceturtā metro līnija. Bez Kārļa baznīcas laukumā atrodas [[Vīnes muzejs]] (''Wien Museum''), [[Vīnes Mākslinieku nams]] (''Künstlerhaus Wien''), [[Musikverein koncertzāle]], [[Secesijas ēka]] (''Wiener Secessionsgebäude''), viena no [[Kunsthalle Wien|izstāžu zāles "Kunsthalle Wien"]] ēkām un [[Vīnes Tehniskā universitāte|Vīnes Tehniskās universitātes]] galvenā ēka. Laukums kā struktūra izveidots 20. gadsimta sākumā. Pirms Vīnes Tehniskās universitātes ēkas izbūves tur atradās bijusī slimnīcas kapsēta, kurā 1741. gadā tika apglabāts [[Antonio Vivaldi]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Lāči
| Logo                = Laci logo.png
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums  = 1993
| Sēdeklis            = {{vieta|Latvija|Mārupes novads|Trenči}}
| Vadība              = Normunds Skauģis
| Darbinieku_skaits   = 282 (2017)<ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title= 'Lāči' pērn kāpinājuši apgrozījumu; peļņa – 133 000 eiro |date= 2018. gada 20. jūlijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/bizness/uznemumi/laci-pern-kapinajusi-apgrozijumu-pelna-133-000-eiro.d?id=50229271 |accessdate=2018. gada 12. augustā}}</ref>
| Apgrozījums         = 8 140 000 eiro (2017)<ref name="Delfi"/>
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = 133 000 eiro (2017)<ref name="Delfi"/>
| Nozare              = [[pārtika]]
| Produkti            = [[maize]], cepti mīklas izstrādājumi un [[kūka]]s<ref name="Delfi"/>
| Mājaslapa           = http://www.laci.lv
}}
'''Lāči''' ir [[maize]]s, ceptu mīklas izstrādājumu un [[kūkas|kūku]] ražošanas un [[tirdzniecība]]s uzņēmums [[Latvija|Latvijā]]. Tas atrodas [[Mārupes novads|Mārupes novada]] [[Trenči|Trenčos]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hērbijs: Pilnā aprīkojumā
| attēls                   = Herbiefl poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Herbie: Fully Loaded''
| žanrs                    = komēdija, sporta filma
| režisors                 = [[Andžela Robinsone]]
| producents               = [[Roberts Simondss]]
| scenārija autors         =
* [[Tomass Lenons]]
* [[Roberts Bens Garants]]
* [[Alfrēds Gohs]]
* [[Mailzs Millars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džastins Longs]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Maikls Kītons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|22}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=herbie05.htm|title=Herbie: Fully Loaded (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|144,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hērbijs: Pilnā aprīkojumā"''' ({{val|en|Herbie: Fully Loaded}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta komēdija, kuras režisore ir [[Andžela Robertsone]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džastins Longs]], [[Lindsija Loena]], [[Brekins Meijers]], [[Mets Dilons]], [[Šerila Hainsa]] un [[Maikls Kītons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|22||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dika un Džeinas draiskulības
| attēls                   = Fun with D & J.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fun with Dick and Jane''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Džims Kerijs]]
| scenārija autors         =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Nikolass Stollers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[JC 23 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|21}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fun-dick-and-jane-2005-0|title=Fun with Dick and Jane|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funwithdickandjane.htm|title=Fun with Dick and Jane (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|202 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dika un Džeinas draiskulības"''' ({{val|en|Fun with Dick and Jane}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Tea Leoni]], [[Aleks Boldvins]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|21||bez}}.

sentences: '''Gaļas balodis''' jeb '''skvobs'''{{nepieciešama atsauce}} (no {{val|en|squab}}) ir [[gaļa]]s ieguvei audzēts [[mājas balodis|mājas baložu]] veids.

sentences: '''Valstu uzskaitījums pēc vidējā dzīves ilguma''' ir saraksts, kurā ir uzskaitītas [[valsts|valstis]] ar to [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] vidējo [[dzīves ilgums|dzīves ilgumu]]. Uzskaitījumā ir iekļauts gan [[vīrietis|vīriešu]], gan [[sieviete|sieviešu]] vidējais dzīves ilgums. Šajā uzskaitījumā ir iekļautas arī dažas teritorijas, kuras oficiāli nav atzītas par [[suverināra valsts|suverinārām valstīm]]. Uzskaitījums ir veikts pēc 2006. gadā [[Apvienotās Nācijas|Apvienoto Nāciju]] pasaules iedzīvotāju perspektīvu ziņojuma no 2005.-2010. gadam.<ref>{{en ikona}} [http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2006/WPP2006_Highlights_rev.pdf Apvienoto Nāciju pasaules iedzīvotāju perspektīvas: 2006. gadā pārstrādāts izdevums] — Table A.17 for 2005—2010</ref> Šajā uzskaitījumā ir iekļautas tikai tās valstis, kurās ir vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Ziemeļosetijas-Alānijas Republika
| karte = RussiaNorthOssetia-Alania2007-01.png
| oriģ = Республика Северная Осетия-Алания
Республикӕ Цӕгат Ирыстоны-Алани
| karoga_attēls = Flag_of_North Ossetia.svg
| karoga_nosaukums = Ziemeļosetijas karogs
| ģerboņa_attēls = Wapen Ossetien.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ziemeļosetijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Vladikaukāza]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[osetīnu valoda|osetīnu]]
| tautas = [[osetīni]] (66,5 %)
[[krievi]] (17,7 %)
| platība = 7987
| iedzīvotāji = 680748
| iedz blīvums = 85,23
| fedapgabals = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
| url = http://parliament.osetia.ru/
|ainavas_skats=Древний_горд_Цимити_03.jpg|iedz_gads=2023|pilsētas=6}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Onychodus jandemarrai holotype skull.png
| att_nosaukums = Onihodveidīgās (''[[Onychodus jandemarrai]]'') galva
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         kārta = Onychodontiformes
|      kārta_lv = Onihodveidīgās
|      binomial = Onychodontiformes Andrews, 1973
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Bukkanodus}} Johanson ''et al.'', 2007
* † {{TaksoSaite|Grossius}} Schultze, 1973
* † {{TaksoSaite|Luckeus}} Young & Schultze, 2005
* † {{TaksoSaite|Onychodus}} Newberry, 1857
* † {{TaksoSaite|Qingmenodus}} Lu & Zhu, 2009
* † {{TaksoSaite|Selenodus}} Mondéjar-Fernández, 2020
* † {{TaksoSaite|Strunius}} Jessen, 1966
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Onychodontida'', ''Struniiformes''
}}

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Brunavas pagasts}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Pasta nodaļas protokola versija 3''' jeb '''POP3''' ({{val-en|Post Office Protocol version 3}})<ref>{{AkadTerm|term=POP3|lang=EN}}</ref> ir [[interneta protokols]], kas paredzēts [[e-pasts|elektroniskā pasta]] saņemšanai no [[e-pasta serveris|servera]] ar [[e-pasta klients|klienta programmas]] palīdzību. Protokols aprakstīts {{RFC|1939}}. Lai gan ir izstrādāts protokols ([[IMAP]]) ar plašāku funkcionalitāti, POP3 vēl joprojām tiek plaši izmantots.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Haizivs stāsts
| attēls                   = Movie poster Shark Tale.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shark Tale''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Vikija Džensone]]
* [[Bibo Berdžerons]]
* [[Robs Letermans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Džeks Bleks]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|10|Venēcija|2004|10|1|ASV|2005|2|4|Latvija|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shark-tale-2004-0|title=Shark Tale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926064209/https://www.bbfc.co.uk/releases/shark-tale-2004-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sharktale.htm|title=Shark Tale (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|367,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Haizivs stāsts"''' ({{val|en|Shark Tale}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Vikija Džensone]], [[Bibo Berdžerons]] un [[Robs Letermans]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Vills Smits]], [[Renē Zelvēgere]], [[Andželīna Džolija]], [[Roberts De Niro]], [[Mārtins Skorsēze]] un [[Džeks Bleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|10||bez}} Venēcijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #EEEEEE
| bg_color = #0000FF
| nos = ''Ararat-Armenia''
| logo_links = FC Ararat-Armenia logo.svg
| logo_izm =
| pilns =
| iesauka =
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 3. vieta
| dib = 2017
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = Erevānas futbola akadēmijas stadions
| ietilp = 1428
| krāsas =
| īpašn =
| prez = {{flaga|Armēnija}} Samvels Karapetjans
| menedžeris =
| tren = {{flaga|Armēnija}} ''Vardan Bichakhchyan''
| kapteinis =
| mediji =
| sadarbojas =
| current =
| pattern_la1 = _arminia1819t
| pattern_b1 = _arminia1819t
| pattern_ra1 = _arminia1819t
| pattern_sh1 = _ararat1920h
| pattern_so1 =
| leftarm1 =
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 =
| shorts1 = 4666FF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _zira1819a
| pattern_b2 = _zira1819a
| pattern_ra2 = _zira1819a
| pattern_sh2 = _xv1516h
| pattern_so2 =
| leftarm2 = C80815
| body2 = C80815
| rightarm2 = C80815
| shorts2 = 000000
| socks2 = C80815
| website =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Detective Chinatown 3''
 | oriģinālnos = 唐人街探案 3
 |      attēls = Detective Chinatown 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Čens Sičens]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Čens Sičens
* Vusi Liu
* Nomī Ksu
* Jinins Jans
* Čuns Žans
* Lians Žou
 |     aktieri =
* [[Vans Baokians]]
* [[Liu Haorans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''Beijing Yitong Legend Films''
* ''China Film Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Wanda Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|2|12|Ķīna}}
 |      ilgums = 136 minūtes
 |      valsts = {{CHN}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|117 miljons}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/02/12/box-office-detective-chinatown-3-tops-avengers-endgame-with-160-million-friday/amp/|title= Box Office: 'Detective Chinatown 3' Tops 'Avengers: Endgame' With $160M Friday |work= Forbes |date= February 12, 2021 |access-date= February 16, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|686,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021|title=Detective Chinatown 3 (2021)|website=Entgroup|access-date=March 12, 2021|archive-date={{dat|2021|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211116222545/http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370822/?ref_=bo_se_r_6 |title=Detective Chinatown 3 (2021) |website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2021|12|29||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = ''[[Detective Chinatown 2]]''
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Detective Chinatown 3''''' ({{val|zh|唐人街探案 3}}) ir 2021. gada Ķīnas [[mistērija (filmu žanrs)|mistērijas]] [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārists ir [[Čens Sičens]], galvenajās lomās [[Vans Baokians]] un [[Liu Haorans]]. Šis ir turpinājums 2018. gada filmai ''[[Detective Chinatown 2]]'' un ir trešā daļa ''Detective Chinatown'' filmu sērijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika {{dat|2021|2|12||bez}}.

sentences:
[[Dievišķā komēdija|Dievišķās komedijas]] ilustrācijā (Gustava Dorē gravējums).]]
'''Sātans''' [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] ir [[dēmons]], ļaunuma un Dieva ienaidnieka [[simbols]], kas kristīgā [[mitoloģija|mitoloģijā]] tiek saistīts ar [[Lucifers|Luciferu]], Antikristu, [[pūķis|pūķi]] un velnu. Sātans aprakstīts un gleznots kā Dieva pretinieks, [[Kritušie eņģeļi|kritušais eņģelis]], kas padzīts no debesīm. [[reliģija|Reliģiskās tradīcijas]] vairākās formās pieņem Sātanu kā pārdabisku būtni, baznīcas varas un [[Dievs|Dieva]] ienaidnieku, arī [[Jūdaisms|jūdaistu]], [[Kristietība|kristiešu]] un [[Islāms|islamistu]] [[kanons|kanona]] pretinieku. Sātans saistīts ar [[Sātanisms|sātanismu]], [[ķecerība|ķecerību]] un [[okultisms|okultismu]]. Sātanisti godina vai pielūdz Sātanu.

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences: '''Apšaude skolā''' ir [[vardarbība]]s veids, kurā tiek izmantots [[ierocis|šaujamierocis]] un kas tiek izdarīts izglītības iestādēs. Bieži šajās apšaudēs uzbrucējs (uzbrucēji) ir saistīti ar mācību iestādi, tajā ir iesaistīti uzbrucēja skolas biedri un/vai mācību iestādes personāls. Galvenais uzbrukuma motīvs bieži ir [[atriebība]] vai [[apkaunojums]]. Apšaudes skolās mēdz notikt [[slaktiņš|slaktiņu]] formā, kad tiek izvēlēti nejauši upuri, mēģinot nogalināt pēc iespējas vairāk cilvēku. Uzbrucēji pēc apšaudes nereti izdara [[pašnāvība|pašnāvību]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Teichfrosch.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana esculenta|Zaļā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|         binomial = Amphibia <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|       iedalījums = 3 apakšklases:
* †{{TaksoSaite|Labyrinthodontia|Labirintodonti}}
* †{{TaksoSaite|Lepospondyli|Plānskriemeļu abinieki}}
* {{TaksoSaite|Lissamphibia|Kailamfībijas}}
|      kategorijas = nē
|apakštips=Vertebrata|apakštips_lv=Mugurkaulnieki|Infratips=Gnathostomata|infratips_lv=Žokļaiņi}}

sentences:
[[File:Inflatiearg.png|thumb|Hiperinflācija Argentīnā]]
'''Hiperinflācija''' ir [[ekonomika]]s termins, kas apraksta ļoti augstu procentu [[inflācija|inflāciju]], kurā kādas [[valūta]]s patiesā vērtība strauji sarūk un līdz ar to preču un pakalpojumu [[cena (ekonomika)|cenas]] nemitīgi kāpj. Hiperinflācija pēc ekonomikas definīcijas iestājas brīdī, kad ikmēneša inflācijas procenti ir lielāki par 50%, kas nozīmē, ka katru mēnesi cenas pieaug vismaz par 50%.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica|title=Terminu vārdnīca {{!}} Naudas skola|website=www.naudasskola.lv|access-date=2019-02-08|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica|archivedate=2018-08-31}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://credpro.lv/hiperinflacija/|title=Hiperinflācija|last=CredPro|website=CredPro|access-date=2019-02-08|date=2015-12-30|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171128092251/http://credpro.lv/hiperinflacija/|archivedate=2017-11-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://profizgl.lu.lv/mod/book/view.php?id=16799&chapterid=3383|title=Svetlana Saksonova. Inflācija, tās veidi (e-grāmata) : 13.1. Definīcijas|website=profizgl.lu.lv|access-date=2019-02-08}}{{Novecojusi saite}}</ref> Parasti tā seko pēc kādiem katastrofāliem satricinājumiem valsts ekonomikā – pasaules vai pilsoņu kariem, revolūcijām u.tml. Hiperinflācija noved pie tik straujas naudas vērtības krišanās, ka nauda vairs nespēj pildīt savas funkcijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://profizgl.lu.lv/mod/book/tool/print/index.php?id=16799#ch3384|title=Svetlana Saksonova. Inflācija, tās veidi (e-grāmata)|website=profizgl.lu.lv|access-date=2019-03-02}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Engineers by country|Inženieri pēc valsts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Veila pie Reinas
 | official_name            = ''Weil am Rhein''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            =  Rathaus Weil am Rhein.JPG
 | image_caption            = Rātsnams un tirgus laukums Veilā.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_map                =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 100px
 | pushpin_map              = Vācija
|latd = 47 |latm = 35 |lats =  41 | latNS  = N
|longd = 7 |longm = 36 |longs = 39 | longEW = E
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_shield             = Wappen Weil am Rhein.png
 | area_total_km2           = 19,47
 | elevation_m              = 281
 | population_as_of         = {{dat|2020|12|31|SK|bez}}
 | population               = 30009
 | population_footnotes     =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Administratīvais reģions
 | subdivision_name         = {{flag|Vācija}}
 | subdivision_name1        =[[Bādene-Virtemberga]]
 | subdivision_name2        =[[Freiburga]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | postal_code              = 79546–79576
 | website                  = https://www.weil-am-rhein.de/start
}}

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Eklons''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Alfrēds Eklons]] (1909—1982) — Latvijas šahists;
* [[Kristaps Eklons]] (1971) — Latvijas ugunsdzēsējs un politiķis.

sentences:
aste ar apmatojumu]]
'''Aste''' pārsvarā ir kustīgs [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[orgāns]], kas atrodas ķermeņa aizmugurējā daļā. [[Hordaiņi]]em tā parasti ir [[Mugurkauls|mugurkaula]] turpinājums, bet dažiem dzīvniekiem asti veido arī spalvu vai saru pušķis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marija Geperte-Maiere
|     vārds_orig = ''Maria Goeppert-Mayer''
|         attēls = Maria Goeppert-Mayer.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marija Geperte-Maiere 1963. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Katovica, [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Katovice]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vāciete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Maria Goeppert-Mayer signature.JPG
|   darba_vietas =[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]], [[Argonnas Nacionālā laboratorija]], [[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
|     alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Makss Borns]], [[Džeimss Franks]], [[Ādolfs Vindauss]]
|       studenti =
|     sasniegumi =[[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] struktūra
|    apbalvojumi = 1963. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bagātie draugi
| attēls                   = Friends with Money Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Friends With Money''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikola Holofsenere]]
| producents               = [[Entonijs Bregmans]]
| scenārija autors         = Nikola Holofsenere
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Džeisons Īzāks]]
* [[Skots Kāns]]
* [[Saimons MakBurnijs]]
* [[Gregs Džermans]]
| mūzika                   = [[Rikijs Lī Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[This is that]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV|}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/friends-money-2006|title=Friends With Money|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=friendswithmoney.htm|title=Friends With Money (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bagātie draugi"''' ({{val|en|Friends With Money}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Nikola Holofsenere]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Džoana Kjūsaka]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Džeisons Īzāks]], [[Skots Kāns]], [[Saimons MakBurnijs]] un [[Gregs Džermans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Romanša dziļvaga''' ir [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Izvietojusies [[ekvators|ekvatora]] rajonā starp [[Āfrika|Āfriku]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]]. Trešā dziļākā vieta (7730 m) Atlantijas okeānā pēc [[Puertoriko dziļvaga]]s un [[Dienvidsendviču dziļvaga]]s. Tā ir ap 300 km gara un līdz 19 km plata un atdala divas [[Vidusatlantijas grēda]]s daļas — [[Ziemeļatlantijas grēda|Ziemeļatlantijas grēdu]] un [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]].<ref>{{PZT|604}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Terra Mariana''
|nosaukums_latv_val  = Livonijas Konfederācija
|sugasvārds          = Livonijas Konfederācija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvija, Igaunija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Svētā Romas impērija
|valdības_veids      = [[Konfederācija]]
|
|gads_sākums         = 1243
|gads_beigas         = 1561
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]
|date_end            =
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika apvienotas krustnešu iekarotās līvu, letu, sēļu, igauņu, sāmsaliešu, kuršu un zemgaļu zemes
|date_pre            =
|event_post          = Izveidota [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]], [[Piltenes apgabals]], Dāņu [[Sāmsala]], [[Zviedru Igaunija]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Kurzemes un Zemgales hercogiste
|flag_s1             = Flag of Courland (state).svg
|s2                  = Pārdaugavas Livonijas hercogiste
|flag_s2             = Flaga Rzeczypospolitej Obojga Narodow ogolna.svg
|s3                  = Zviedru Igaunija
|flag_s3             = Sweden-Flag-1562.svg
|s4                  = Dānija
|flag_s4             = Flag of Denmark (state).svg
|s5                  = Rīgas brīvpilsēta
|flag_s5             =
|s6                  = Prūsijas hercogiste
|flag_s6             = Flagge Herzogtum Preußen.svg
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = <!--- Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = <!--- Displayed text for link under symbol. Default "Coat of arms" --->
|
|image_map           = Livland 1260.svg
|image_map_caption   = Livonijas Konfederācija 1260. gadā.
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]], [[Cēsis]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Latīņu valoda]], [[Vācu valoda]]
|reliģija            = Katolicisms
|nauda               = [[Dālderis]], marka, vērdiņš, šiliņš, feniņš
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = <!--- Default: "King" for monarchy, otherwise
                             "President"--->
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Livonijas landtāgs
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas Konfederācija''' jeb '''''Terra Mariana'''''<ref name="EA">{{Enciklopēdijas atsauce | year =1967  | title =Terra Mariana | encyclopedia =The Encyclopedia Americana | publisher =Americana Corp  | location =  | id = |url=http://books.google.com/books?id=jsJWAAAAMAAJ&q=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&dq=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&ei=HV4aSbrgEYOUMojX-acE&pgis=1}}</ref> ("Māras zeme") bija vairāku laicīgo un baznīcas valstisko veidojumu [[konfederācija]] [[Livonija|Livonijā]],<ref>{{LKV|XII.|23 865}}</ref> tagadējās [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s teritorijās no [[1243]]. līdz [[1561]]. gadam, kad izveidojas [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]. Daži vēsturnieki iebilst pret Livonijas Konfederācijas nosaukuma lietošanu, jo [[Livonijas Konfederācijas līgums|1243. gada sadarbības vienošanos]] neuzskata par ilglaicīgu līgumu.<ref>Matthias Thumser. Das Baltikum im Mittelalter. Strukturen einer Europäischen Geschichtsregion. ''Jahrbuch des Baltischen Deutschtums'' 58 (2011): 17–30, 26. lpp.</ref>
, 1570)]]

sentences:
{{Commonscat|Fiction|Izdomājumi}}
[[Kategorija:Alternatīvā realitāte]]
[[Kategorija:Izklaide]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences: {{cita nozīme|terminu "Allāhs"|musulmaņu skatījumu uz Dievu|Dievs islāmā}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā atsauces tekstā}}
'''Laikmetīgā [[deja]]''' ir dejas tehnika, kas aizsākusies 1950. gados no modernās dejas. Laikmetīgajā dejā nav nekādu kustības ierobežojumu, vairāk brīvība ķermenī, dejā un dzīves uzskatos. Šajā deju stilā vairs nevienu stilu neatdala, visi stili tiek veiksmīgi apvienoti vietā, nepārtraukti meklējot jaunas kustības, eksperimentēt ar ķermeni un mūziku. Katra pasniedzēja horeogrāfija ir individuāla, kā arī katra dejotā ķermeniskā izpausme ir atšķirīga.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Kalcīts
|        attēls =
|         klase = [[Karbonātu minerāls]], no ūdens brīvs karbonāts bez svešiem anjoniem
|     ŠtruncaID = 5/B.02-20
|   ķīm_formula = Kalcija karbonāts — CaCO3
|     singonija = [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|         krāsa = Visbiežāk — bezkrāsas, balts, dzeltens, retāk — sarkans, oranžs, zils, zaļš, brūns utt.
|        svītra = Balta
|      habituss = Aprakstītas vairāk nekā 800 kristālu formas, no kurām katrai var būt dažādas modifikācijas
|     skaldnība = Ļoti laba, trīs virzienos
|        lūzums = Gliemežnīcas, grūti iegūt labās skaldnības dēļ
|       cietība = 3
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
| laušanas_koef = nω = 1,640—1,660 nε = 1,486
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,71
}}

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaungvineja
|attēls              = Yali man Baliem Valley Papua.jpg
|attēla paraksts     = [[Jali]] vīrietis Baliemas ielejā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = New Guinea, Niugini, Pulau Papua
|izvietojums         = [[Melanēzija]]
|arhipelāgs          =
|latd=5|latm=20|lats=0|latNS=S |longd=141|longm=36|longs=0|longEW=E
|platība             = 786 000
|garums              = 2400
|platums             = 690
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Džajas kalns]]
|augstums            = 4884
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PNG}}<br />{{IDN}}
|iedzīvotāji         = 6 900 000
|blīvums             = 8
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Portmorsbi]]
|piezīme =
}}
'''Jaungvineja''' ({{val|en|New Guinea}}, {{val|tpi|Niugini}}, {{val|id|Pulau Papua}}) ir otra pasaules lielākā [[sala]] pēc [[Grenlande]]s, atdalījusies no [[Austrālija (kontinents)|Austrālijas]] aptuveni pirms 7 000 gadiem, kad ceļoties [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] līmenim applūda tagadējais [[Torresa šaurums]]. Sala sadalīta starp divām valstīm — rietumu daļa pieder [[Indonēzija]]i un austrumu daļā atrodas [[Papua Jaungvineja]]. Attiecīgi rietumu daļā oficiālā valoda ir [[indonēziešu valoda]], kurā sala saucas '''Papua''' (1945. — 2000. gados '''Iriāna'''), bet austrumu daļā ir vairākas oficiālās valodas: [[angļu valoda|angļu]], [[tokpisins]] un [[hirimotu valoda]]. Jaungvineja, pateicoties tās ārkārtīgi saposmotajam reljefam, grūti caurejamajiem purvājiem un džungļiem un vietējo iedzīvotāju kareivīgumam līdz nesenam laikam bija salīdzinoši maz izpētīta. Salai piemīt ārkārtīgi augsta, vēl pilnībā neapzināta bioloģiskā, kultūras un valodu daudzveidība.

sentences:
s dienvidrietumu stūrī]]
'''Lielais Ābols''' ({{val|en|The Big Apple}}) ir [[Ņujorka]]s pilsētas iesauka.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vanesa Hadžensa
 | attēls                  = Vanessa Hudgens - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hadžensa 2019. gadā
 | dz. vārds               = Vanesa Enna Hadžensa
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|14}}
 | dz. vieta               = [[Salinasa (ASV)|Salinasa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja, dejotāja, modele
 | darbības gadi           = 2002—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               = http://vanessahudgens.com/
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Vanesa Enna Hadžensa''' ({{val|en|Vanessa Anne Hudgens}}; dzimusi {{dat|1988|12|14}} [[Salinasa (ASV)|Salinasā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, aktrise un dejotāja.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| nosaukums = Tramvaju satiksme Vīnē
| fona krāsa = #C80404
| logo =
| valsts = {{flag|Austrija}}
| pilsēta = [[Vīne]]
| atklāts = {{dat|1865}}
| izmaksas =
| kopējais garums = 432.3 km
| līniju skaits = 30
| staciju skaits =
| pieturu skaits = 1071
| transporta vienīb = 525 (01.06.2012)
| pasažieri dienā =
| pasažieri gadā = 293 000 000 (2013)
| mājas lapa = {{URL|https://www.wienerlinien.at/}}
}}
'''Vīnes tramvajs''' ir viena no svarīgākajām transporta sistēmām [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. To uztur ''[[Wiener Linien]]'' un tā tika atvērta 1865. gadā.

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences:
'''Lazarev''' var attiekties uz:
* [[Lazareva jūra]]
* [[Lazareva šelfa ledājs]]
* [[Lazareva (polārstacija)]]
* [[Lazarevs]]

sentences: '''"Netīrā" bumba''' jeb '''radioloģiskais ierocis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Dirty%20bomb&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze — Dirty bomb]</ref> ir spridzināšanas ierīce, kas sastāv no [[radioaktivitāte|radioaktīva]] materiāla un parastās ķīmiskās [[sprāgstviela]]s, kas ir tās [[enerģija]]s avots. Par "netīrajām bumbām" dēvē arī ierīces, kam ir tāda materiāla apvalks, kas [[radiācija]]s iedarbībā viegli veido lielu daudzumu radioaktīvu [[izotops|izotopu]] (sk. [[kobalta bumba]]). Lai gan sprādziena rezultātā apkārtne var tikt piesārņota ar radioaktīvajiem materiāliem, sprādzienu neizraisa [[kodolreakcija]], kā tas ir [[kodolieroči|kodolieroču]] gadījumā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Monika Mihališina
| vārds_orģ = ''Monika Michaliszyn''
| attēls = Amb. Monika Michaliszyn 2.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = Polijas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2018|9|2|}}
| term_beigas =
| priekštecis = [[Eva Dembska]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dat|1974|5|22|}}
| dzim_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater = Ādama Mickeviča universitāte Poznaņā
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}'''Monika Ivona Mihališina''' ({{val-pl|Monika Iwona Michaliszyn}}; dzimusi [[1974. gads|1974.]] gada [[22. maijs|22. maijā]]) ir [[Poļi|poļu]] filoloģe un diplomāte, kopš [[2018. gads|2018]]. gada Polijas vēstniece [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Fortkongera
| oriģinālnosaukums    = ''Fort Conger''
| attēls               = Fort Conger, Grinnell Land, May 20, 1883.jpg
| paraksts             = Fortkongera 1883. gadā
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=81| latm=43| lats= | latNS=N
| longd=63| longm=43| longs= | longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vasaras/vissezonas
| atvērta              = 1881
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1935
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = līdz 25
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Fortkongera''' ({{val|en|Fort Conger}}) ir pamesta [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://journalhosting.ucalgary.ca/index.php/arctic/article/view/67357/51266 Fort Conger: A Site of Arctic History in the 21st Century]</ref> Izvietojusies [[Elsmīra sala]]s ziemeļaustrumos [[Lēdijas Franklinas līcis|Lēdijas Franklinas līča]] krastā. Sākotnēji izveidota 1881. gadā [[1. Starptautiskais polārais gads|1. Starptautiskā polārā gada]] pētniecības programmas ietvaros un ir pirmā pastāvīgā cilvēku apmetne salā kopš tās atklāšanas 17. gadsimtā.

sentences: '''Bostonas matrica''', arī Bostonas Konsultāciju Grupas produktu portfeļa matrica, ir [[tirgzinība]]s analīzes modelis, kas tiek izmantots produktu portfeļa plānošanā un analīzē. Tajā ir divi galvenie izvērtēšanas aspekti – produkta ieņemtā tirgus daļa un kopējie tirgus izaugsmes tempi. Analīzes rezultātā uzņēmums saprot, kuros produktos ir nepieciešams investēt un kuru produktu ražošana jāizbeidz.<ref name="Boston Matrix">[http://www.marketingteacher.com/boston-matrix/ Boston Matrix]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai draugi
| attēls                   = Just friends.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Friends''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               =
* [[Kriss Benders]]
* [[Dž. S. Spinks]]
* [[Maikls Ohovens]]
* [[Viljams Vinss]]
* [[Bils Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Ādams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eimija Smārta]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Kristofers Markete]]
| mūzika                   = [[Džefs Kardoni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-friends-2005|title=Just Friends|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justfriends.htm|title=Just Friends (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tikai draugi"''' ({{val|en|Just Friends}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Smārta]], [[Raiens Renoldss]], [[Anna Ferisa]], [[Kriss Kleins]] un [[Kristofers Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Dekoratīvās žurkas''' ir [[žurkas]] (galvenokārt [[pelēkās žurkas|pelēko žurku]] [[Šķirne|šķirnes]]), kas paredzētas turēšanai [[Māja|mājas]] apstākļos un ir ļoti atšķirīgas no savvaļas žurkām. Šīs žurkas tiek speciāli vairotas un audzētas ar mērķi nodot tās kā [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekus]] [[grauzēji|grauzēju]] mīļotājiem.<ref>[http://pnc.lv/majai/26112010-par_zurkam_kas_apmilojamas Vilkāja, D.(05.12.2010 ''Par mīlīgajām dekoratīvajām žurciņām.'' Skatīts:27.11.2013]{{Novecojusi saite}}</ref>  Dekoratīvo jeb mājas žurku [[dzīves ilgums]] ir aptuveni 2-3 gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |title=Parker, L. ''Life expectancy of a Store-bought rat.'' Skatīts: 27.11.2013 |access-date=27.11.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140116054250/http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |archivedate=16.01.2014 }}</ref>

sentences: '''Logogrāfi''' ({{val|grc|λογογράφος}}, daudzsk. ''λογογράφοι'' no ''λόγος'', ''logos'' — vārds, prozas darbs un ''γράφω'', ''grapho'' — rakstu) [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] bija divas ļaužu grupas: [[vēsturnieki]] un runu sastādītāji. Logogrāfs — [[proza]]s sacerētājs.

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences: '''12. decembris''' ir gada 346. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (347. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 19 dienas.

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences: '''Reilijs''' ({{val|en|Reilly}}) var būt:

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}

sentences:
{{cita nozīme|kapsētu|sarīkojumu vietu|Vecais Ķaupis}}
'''Vecais Ķaupis''' (arī '''Vecais Ķaups''') ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kapsēta]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Atomenerģētikas uzņēmumi Somijā]]
[[Kategorija:Fortum]]

sentences: '''Ketoni''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kas satur [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]], kas saistīta ar diviem ogļūdeņraža atlikumiem. Karbonilgrupu, kurai abās pusēs ir organiskie radikāļi, dažreiz sauc par '''ketogrupu'''. Ketonus kopā ar [[aldehīdi]]em pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Ketoni ir relatīvi stabili savienojumi. Visplašāk pazīstamais ketons - [[acetons]] (dimetilketons) - ir arī visvienkāršākais ketons. Savienojumus, kuros ir vairākas ketogrupas, sauc par '''poliketoniem''', no tiem nozīmīgākie ir '''beta-diketoni''' (starp ketogrupām atrodas viens oglekļa atoms).

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Firsta Piklera parks
| alt_name        =
| photo           = Park Muzakowski2.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| logo            =
| logo_width      =
| logo_caption    =
| logo_alt        =
| map             = Vācija#Polija
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 51 | latm  = 33 | lats  =  1 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 43 | longs = 36 | longEW = E
| type            =
| location        =
* {{POL}}
* {{GER}}
| nearest_city    =
| area            = 559,9 ha
| elevation       =
| created         = 1815
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        = {{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 2004 <small>(28. sesija)</small>
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1127 1127]
| designation1_criteria = ii, iv
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free2name = Reģions
| designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Firsta Piklera parks''', arī '''Mužakovska parks''' ({{val|de|Fürst-Pückler-Park}}, arī ''Park von Muskau'', ''Muskauer Park'', {{val|pl|Park Mużakowski}}) ir lielākais un slavenākais [[angļu stila parks]] [[Vācija|Vācijā]] un [[Polija|Polijā]]. Atrodas robežupes [[Neise]]s abos krastos, Vācijā — [[Saksija|Saksijā]] un Polijā — [[Lubušas vojevodiste|Lubušas vojevodistē]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C12H8O4
|molmasa=216,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140—150 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Naftalskābe''' (1,8-naftalīndikarbonskābe, ''peri''-naftalīndikarbonskābe, C10H6(COOH)2) pieder pie aromātiskajām di[[karbonskābes|karbonskābēm]] — [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājumiem. Naftalskābe ir balta, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola), kas grūti šķīst ūdenī.

sentences: Šajā lapā ir [[filozofija|filozofu]] uzskaitījums hronoloģiskā secībā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bayerische Motoren Werke AG''
| logo             = BMWLogo.svg.png
| caption          = BMW Logo 1992-2011
| type             = Akciju sabiedrba
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1916
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minhene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Visā pasaulē
| key_people       =
| industry         = Mašīnbūve
| products         = Automašīnas, motocikli, riteņi, dzinēji, u.c.
| services         =
| revenue          = [[€]]62.82 miljardi(2011)
| operating_income = [[€]]8.006 miljardi(2011)
| net_income       = [[€]]4.881 miljardi(2011)
| aum              =
| assets           = [[€]]123.42 miljardi(2011)
| equity           = [[€]]27.10 miljardi(2011)
| owner            =
| num_employees    = 102 007(2011)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = Mini<br />Rolls Royce
| homepage         = {{URL|www.bmw.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''BMW''''' ('''''Bayerische Motoren Werke AG''''' — "Bavārijas Motordarbnīcas") ir [[Vācija]]s uzņēmums, kas ražo automobiļus, motociklus, velosipēdus un dzinējus, un ir dibināta 1916. gada 7. martā. BMW galvenā mītne atrodas Minhenē, Bavārijā, Vācijā. Kompānijai arī pieder un ražo ''Mini'' un ''Rolls Royce'' markas automašīnas. Uzņēmumam kopumā ir 25 rūpnīcas, 13 valstīs kā [[Vācija]], [[Ķīna]], [[Dienvidāfrika]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Indija]], [[Japāna]], [[Kanāda]], [[Lielbritānija]], [[Austrija]], [[Krievija]], [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Ēģipte]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ministrs''' ({{val-fr|ministre}})<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 474. lpp.</ref> ir [[valdība]]s biedrs, kurš politiski<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 159.lpp.</ref> vada kādu no [[ministrija|ministrijām]].<ref name="lpe">{{LPE|6|710}}</ref> Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir [[premjerministrs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. — R., Zinātne, 2000 |access-date={{dat|2011|07|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150512155841/http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|05|12||bez}} }}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mūziķi pēc valsts]].''

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pērlhārbora
 | oriģinālnos = ''Pearl Harbor''
 |      attēls = pearl harbor movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, kara filma, drāma
 |    režisors = [[Maikls Bejs]]
 |  producents =
* [[Džerijs Brukhaimers]]
* Maikls Bejs
 |   scenārijs = [[Randals Voless]]
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Keita Bekinseila]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Džons Voits]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Touchstone Productions]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2001|5|11|Pērlhārbora un Havaju salas|2001|5|25|ASV|}}
 |      ilgums = 179 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001|title=Pearl Harbor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2018|03|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180312070950/http://bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|140 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pearlharbor.htm|title=Pearl Harbor (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|449,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pērlhārbora"''' ({{val|en|Pearl Harbor}}) ir 2001. gada romantiska kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Džošs Hārtnets]], [[Keita Bekinseila]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Toms Saizmors]] un [[Džons Voits]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2001|5|11||bez}} [[Pērlhārbora|Pērlhārborā]] [[Havaju salas|Havaju salās]].

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Rakstnieku savienība
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         = Attēls:Latvijas Rakstnieku savienības logo.svg
| image_border  =
| size          = 250
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  = LRS
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     = 1940
| extinction    =
| type          =
| status        =
| purpose       =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| location      =
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| language      =
| general       =
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Arno Jundze]]
| key_people    =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{url|http://www.rakstnieciba.lv/}}
| remarks       =
}}
'''Latvijas Rakstnieku savienība''' ir profesionāla sabiedriska organizācija.<ref name="lat">{{LAT e|4|891}}</ref> Savienība tika dibināta 1940. gada 26.oktobrī kā Latvijas PSR padomju rakstnieku savienība.<ref name="lat" /><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jaunagaita.net/jg286/JG286_Eversone.htm|title=JG286: Madara Eversone. Latvijas Padomju Rakstnieku Savienība|website=jaunagaita.net|access-date=2018-11-27}}</ref> Šobrīd tās biedri ir Latvijā un ārzemēs dzīvojoši [[latvieši|latviešu]] [[literatūra]]s darbinieki — dzejnieki, literatūrzinātnieki, prozaiķi u.c. Tāpat savienībā tiek apvienoti Latvijā dzīvojoši cittautu literāti.<ref name="lat" /> Savienības galvenie mērķi ir veicināt latviešu literatūras attīstību, kā arī aizstāvēt biedru intereses un tiesības. Latvijas Rakstnieku savienība organizē [[Dzejas dienas]], kā arī piešķir [[Literatūras gada balva|Literatūras gada balvu]]. Savienībā ir 274 biedri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.makslinieki.lv/Latvijas-Rakstnieku-savien%C4%ABba/|title=Latvijas Rakstnieku savienība {{!}} www.makslinieki.lv {{!}} (LRSP) Radošo savienību profesionālo mākslinieku reģistrs|website=www.makslinieki.lv|access-date=2018-11-27}}</ref> Tās priekšsēdis ir [[Arno Jundze]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Nīderlandes sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Nīderlandes vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Himalaji
 |attēls                 = Himalayas.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Himalaji no [[SKS|Starptautiskās kosmiskās stacijas]] borta
  |lat_dir = N |lat_deg = 28 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = E |lon_deg = 87 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{IND}}
{{CHN}}
{{NEP}}
{{BHU}}
{{PAK}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentu]]
 |atdala_no              = [[Tibeta]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 2500
 |platums                = 300
 |kalns                  = [[Everests]]
 |augstums               = 8848
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
 | pushpin_map         = Indija#Ķīna#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
}}
'''Himalaji''' ({{val-sa|हिमालयः}}, ''Himālayaḥ'' — ‘sniegu valstība’) ir augstākā [[kalnu sistēma]] uz [[Zeme]]s. Tās augstākā virsotne [[Everests]] (8848 m virs jūras līmeņa) ir arī augstākā virsotne pasaulē. Himalaji atrodas starp [[Tibetas kalniene|Tibetas kalnieni]] ziemeļos un [[Indas-Gangas līdzenums|Indas-Gangas līdzenumu]] dienvidos [[Indija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nepāla]]s, [[Pakistāna]]s un [[Butāna]]s teritorijā. Himalaju lokveidīgās sistēmas garums ir vairāk nekā 2500 km, platums sasniedz 300 km.

sentences: '''Amplitūda''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''amplitudo'' — ‘plašums’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka lielākās vērtības ''max'' un mazākās vērtības ''min'' starpību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/8-klase/ievads-statistika-3182/re-5e23b44f-270e-46bb-9601-9243c5877b45|title=Statistiskie rādītāji — teorija. Matemātika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-10-18|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Andzeļi
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- Esošo baznīcas bildi nelikt!!! Pārāk nekvalitatīva. -->
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Andzeļu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2,33
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3529&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 268
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 10
| lats = 9
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 33
| longs = 11
| longEW = E
| elevation_m = 200
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5696 Eži
}}
'''Andzeļi''' ({{val|ltg|Andzeli}})<ref name=lgia/> ir ciems [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Andzeļu pagasts|Andzeļu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē [[Ežezers|Ežezera]] rietumu galā {{nobr|45 km}} no novada centra [[Krāslava]]s, {{nobr|11 km}} no tuvākās pilsētas [[Dagda]]s un {{nobr|272 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Komikss''' ({{val|en|comics}}, no ''comic strips'' — 'komiskās sloksnes') jeb '''attēlstāsts'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&q=att%C4%93lst%C4%81sts&id=1375342&g=5 Sinonīmu vārdnīca]</ref> ir vairāku secīgu, viens aiz otra izvietotu [[zīmējums|zīmējumu]] kopums, kurā attēlots kāds bieži vien komisks sižets.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=371}}</ref> Zīmējumos varoņu teiktais ir parādīts [[runas burbulis|runas burbulī]], bet paskaidrojošais teksts — atsevišķā rāmītī zīmējuma stūrī. Komikss var būt gan atsevišķs izdevums, piemēram, [[komiksu žurnāls]], vai arī kā [[komiksu sleja|sleja]] kāda [[laikraksts|laikrakstā]]. [[Japāna|Japāņu]] komiksi tiek saukti par [[manga|mangu]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zemītes pagasts
| karte             = Zemītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Zemīte
| platība           = 99,0
| iedzīvotāji       = 772<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 772 / 99 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kandava.lv
| nos_vācu          = Samiten
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Замитенская
| ref_krievu        =
}}
'''Zemītes pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Zantes pagasts|Zantes]], [[Vānes pagasts|Vānes]], [[Kandavas pagasts|Kandavas]], [[Jaunsātu pagasts|Jaunsātu]], [[Irlavas pagasts|Irlavas]] un [[Viesatu pagasts|Viesātu]] pagastiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baleta kurpes
| attēls                   = Ballet Shoes.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ballet Shoes''
| žanrs                    = televīzijas filma, drāma
| režisors                 = [[Sandra Goldbahere]]
| producents               =
* [[Pīrss Vengers]]
* [[Mišele Baka]]
* [[Deimiens Timmers]]
* [[Patriks Spenss]]
* [[Heidija Tomasa]]
| scenārija autors         = Heidija Tomasa
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Votsone]]
* [[Ričards Grifitss]]
* [[Lūsija Boitone]]
* [[Džasmīna Peidža]]
* [[Emīlija Foksa]]
* [[Viktorija Vuda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|26||bez}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{cite web|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ballet-shoes-2007|title=Ballet Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Baleta kurpes"''' ({{val|en|Ballet Shoes}}) ir 2007. gada televīzijas filma, kas balstīta uz Noelas Streitfīldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sandra Goldbahere]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Votsone]], [[Ričards Grifitss]], [[Lūsija Boitone]], [[Džasmīna Peidža]], [[Emīlija Foksa]] un [[Viktorija Vuda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|26||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria lithuanica 78558674.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria lithuanica
| suga_lv = Lietuvas ūdenszāle
| binomial = Glyceria lithuanica
| autors = (Gorski) Gorski
| sinonīmi =
}}'''Lietuvas ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria lithuanica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Latvija|Latvijā]] sastopama reti, tikai valsts vidū un austrumu — ziemeļaustrumu daļā, kur nelielas grupas aug auglīgos, mēreni mitros un pārmitros mežos, mežam caurtekošu [[Strauts|strautu]] malās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fritjofs Nansens
|     vārds_orig = ''Fridtjof Nansen''
|         attēls = Fridtjof Nansen LOC 03377u-3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Vettergutā pie Oslo
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Lisakera
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|   nodarbošanās = polārpētnieks, zinātnieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 meitas, 3 dēli
|       paraksts = Fridtjof Nansen (signature).svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ķīnas Komunistiskās partijas 9. kongress''' notika 1969. gada 1.-24. aprīlī, iezīmējot [[Kultūras revolūcija]]s radikālākā posma beigas. Tajā no amatiem atcēla jau iepriekš tīrīšanai pakļauto Valsts prezidentu un partijas priekšsēdētāja [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] vietnieku [[Lju Šaoči]] un partijas ģenerālsekretāru [[Dens Sjaopins|Denu Sjaopinu]]. Kongresā piedalījās 1512 deputāti, no kuriem daudzi nebija partijas biedri, bet [[Sarkanie gvardi (Ķīna)|Sarkano gvardu]] un armijas pārstāvji, tā demonstrējot Mao "trīs vienā" konceptu par partijas, radikālo studentu un armijas vienotību.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils kultūras nams. Jēkabpils. 2010. gada maijs
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Montēls''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Jaunikšķile
| settlement_type        = pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2      = [[Ikšķile]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,14
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2010
| population_footnotes   = <ref name=plan>[http://www.metrum.lv/data/files/teritoriju_attistibas_planosana/ikskile/Paskaidrojuma_raksts_12_07_2011.pdf Ikšķiles novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total       = 596
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 50| lats  = 33| latNS  = N
| longd = 24| longm = 30| longs = 6| longEW = E
| elevation_m            = 30
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5052 Ikšķile
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Jaunikšķile''' ir [[Ikšķile]]s pilsētas daļa [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Izvietojies [[Ikšķile]]s pilsētas ziemeļu daļā pie [[dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīgas—Krustpils dzelzceļa]] un autoceļa [[P10]], {{nobr|0,8 km}} no pilsētas pārvaldes [[Ikšķile]]s centrā un {{nobr|29 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{cita nozīme|autobūves uzņēmumu|futbolistu|Milans Škoda}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Škoda
| Uzņēmuma_veids = Privāts ([[Volkswagen grupa]]s īpašums)
| Dibināšanas_datums = 1895. gada 18. decembris
| Sēdeklis = [[Mlada Boļeslava]], [[Čehija]]
| Darbinieku_skaits = Vairāk kā 28 000 (2016)
| Apgrozījums = 6,64 milj. [[eiro]]
| Nozare = Autobūve
| Produkti = Automobiļi
| Logo_izm = 150px
| Logo =
}}

sentences: '''Dienvidu okeāns''' (arī '''Dienvidu polārais okeāns''' un '''Antarktīdas okeāns''') ir [[okeāns]], kas apņem [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{PZT|173}}</ref> Ceturtais lielākais okeāns pasaulē. Dienvidu okeānu [[Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija]] oficiāli izdalīja tikai 2000. gadā, kaut gan jūrnieki šādu terminu lieto jau sen. Dienvidu okeāna atzīšana ataino nesenos [[okeanogrāfija]]s atklājumus par [[okeāna straume|okeānu straumju]] nozīmību. Joprojām ne visas jomā iesaistītās organizācijas atzīst Dienvidu okeāna definēšanu. Latvijas skolu mācību grāmatās ģeogrāfijā Dienvidu okeāns nav atzīts par līdzvērtīgu citiem okeāniem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvāris}}
'''Antiseptizēšana''' ({{val|el|anti}} — ‘pret’, {{gree|septis}} — ‘pūšana’) ir materiālu (parasti [[koksne]]s) pasargāšana ar ķīmiskām jeb [[antiseptiska viela|antiseptiskām vielām]] no [[sēnītes|sēnīšu]] un [[baktērijas|baktēriju]] bojājumiem. Materiāla pilnīga piesūcināšana ar šīm vielām tiek saukta par [[koksnes konservēšana|konservēšanu]]. Koksnes antiseptizēšanai lieto vielas, kas nav kaitīgas cilvēkam un mājdzīvniekiem. Tās nedrīkst mazināt materiāla stiprību vai ierosināt [[metāls|metālu]] [[korozija|koroziju]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Karl_L).jpg
| att_nosaukums =[[Parastais zalktis]] (''Natrix natrix'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| virsdzimta = Colubroidea
| virsdzimta_lv = Zalkšu virsdzimta
| binomial = Colubroidea <small>([[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], 1811)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Zalkšu virsdzimta''' (''Colubroidea'') ir [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas [[augstākās čūskas|augstāko čūsku]] dzimtas, izņemot [[Kārpaino zalkšu dzimta|kārpaino zalkšu dzimtu]] (''Acrochordidae''). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni.<ref name=rob>Robert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. [https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150420090604/https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false |date={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, [[terciārs|terciāra]] perioda sākumā.<ref name=rob/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kur sirmgalvjiem nav vietas
| attēls                   = Attēls:No Country for Old Men poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No Country for Old Men''
| žanrs                    = Krimināltrilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kellija Makdonalda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|11|9|N|bez}}
| ilgums                   = 122 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171 627 166}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0477348
}}
'''"Kur sirmgalvjiem nav vietas"''' ({{val|en|No Country for Old Men}}) ir 2007. gadā izdots [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināltrilleris, kura režisori ir [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija [[Kur sirmgalvjiem nav vietas (grāmata)|tāda paša nosaukuma romāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/columnists/gary_thompson/11139467.html|title=Creep in the heart of Texas|first=Gary|last=Thompson|date=November 9, 2007|publisher=''[[Philadelphia Daily News]]''|accessdate=January 4, 2004}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html|title=No Country for Old Men|first=Lisa|last=Schwarzbaum|date=November 7, 2007|publisher=''[[EW.com]]''|accessdate=January 4, 2004|archive-date={{dat|2014|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141022165150/http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Tomijs Lī Džonss]], [[Havjers Bardems]], [[Džošs Brolins]], [[Kellija Makdonalda]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Candiacervus ropalophorus.jpg
| att_nosaukums = Krētas pūce un ''[[Candiacervus ropalophorus]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Aves
| klase_lv =Putni
| kārta =Strigiformes
| kārta_lv =Pūčveidīgie
| dzimta =Strigidae
| dzimta_lv =Pūču dzimta
| ģints =Athene
| ģints_lv =Apogi
| suga =Athene cretensis
| suga_lv =Krētas pūce
| pasuga =
| pasuga_lv =
| binomial =Athene cretensis <small>(Weesie, 1982)</small>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = Beļģijas Karaliskā observatorija
|image           = Ancien_observatoire_royal_de_Bruxelles_1.JPG
|caption         = Beļģijas Karaliskā observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
| map = Brisele#Beļģija#Eiropa
| latd=50.79833|latNS=N
| longd=4.35861|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1826 (Uklē no 1890)
|website         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Infobox monarch
| name = Sargons
| title = Akadas valdnieks
| image= Sargon of Akkad.jpg
| caption = Iespējamā Sargona skulptūra<ref> M. E. L. Mallowan, "[https://www.jstor.org/stable/4241589 The Bronze Head of the Akkadian Period from Nineveh]", ''Iraq'' Vol. 3, No. 1 (1936), 104–110.</ref>
| reign =   apm. 2334—2284 p.m.ē.
| successor = [[Rimušs]]
| father = [[Laibums]]
| spouse = [[Tašlultuma]]
| dynasty = Akadiešu
}}
'''Akadas Sargons''' (akadiešu: ''Šarru-ukīn'' vai ''Šarru-kēn'') bija pirmais [[Akada]]s valdnieks no aptuveni 2334. līdz 2284. gadam p.m.ē.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Ahmeda III strūklaka''' ({{val-tr|Ahmet III Çeşmesi}}) ir [[Topkapi pils]] ([[Stambula]], [[Turcija]]) galveno vārtu priekšā esošajā laukumā uzcelta [[rokoko]] stila celtne. Tās celtniecību [[1728]]. gadā [[Osmaņu impērijas Tulpju laikmets|Tulpju laikmeta]] laikā pasūtīja [[Osmaņu impērija]]s [[osmaņu dinastija|sultāns]] [[Ahmeds III]]. Celtne kalpoja kā tikšanās un sabiedriskās dzīves centrs impērijas laika [[Konstantinopole|Konstantinopolē]].

sentences: '''Liepājas Peldu iestāde''' ir [[Liepāja]]s vēsturiskā centra kultūras un arhitektūras piemineklis, kas atrodas [[Miķeļa Valtera iela|Miķeļa Valtera ielā]] 13 (agrāk Peldu ielā 59), Liepājā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Likumpaklausīgs pilsonis
| operators =
| attēls = Law abiding citizen ver5.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džerards Batlers]]
* [[Brūss Makgils]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Maikls Irbijs]]
* [[Redžina Hola]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Law Abiding Citizen''
| studija = * ''The Film Department''
* ''Warp Films''
* ''Evil Twins''
| montāža =
| izplatītājs = ''Overture Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|16}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|127,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3948905985/|title=Law Abiding Citizen |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Likumpaklausīgs pilsonis"''' ({{Val|en|Law Abiding Citizen}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Džerards Batlers]], [[Brūss Makgils]], [[Kolms Mīnijs]], [[Leslija Biba]], [[Maikls Irbijs]], [[Redžina Hola]] un [[Vaiola Deivisa]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Bezpulsa elektriskā aktivitāte
| causes        =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| risks         =
| types         =
| synonyms      = '''Elektromehāniskā disociācija''' (EMD), ''pulseless electrical activity'' (PEA)
| duration      =
| onset         =
| complications =
| symptoms      =
| field         =
| pronounce     =
| caption       = Zīmējums, kā varētu izskatīties ritma josla, kurā parādīts PEA
| image         = Pulseless electrical activity EKG.svg
| deaths        =
}}
'''Bezpulsa elektriskā aktivitāte''' ('''PEA''' — {{val|en|pulseless electrical activity}}) attiecas uz sirdsdarbības apstāšanos, kurā [[Elektrokardiogrāfija|elektrokardiogramma]] parāda sirds ritmu, kuram vajadzētu radīt [[Pulss|pulsu]], bet tas nenotiek. Bezpulsa elektriskā aktivitāte sākotnēji tiek konstatēta aptuveni 55% cilvēku, kuriem ir sirds apstāšanās.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Baldzizhar|first=Aksana|last2=Manuylova|first2=Ekaterina|last3=Marchenko|first3=Roman|last4=Kryvalap|first4=Yury|last5=Carey|first5=Mary G.|date=2016-09-01|title=Ventricular Tachycardias: Characteristics and Management|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0899588516300302|journal=Critical Care Nursing Clinics of North America|series=Cardiac Arrhythmias|language=en|volume=28|issue=3|pages=317–329|doi=10.1016/j.cnc.2016.04.004|issn=0899-5885}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem
| attēls                   = Love The Coopers Teaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love the Coopers''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Braiens Greizers]]
* [[Dženisa Viljamsa]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         = [[Stīvens Rodžerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeiks Leisijs]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Džūna Skviba]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika                   = [[Niks Jurata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|11|4|Ostinas filmu festivāls|2015|11|13|ASV|2015|12|25|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015|title=Christmas With the Coopers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401140713/http://www.bbfc.co.uk/releases/christmas-coopers-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovethecoopers.htm|title=Love the Coopers (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,4 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem"''' ({{val|en|Love the Coopers}}) ir 2015. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas atveido [[Alans Ārkins]], [[Džons Gudmens]], [[Eds Helmss]], [[Džeiks Leisijs]], [[Daiena Kītone]], [[Entonijs Makijs]], [[Amanda Saifreda]], [[Džūna Skviba]], [[Marisa Tomeja]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Olīvija Vailda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|4||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Skrunda (nozīmju atdalīšana)|Skrunda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Skrunda
| tips                = stacija
| attēls              = Skrundas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Skrundas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
| atvērta             = 1928
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļš un pievedceļi
| adrese              = Kuldīgas novads, Skrunda, Stacijas iela 1
| latd  = 56| latm  = 40| lats  = 49| latNS  = N
| longd = 22| longm = 0| longs = 39| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kalvene (stacija)|Kalvene]] (23 km)
 [[Saldus (stacija)|Saldus]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Sieksāte (stacija)|Sieksāte]] (6 km)
 [[Airīte (stacija)|Airīte]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 154
}}
'''Skrunda''' ir dzelzceļa stacija, kas atrodas [[Skrunda]]s pilsētas ziemeļu daļā [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja]]. Skrundā pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja—Rīga katru dienu, bet svētdienās — divas reizes dienā.<ref>[https://www.pv.lv/lv/izmainas-un-jaunumi/jaunumi/12324/8-decembri-stajies-speka-jauns-vilcienu-kustibas-saraksts-ar-butiskam-izmainam/ Vilcienu saraksta izmaiņas]</ref> Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vivi.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki|website=vivi.lv|access-date=2024-02-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērmotie ļaudis
| attēls                   = PosterFunnyPeople.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Funny People''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Kleitons Taunsends]]
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džona Hills]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   =
* Džeisons Švarcmans
* [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Madison 23]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|7|20|Losandželosa|2009|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/funny-people-2009|title=Funny People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funnypeople.htm|title=Funny People (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ērmotie ļaudis"''' ({{val|en|Funny People}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Sets Rogens]], [[Leslija Manna]], [[Ēriks Bana]], [[Džona Hills]] un [[Džeisons Švarcmans]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|7|20||bez}} Losandželosā.

sentences: {{jāuzlabo|vietumis, laikam sasteigta tulkojuma dēļ nav pat saprotama doma}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Apeters
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Apeters.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Liezēres pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarka (poligons)|Komunarka]], [[Maskavas apgabals]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: [[ANO Ģenerālā asambleja|Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja]] pasludināja [[3. maijs|3. maiju]] par '''Pasaules preses brīvības dienu''' jeb vienkārši '''Pasaules preses dienu''', kas tiek atzīmēta, lai palielinātu izpratni par [[Preses brīvība|preses brīvības nozīmi]] un atgādinātu valdībām par pienākumu ievērot un atbalstīt [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], kas noteikta 1948. gada [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija|Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas]] 19. pantā, kā arī atzīmējot [[Vindhukas deklarācija]]s gadadienu — paziņojumu par brīvas preses principiem, ko 1991. gadā [[Vindhuka|Vindhukā]] apkopoja [[Āfrika]]s laikrakstu žurnālisti. Katru gadu pasaules preses brīvības indeksu publicēja organizācija [[Reportieri bez robežām]]. Kopš 2002. gada viņi indeksu veido pamatojoties uz pašas organizācijas vērtējumu par valstu preses brīvības rekordiem iepriekšējā gadā. Tā mērķis ir atspoguļot žurnālistu, ziņu organizāciju un interneta lietotāju brīvības pakāpi katrā valstī, kā arī varas iestāžu centienus ievērot šo brīvību.

sentences: '''29. decembris''' ir gada 363. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (364. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 2 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Valda Baroniņa
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki = Kārlis Tabaks, [[Laima Tabaka]]
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = {{ubl|[[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] <small>(1982—2001)</small>|[[Rīga]], [[Latvijas Dabas fonds]]}}
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Grīšļu ģints Latvijas florā (2003), Gaujas nacionālā parka un citu īpaši aizsargājamo dabas teritoriju floras izpēte,Latvijas biotopu kartēšanas projekta vadīšana
}}

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences: '''Zanzibāra''' ([[svahili]]: ''Zanzibar'', [[Angļu valoda|angļu]]: ''Zanzibar'', [[Arābu valoda|arābu]]: زنججبار) ir daļēji autonoms reģions [[Tanzānija|Tanzānijas Apvienotāss Republikas]] sastāvā.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Losandželosas policijas departaments
| abbreviation = LAPD
| patch = Patch of the Los Angeles Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo = Seal of the Los Angeles Police Department.png
| logocaption = Ģērbonis
| badge = Badge of a Los Angeles Police Department officer.png
| badgecaption = Žetons
| flag = Flag of the Los Angeles Police Department.png
| flagcaption = Karogs
| imagesize =
| motto = "To Protect and to Serve"
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = {{start date and age|1869|12|13}}
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 12 000 (uniformētais personāls)<ref>web.archive.org/web/20200714185818/https://www.usatoday.com/story/money/2020/06/26/how-much-money-goes-to-police-departments-in-americas-largest-cities/112004904/</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|1,19 miljardi}}
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption = LA County Incorporated Areas Los Angeles highlighted.svg
| sizearea = {{convert|503|sqmi|km2|abbr=on}}
| sizepopulation = 3,979,576 (2019)
| legaljuris = [[Losandželosa]]
| governingbody = Losandželosas pilsētas Padome
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = 100 West 1st Street
Losandželosa, Kalifornija, ASV
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype = Policijas virsnieks
| sworn officers = 9,974 (2020)
| civilians = 3000
| total employees = 12 000
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Mičels Mūrs]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 6000
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 2
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 26
| aircraft2type = Lidmašīnas
| aircraft2 = 3
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 40
| animal2type = Suņi
| animals2 = 20 vācu aitusuņi<br />2 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = https://www.lapdonline.org/
| footnotes =
| reference =
}}
'''Losandželosas policijas departaments''' ({{val|en|City of Los Angeles Police Department}}, '''LAPD'''), oficiāli '''Losandželosas pilsētas policijas departaments''' (''City of Los Angeles Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1869. gadā, tā ir trešā lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10062821
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Vilhelms Hūpels
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Hupel''
|         attēls = August Wilhelm Hupel.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1737
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Mācītājs, vēsturnieks, folklorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Sēlijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Seloniensis}} <br /> {{val-de|Bisdom Selen}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1218
|gads_beigas            = 1226
|
|event_start            = Dibināta Daugavas kreisā krasta zemju kristīšanai
|date_start             =
|event_end              = Likvidēja pēc zemgaļu piekrišanas kristīties, sadalot teritoriju [[Rīgas bīskapija]]s un [[Zemgales bīskapija]]s starpā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Sēlpils pils|Sēlpils]], [[Babītes pilskalns|Babīte]], [[Mežotne]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]] (gar Lielupi un ap Sēlpili)
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lipes Bernhards]]
|leader2                = [[Lamberts (bīskaps)|Lamberts]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1218.-1224.
|year_leader2           = 1224.-1226.
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Sēlijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Sēlijas bīskapija''' ({{val|la|episcopatus Seloniensis}}) (1218—1226) bija īslaicīgi pastāvoša bīskapija [[Livonija|Livonijā]] ar mērķi pakļaut [[Katoļticība|katoļu ticībai]] Daugavas kreisā krasta iedzīvotājus. Aptvēra [[Sēlija|Sēliju]] un daļu no [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes ar [[Mežotne]]s pili Austrumzemgalē un [[Babītes pilskalns|Babītes pili]] (''castrum Babat'') [[Lielupe]]s lejtecē.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 15
|lv = Piecpadsmit
}}
'''15''' ('''piecpadsmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitļiem [[14 (skaitlis)|14]] un [[16 (skaitlis)|16]].

sentences:
{{Navbox
| name = Jugio
|title = [[Jugio]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Van Gogs. Pie mūžības vārtiem
| attēls = At Eternity's Gate (2018 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''At Eternity's Gate''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Džuliāns Šnābels]]
| producents = [[Džons Kiliks]]
| scenārija autors = * [[Žans Klods Karjērs]]
* [[Luīze Kugelberga]]
* Džuliāns Šnābels
| galvenajās lomās = * [[Vilems Defo]]
* [[Rūperts Frends]]
* [[Madss Mikelsens]]
* [[Matjē Amalriks]]
* [[Oskars Aizeks]]
* [[Emanuella Seignere]]
| mūzika = [[Tatjana Lisovska]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Riverstone Pictures]]''
* ''[[SPK Pictures]]''
* ''[[Rocket Science (studija)|Rocket Science]]''
* ''[[Rahway Road]]''
* ''[[Iconoclast]]''
| izplatītājs = * ''[[Netflix]]''
* ''[[Curzon Artificial Eye]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|16|ASV|2019|2|15|Francija|2019|3|29|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/eternity%E2%80%99s-gate-2018|title=At Eternity's Gate|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 16, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326124844/http://www.bbfc.co.uk/releases/eternity%E2%80%99s-gate-2018}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ateternitysgate.htm|title=At Eternity's Gate (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Van Gogs. Pie mūžības vārtiem"''' ({{val|en|At Eternity's Gate}}) ir 2018. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džuliāns Šnābels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vilems Defo]], [[Rūperts Frends]], [[Madss Mikelsens]], [[Matjē Amalriks]], [[Oskars Aizeks]] un [[Emanuella Seignere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savējo līga
| attēls                   = League of their own ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A League of Their Own''
| žanrs                    = komēdija, drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Penija Māršala]]
| producents               =
* [[Eliots Abots]]
* [[Roberts Grīnhats]]
| scenārija autors         =
* [[Louels Ganzs]]
* [[Babalū Mandels]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Rouzija O'Donela]]
* [[Lori Petija]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Deivis Stratērns]]
* [[Gerijs Māršals]]
* [[Bills Pulmans]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Parkway Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1992|7|1||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/league-their-own-1992|title=A League of Their Own|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 27, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=leagueoftheirown.htm|title=A League of Their Own (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|132,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savējo līga"''' ({{val|en|A League of Their Own}}) ir 1992. gada sporta komēdija, kuras režisore ir [[Penija Māršala]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džīna Deivisa]], [[Madonna (mūziķe)|Madonna]], [[Rouzija O'Donela]], [[Lori Petija]], [[Džons Lovics]], [[Deivis Stratērns]], [[Gerijs Māršals]] un [[Bills Pulmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|7|1||bez}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pirita
| citvaloda         = et
| oriģinālnosaukums = Pirita jõgi
| attēls            = Kose_jalakäijate_sild.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ūdensdzirnavas pie Kozes
| izteka            = Pūzu purvs
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tallinas līcis]] ([[Somu līcis]])
| sāk_plat_d=59 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m= 21| sāk_gar_s=37 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=59 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 105
| iztekas_augstums  = 75
| ietekas_augstums  = 0
| kritums     = 75
| caurtece          = 7–8
| gada_notece       =
| baseins           = 799
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Soniks 2: Filma
| attēls                   = Sonic the Hedgehog 2 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sonic the Hedgehog 2''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Džefs Foulers]]
| producents               =
* [[Nīls Morics]]
* Tobijs Ašers
* Toru Nakahara
* Hitoši Okuno
| scenārija autors         =
* [[Patriks Keisijs]]
* [[Džošs Millers]]
* [[Džons Vaitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Bens Švarcs]]
* [[Taika Samptere]]
* [[Nataša Rotvela]]
* [[Ādams Pallijs]]
* [[Šemārs Mors]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Nikola Šercingere]]
* [[Džims Kerijs]]
| mūzika                   = [[Junkie XL|Toms Holkenborgs]]
| operators                = [[Brendons Trosts]]
| montāža                  = Džims Mejs
| studija                  =
* ''[[Sega Sammy Group]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Marza Animation Planet]]''
* ''[[Blur Studio]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|31|Austrālija un Krievija|2022|4|1|Latvija|2022|4|8|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last1=Scott |first1=Mendelson |title=Weekend Box Office: ‘Sonic 2’ Races To Record $71 Million Debut |url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2022/04/10/weekend-box-office-sonic-2-races-to-record-71-million-debut/?sh=ed4b84e4bf18 |website=Forbes |access-date=11 April 2022}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|402,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sonic the Hedgehog 2 |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr614552069/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Soniks: Filma]]"
| nākošā                   = "[[Soniks 3: Filma]]"
| imdb                     =
}}
'''"Soniks 2: Filma"''' ({{val|en|Sonic the Hedgehog 2}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[animācijas filma]], ko izplatīs kinokompānija ''[[Paramount Pictures]]'' un kas balstīta uz ''[[Sega (uzņēmums)|Sega]]'' izdotās [[Sonic the Hedgehog|tāda paša nosaukuma]] videospēļu franšīzes. Filma ir turpinājums 2020. gada filmai "[[Soniks: Filma]]". Tā pat kā pirmajai daļai filmas režisors ir [[Džefs Foulers]], scenārija autori [[Patriks Keisijs]] un [[Džošs Millers]] kopā ar [[Džons Vaitingtons|Džonu Vaitingtonu]]. Galvenās lomas ierunājuši un atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Bens Švarcs]], [[Taika Samptere]], [[Nataša Rotvela]], [[Ādams Pallijs]], [[Šemārs Mors]], [[Idriss Elba]], [[Nikola Šercingere]] un [[Džims Kerijs]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f76s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826 °C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
}}

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                 = ''Google Earth''
| logo                 =
| screenshot           =
| caption              = ''Google Earth'' 9 izskats, izmantojot ''[[Google Chrome]]''.
| author               =
| developer            = ''Google''
| released             = {{dat|2001|6|11}}
| frequently updated   = Yes
| programming language = [[C++]]
| operating system     = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]''<br>''[[Xbox One]]'', {{nobr|''[[Android]] 4.1''+}}, {{nobr|''[[iOS]] 11''+}}
| size                 = {{Plainlist|
* ''Windows'': 12.5 [[Megabaits|MB]]
* ''macOS'': 35 MB
* ''Linux'': 24 MB
* ''Android'': 11.57 MB
* ''iOS'': 185.6 MB
}}
| language             = dažādas
| status               = aktīvs
| genre                = [[Virtuālais globuss]]
| license              = [[Bezmaksas programmatūra|bezmaksas]]
| website              = {{URL|earth.google.com}}
}}
__NOTOC__
'''''Google Earth''''' ir ''[[Google]]'' uzturēta bezmaksas virtuālā [[globuss|globusa]] programma, ar kuru var izpētīt [[Zeme|Zemi]]. Šobrīd visjaunākā versija ir ''Google Earth 9.3''.

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences: '''Augājs''' jeb '''veģetācija''' ({{val|la|vegetatio}}, no ''vegetare'' — 'augt') vispārīgā izpratnē apzīmē [[augi|augu]] valsti, kas klāj [[zeme]]s virskārtu kādā reģionā. Augājs ir plašāks jēdziens par [[flora|floru]], kas apzīmē noteiktu augu kopumu.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Anhela ūdenskritums
| photo          = Salto Angel from Raton.JPG
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 58 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 62 | longm = 32 | longs = 08 | longEW = W
| region         =
| location       = [[Gvajānas plakankalne]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 979 m
| height_longest = 807
| number_drops   = 2
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Kerepa]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Anhela ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Ángel}}, [[pemonu valoda|pemonu]]: ''Kerepakupai Meru'' — 'dziļākās vietas ūdenskritums' vai ''Parakupá Vená'' — 'kritums no augstākā punkta') ir [[ūdenskritums]] [[Venecuēla|Venecuēlā]], pasaulē augstākais ūdenskritums, kura kopējais augstums ir 979 (pēc citiem datiem 1054 vai 1059) metri un platums 107 metri. Ūdens nepārtraukti krīt 807 metru garumā. Ūdenskritums nosaukts [[Džeimss Eindžels|Džeimsa Eindžela]] vārdā, kurš pārlidoja šo ūdenskritumu 1935. gadā un tādējādi to arī atklāja.

sentences: '''18. maijs''' ir gada 138. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (139. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 227 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Valters Dikss
 |          attēls = Walter Dix.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|31}}
 |         dz_viet = [[Koralspringsa]], [[Florida]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Valters Dikss''' ({{val|en|Walter Dix}}; dzimis {{dat|1986|1|31}} [[Koralspringsa|Koralspringsā]], [[Florida|Floridas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. V. Dikss kļuva par divkārtēju [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008. gada Vasaras Olimpisko spēļu]] bronzas medaļas ieguvēju. Viņš bija trešais 100 m un 200 m distancēs.

sentences:
{{citas nozīmes|bijušo mazumtirdzniecības uzņēmumu|Antila|Antila}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Anttila''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1952. gads
| founder          =
| defunct          = 2016. gads
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mazumtirdzniecība]]
| products         = plaša patēriņa preces, apģērbs, sadzīves ķīmija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''4K Invest''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Anttila Oy''''' bija [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas pārvaldīja universālveikalu tīklu ''Anttila'', kā arī interjera elementu veikalu tīklu ''Kodin1''. Uzņēmums bija pazīstams ar preču izplatīšanu pēc pasūtījumiem pa pastu vai internetu. Tā galvenais birojs atradās [[Helsinki|Helsinkos]]. Uzņēmums bija dibināts 1952. gadā.
2016. gada 19. jūlijā ''Anttila'' iesniedza bankrota pieteikumu.<ref name="tvnet 2016.07" /> Pēdējais veikals ''Itäkeskus'' tika slēgts 2016. gada 14. decembrī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Paul''''' var būt:
;Cilvēki
* [[Ārons Pols]];
* [[Kriss Pols]];
* [[Less Pols]];
* [[Rons Pols]];
* [[Šons Pols]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Mancelis
|          vārds_orig = ''Georgius Mancelius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1593
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 24
|            dz_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuižā]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1654
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Jelgava|Jelgavā]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]]
|          alma_mater = Frankfurtes (pie Oderas) Universitāte, [[Štetinas Universitāte]], [[Rostokas Universitāte]]
|             zinātne = [[teoloģija]], [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Pirmā iespiestā latviešu valodas vārdnīca ''Lettus'' (1638)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Mancelis''', arī '''Juris Mancelis''' ({{val|la|Georgius Mancelius}}, dzimis {{dat|1593|6|24}}, miris {{dat|1654|3|17}}), bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[latvieši|latviešu]] literāts un [[valodniecība|valodnieks]]. [[Gustava akadēmija]]s profesors, rektors, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s galma mācītājs. Izmantodams tā laika [[vācu valoda]]s ortogrāfijas paņēmienus, Mancelis uzlaboja latviešu rakstu valodu, likdams pamatus [[latviešu valoda]]s t.s. [[gotiskā ortogrāfija|vecajai ortogrāfijai]]. Viņš bija pirmās iespiestās latviešu valodas vārdnīcas ''Lettus'' (1638) autors.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Coronaviridae
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[koronavīrusu apakšdzimta]] (''Orthocoronavirinae'')|[[letovīrusu apakšdzimta]] (''Letovirinae'')}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Imperators Nortons I
| vārds_orig = ''Emperor Norton I''
| attēls = Emperor_Joshua_A._Norton_I.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Nortons I, ASV imperators
| dz_dat_alt = {{dat|1818|2|4}}
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1880|1|8|1818|2|4}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Sanfrancisko}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = pašpasludināts par Nortonu I, ASV imperatoru un Meksikas aizstāvi
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki = Džons Nortons<br />Sāra Nordena
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}} jeb {{gree|Ηλεία}}, {{val|la|Elis}}) ir vēsturisks novads [[Grieķija|Grieķijā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskais periods|klasiskajā periodā]] šo apgabalu kontrolēja Elīdas polisa. Elīdas teritorijā antīkajā laikā atradās panhellēņu svētnīca, [[Olimpija]], kur reizi četros gados notika [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Citas nozīmes|kino producentu|Producents|Producents}}
'''Kinoproducents''' ({{val|en|producer}}, no {{val|en|produce}} — ‘radīt, ražot’) ir [[kinostudija]]s uzticamības [[persona]] [[Kino|kinematogrāfā]], kurš realizē idejiski māksliniecisko un organizatoriski finansiālo kontroli [[Kinofilma|filma]]s uzņemšanas laikā. Producents arī aktīvi piedalās [[Aktieris|aktieru]] un tehniskā personāla atlasē. Producenti var būt arī [[Kinorežisors|režisori]], aktieri, [[Scenārists|scenārija autori]].

sentences:
{{Senvietas infokaste|name=Bulduru pilskalns|alternate_name=Ķīšezera pilskalns|image=Bulduru pilskalns pie Ķīšezera, Rīga.jpg|image_size=250px|caption=|map=Latvija|relief=jā|latd=57.007955|latNS=N|longd=24.215956|longEW=E|location={{vieta|Latvija|Rīga|Suži (Rīga)}}|type=pilskalns|part_of=[[Jaunciems (dabas liegums)|Jaunciema dabas liegums]]|length=40|width=15|area=|height=5|builder=|material=|built=pirms 13. gadsimta|abandoned=|cultures=|excavations=1986, 2021|archaeologists=Mārcis Kalniņš, Vanda Visocka|condition=|ownership=|management=|public_access=jā|website=|notes=|embedded={{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bulduru pilskalns (Ķīšezera pilskalns)
|      numurs = 2071
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}}}

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīda ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|         binomial = Elphidiidae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Elphidiinae}}
* {{TaksoSaite|Faujasininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīdas''' (''Elphidiidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| 20
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| 30
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| 40
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| 50
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| 60
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| 70
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| 80
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| 90
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| 10
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| 11
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| 12
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| 13
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| 14
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| 15
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| 16
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| 17
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| 18
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| 19
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| 20
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| 21
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| 22
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[20. maijs|20]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 23
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| 24
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| 25
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| 26
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| 27
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| 28
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| 29
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| 30
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| 31
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 31
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| 32
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| 33
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| 34
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| 35
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| 36
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|-
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| 37
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| 38
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| 39
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| 40
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| 41
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| 42
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| 43
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| 44
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 44
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| 45
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| 46
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| 47
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| 48
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| 49
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| 50
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| 51
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| 52
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| 53
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Reinholds fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Reinhold von Bergmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Pēterburga]], {{RUS}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = meteoroloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Aleks Boldvins
 | vārds_orig              = ''Alec Baldwin''
 | attēls                  = Alec Baldwin by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Aleks Boldvins 2016. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1958|4|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1980—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Kima Beisingere]] (1993–2002)
* Hilarija Tomasa (2012—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Aleksandrs Re "Aleks" Boldvins III''' ({{val|en|Alexander Rae "Alec" Baldwin III}}; dzimis {{dat|1958|4|3}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis un producents.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Berzgales pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Bērzgales pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Studentu korporācijas infokaste
|           nosaukums = ''Concordia Rigensis''
|             vapenis = Rigensis.jpg
|         vapenis_izm =
|  dibināšanas datums = {{dat|1869}}
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|      komānu garantē =
|              krāsas = zils-zelts-sarkans
|              devīze = ''Wahr und treu, kuhn und frei''
|    Latīniskā devīze = ''Viribus unitis''
|                  cq = Jēkaba iela 14, [[Rīga]], [[Latvija]]<br /> Tarpenbekstrasse 140, [[Hamburga]]
|          mājas lapa = {{URL|http://www.concordia-rigensis.de/}}
}}
'''''Concordia Rigensis''''' ir [[Rīga|Rīgā]] dibināta un šobrīd [[Hamburga|Hamburgā]] pastāvoša [[vācbaltiešu studentu korporācijas|vācbaltiešu studentu korporācija]].
Tās devīzes ir: ''Wahr und treu, kuhn und frei'' (Patiess un uzticīgs, drošs un brīvs) un ''Viribus unitis'' (Kopīgiem spēkiem).

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Pļaviņas (nozīmju atdalīšana)|Pļaviņas}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pļaviņas
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = File:Pļaviņu stacija 2021.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Pļaviņu dzelzceļa stacija
 | image_flag               = Flag_of_Pļaviņas.png
 | flag_link                = Pļaviņu karogs
 | image_shield             = Plavinas_COA.svg
 | shield_link              = Pļaviņu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd =56 | latm =37 | lats =00 | latNS =N
| longd =25 | longm =43 | longs =01 | longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1927]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Stockmannshof}}
 | area_total_km2           = 7
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Pļaviņas}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 75
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5120, LV-5121
 | website                  = {{URL|www.plavinunovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Pļaviņas''' ir pilsēta [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]], [[Daugava]]s labajā krastā lejpus [[Aiviekste]]s ietekas. Robežojas rietumos ar [[Klintaines pagasts|Klintaines pagastu]], ziemeļos ar [[Aiviekstes pagasts|Aiviekstes pagastu]], dienvidos aiz Aiviekstes ir [[Krustpils pagasts]], aiz Daugavas — [[Sēlpils pagasts]]. Pilsētu šķērso autoceļš {{A ceļš|6}} Rīga—Daugavpils, kuram aiz pilsētas ziemeļu robežas uzbūvēts apvedceļš. Sākas autoceļi {{P ceļš|37}} uz Gulbeni un {{P ceļš|78}} uz Ērgļiem. Pļaviņas šķērso arī [[dzelzceļa līnija Rīga - Krustpils]] un sākas [[dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|dzelzceļa līnija uz Gulbeni]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Gēla
| native_name    = {{gree|Γέλα}}
| image          = Gela acropolis 11.jpg
| image_size     =
| caption        = Gēlas akropoles drupas.
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 03| lats = 47| latNS = N
| longd = 14| longm = 15| longs = 30| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 688. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Gēla''' ({{val|grc|Γέλα}}) ir [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidu piekrastē, [[Kaltanisetas province|Kaltanisetas provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 688. gadā pr.Kr. Rodas un Krētas kolonisti, un mūsdienās latviski tā tiek saukta [[Džela]]. [[Antīkie laiki|Antīkos laikos]] līdz [[Sirakūzas|Sirakūzu]] varenības pieaugumam tā bija nozīmīgākā Sicīlijas pilsēta.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Par projektu
|URL-1=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|Tab-2=Noteikumi
|URL-2=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Noteikumi
|Tab-3=Saraksti
|URL-3=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Saraksti
|Tab-4=Partneri
|URL-4=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Partneri
|Tab-5=Uzvarētāji
|URL-5=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Uzvarētāji
|Tab-6=Jautājumi?
|URL-6=Vikiprojekta diskusija:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|border=1px solid #bfd7ff
|Off tab color=#e1edff
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}

sentences:
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Vidzemes vēsture]]
[[Kategorija:Zviedrijas vēsture]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]

sentences: {{Commons cat|Linguists by country|Valodnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eduards fon Bergmanis
|              attēls = Eduards fon Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1852
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1900
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Dijarbakira]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{TUR}})
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Baku]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Palangas luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Palanga_church_x.jpg
| image_size            =
| caption               = Palangas luterāņu baznīca
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Palangas luterāņu baznīca
| position              = left
| latd                  = 55.918351
| longd                 = 21.081265
| location              = {{vieta|Lietuva|Klaipēdas apriņķis|Palanga}}
| religious_affiliation = [[Lietuvas evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Gints Likša]] (''Gintas Likša'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 2012. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 25 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Palangas luterāņu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12668000"
}
</mapframe>
'''Palangas evaņģēliski luteriskā baznīca''' ({{val|lt|Palangos evangelikų liuteronų bažnyčia}}) ir 2012. gadā uzcelts [[Lietuvas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s ziemeļrietumos, [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Palanga]]s pilsētā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Saharozes trīsdimensiju struktūrformula

Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186 °C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Mūzils
|     vārds_orig    = ''Robert Musil''
|         attēls    = Robert_Musil_1900.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Mūzils ap 1900. gadu
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Klāgenfurte]], [[Austroungārija]]<br/>({{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Musil Signature.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, esejists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Mann ohne Eigenschaften'' (1930–1943)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Kaskadieris''' ({{Val-fr|cascade}} - savstarpēji saistīti [[akrobātika]]s elementi) ir [[kino]] profesija; sarežģītu un bīstamu triku izpildītājs.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name            = Supraventrikulārā tahikardija
| image           = SVT Lead II-2.JPG
| caption         = II novadījuma [[elektrokardiogramma]], kurā redzama PSVT ar sirdsdarbības ātrumu aptuveni 180 sit/min
| synonyms        = Supraventrikulārā aritmija
| field           = [[Kardioloģija]]
| symptoms        = [[Sirdsklauves]], vājuma sajūta, svīšana, [[elpas trūkums]], [[sāpes krūtīs]].<ref name="NIH2011Sym"/>
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           = [[Priekškambaru mirgošana]], [[paroksismāla supraventrikulāra tahikardija]] (PSVT), [[priekškambaru plandīšanās]], [[Volfa-Parkinsona-Vaita sindroms]]
| causes          = Atkārtoti ritma traucējumi vai palielināta sirds muskuļa automātika<ref name="Al2016"/>
| risks           =
| diagnosis       = [[Elektrokardiogramma]] (EKG), [[Holtera monitorēšana]], [[notikumu monitorēšana]]<ref name="NIH2011Diag"/>
| differential    =
| prevention      =
| treatment       = Zāles, medicīniskās procedūras, ķirurģija<ref name="NIH2011Tx" />
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       = ~3%<ref name="Kat2016"/><ref name="Zoni2014"/><ref name="Fer2017"/>
| deaths          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|elektomagnētisko starojumu|Gaisma (nozīmju atdalīšana)|Gaisma}}
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Gaisma''' parasti ir [[elektromagnētisks starojums]], ko spēj uztvert cilvēka [[acs]]. Šī starojuma [[viļņa garums]] ir robežās no 400 līdz 740 [[nanometrs|nm]]. Vispārīgi ar terminu "gaisma" apzīmē jebkura viļņu garuma elektromagnētisko starojumu, tādēļ zinātniski to elektromagnētiskā starojuma daļu, kuru var redzēt cilvēks, sauc arī par [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Dažādās redzamās gaismas frekvences cilvēka [[smadzenes]] interpretē kā [[krāsa]]s — no [[violetā krāsa|violetās]] augstākajām frekvencēm caur [[zilā krāsa|zilu]], [[gaiši zilā krāsa|gaiši zilu]], [[zaļā krāsa|zaļu]], [[dzeltenā krāsa|dzeltenu]] un [[oranžā krāsa|oranžu]] līdz [[sarkanā krāsa|sarkanajai]] zemākajām frekvencēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Grūtie laiki viesnīcā "El Royale"
| operators =
| attēls = BadTimesAtTheElRoyale-posterLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Drū Godards]]
| producents = * Džeremijs Lečams
* Drū Godards
| scenārijs = Drū Godards
| aktieri = * [[Džefs Bridžess]]
* [[Sintija Erivo]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Keilija Speinija]]
* [[Luiss Pullmens]]
* [[Kriss Hemsvorts]]
| mūzika = [[Maikls Džakino]]
| oriģinālnos = ''Bad Times at the El Royale''
| studija = * ''TSG Entertainment''
* ''Goddard Textiles''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|22}}
| ilgums = 141 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|31,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2449704449/|title=Bad Times at the El Royale |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Grūtie laiki viesnīcā "El Royale""''' ({{Val|en|Bad Times at the El Royale}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Drū Godards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Sintija Erivo]], [[Dakota Džonsone]], [[Džons Hemms]], [[Keilija Speinija]], [[Luiss Pullmens]] un [[Kriss Hemsvorts]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propargilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=HC≡C−CH2−OH
|molmasa=56,06
|blīvums=971,5
|kušanas temperatūra=-48 līdz -52 °C
|viršanas temperatūra=114-115 °C
}}
'''Propargilspirts''' (propinols, HC≡C−CH2−OH) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[spirts]] ar trīskāršo saiti molekulā. Propargilspirts ir bezkrāsains, ūdenī šķīstošs viskozs šķidrums ar [[ģerānija|ģerāniju]] smaržu. Tas kairina ādu un gļotādas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Niobija(V) oksīds
|                 attēls =
β-Nb2O5 kristāliskā struktūra
|         citi nosaukumi = Diniobija pentoksīds, niobija pentoksīds
|             CAS numurs = 1313-96-8
|        ķīmiskā formula = Nb2O5
|                molmasa = 265,8
|                blīvums = 4550
|      blīvuma komentārs = <ref name="Tom 3">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 3 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1992 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1510 °C<ref name="Tom 3" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Niobija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''niobija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[niobijs|niobija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir bezkrāsains,<ref name="Tom 3" /> nešķīst ūdenī un ir diezgan [[inertums|inerts]].

sentences: '''Brāļi Raiti''' ({{val|en|Wright brothers}}), '''Orvils Raits''' (''Orville Wright'', dzimis {{dat|1871|8|19}}, miris {{dat|1948|1|30}}) un '''Vilburs Raits''' (''Wilbur Wright'', dzimis {{dat|1867|4|16}}, miris {{dat|1912|5|30}}), bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] izgudrotāji un konstruktori, kuri {{dat|1903|12|17||bez}} veica pirmo kontrolēto lidojumu ar [[lidmašīna|lidmašīnu]], kurai bija [[dzinējs]].<ref name="WDL">{{Tīmekļa atsauce |url = http://www.wdl.org/en/item/11372/ |title = Telegram from Orville Wright in Kitty Hawk, North Carolina, to His Father Announcing Four Successful Flights, 1903 December 17 |website = [[World Digital Library]] |date = 1903-12-17 |accessdate = 2013-07-22 }}</ref> Līdz tam cilvēki bija jau lidojuši, bet tikai ar [[planieris|planieriem]] vai [[gaisa balons|gaisa baloniem]].

sentences: '''Maideli''' ({{val|de|Maydell}}) jeb '''Maideļi''' ({{val|ru|Майдель}}) bija [[senprūši|senprūšu]] izcelsmes [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta viduslaiku [[Livonijas Konfederācija|Livonijas Konfederācijā]], vēlāk Krievijā un Vācijā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Tomass Johans Zēbeks
| vārds_orig = Thomas Johann Seebeck
| attēls = ThomasSeebeck.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1770
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad - [[Igaunija]])
| m_dat_alt =
| m_gads = 1831
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad - [[Vācija]])
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = 1821. gadā atklāja [[termoelektriskais efekts|termoelektrisko efektu]] ("Zēbeka efektu")
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gostiņu luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Gostiņu evaņģēliski luteriskā baznīca, 18.07.2020. - 50616669102.jpg
| image_size            =
| caption               = Gostiņu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Gostiņu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.611576
| longd = 25.776284
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Pļaviņas}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Ampīrs]]
| architect    = Johans Eduards de Vitte
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1828. - 1830.
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Gostiņu luterāņu baznīca
|      numurs = 6165
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Alfijs
| attēls                   = Alfieposter2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alfie''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Čārlzs Šaiers]]
| producents               =
* Čārlzs Šaiers
* [[Elaine Poupa]]
| scenārija autors         =
* Elaine Poupa
* Čārlzs Šaiers
| galvenajās lomās         =
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   =
* [[Miks Džegers]]
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Deivs Stjuarts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|11|5|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/alfie-2004|title=Alfie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alfie.htm|title=Alfie|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|35,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Alfijs''' ({{val|en|Alfie}}) ir 2004. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz 1966. gada Lielbritānijas filmu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Čārlzs Šaiers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marisa Tomeja]], [[Džūds Lo]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|5||bez}}.

sentences: '''Pārtēriņa kredīts''', '''pārsnieguma kredīts''' jeb '''overdrafts''' (no {{val|en|overdraft}}) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa [[aizdevums]] bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba [[alga]]. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no [[kredītiestāde]]s kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html|title=FKTK Klientu Skola - Finanšu pakalpojumi|website=www.klientuskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=1|archive-date={{dat|2019|02|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190220111155/http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts|title=Naudas skola / Terminu vārdnīca|website=www.naudasskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=2|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923100925/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts}}</ref>

sentences: '''Holocēns''' jeb '''pēcledus laikmets''' ir [[kainozoja ēra]]s [[Kvartāra periods|kvartāra perioda]] epoha, kas sākās pēc pēdējā [[Leduslaikmets|leduslaikmeta]] pirms apmēram 12 000 gadiem un turpinās arī mūsdienās. Robeža starp holocēnu un iepriekšējo [[Pleistocēns|pleistocēnu]] uz 2000 gadu ir noteikta robežā 11 700 ± 99 gadi. Šī ir īsākā [[epoha]], tāpēc [[Paleontologs|paleontologi]] holocēnā neizdala atsevišķus [[fauna]]s attīstības etapus. [[Kontinentu pārvietošanās]] pēdējos 10 000 gados ir bijusi nenozīmīga. Tajā pat laika ūdens līmenis, [[Ledājs|ledājiem]] kūstot, ir cēlies par apmēram 35 metriem. Turklāt, daudzi apgabali, kas atradās zem ledāja, pēc ledāju nokušanas vēlajā pleistocēnā un holocēnā [[glacioizostāze]]s dēļ ir pacēlušies par apmēram 180 metriem.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
'''Vēderdejas''' ir [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] izdomāts nosaukums individuālām, [[Improvizācijas teātris|improvizētām]] [[Deja|dejām]], kuras pamatojas uz [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] artikulāciju. Vēderdeju izcelsmes vieta ir [[Tuvie Austrumi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Deagon|first=Andrea|title=Andrea Deagon's Raqs Sharqi|url=http://people.uncw.edu/deagona/raqs/origins.htm|language=angliski}}</ref> [[Angliski]] runājošās valstīs vēderdejas sauc par [[Austrumi|austrumu]] dejām, [[Ēģiptieši|ēģiptiešu]] dejām, [[Arābi|arābu]] dejām. Vēderdejas var būt dažāda veida, atkarībā no [[valsts]], [[Reģions|reģiona]], [[Tērps|tērpu]] un deju stila.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Plūdīs asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl41190913/|title=There Will Be Blood |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|1}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|12|26}}
| izplatītājs = * ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija = * ''[[Ghoulardi Film Company]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| operators = [[Roberts Elsvits]]
| oriģinālnos = ''There Will Be Blood''
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| aktieri = * [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Pols Deino]]
* [[Kevins O'Konors]]
* [[Kiarans Haindss]]
* [[Dilons Freizers]]
| scenārijs = Pols Tomass Andersons
| producents = * [[Džoanna Sellara]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Denjels Lupi]]
| režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  There Will Be Blood Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Plūdīs asinis"''' ({{Val|en|There Will Be Blood}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Pols Tomass Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Pols Deino]], [[Kevins O'Konors]], [[Kiarans Haindss]] un [[Dilons Freizers]]. Filma ir balstīta uz [[Aptons Sinklērs|Aptona Sinklēra]] 1927. gada noveles ''[[Oil!]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Betacoronavirus
|           attēls = 3D medical animation coronavirus structure.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Bētakoronavīrusa [[SARS-CoV-2]] uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '' platforma remontdokā ''Esquimalt BC'' 2007. gadā]]

sentences:
{{apvienot|Kaulu smadzenes}}
'''Sarkanās kaulu smadzenes''' ({{val-la|medulla ossium rubra}}) ir [[kaulu smadzenes]], kas atrodas plāno [[Kauli|kaulu]] [[Porainā kaulviela|porainajā kaulvielā]] un cauruļkaulu [[Kaulu epifīze|epifīzēs]]. No kopējās pieauguša [[Cilvēks|cilvēka]] ķermeņa masas sarkanās kaulu smadzenes veido 4—5%, kas aptuveni ir 2,5—3 kg. Tajās atrodas hemopoētiskās (asinsšūnas veidojošas) cilmšūnas, kuras veido asins formelementus: [[Eritrocīti|eritrocītus]], [[Trombocīti|trombocītus]], [[Leikocīti|leikocītus]], tai skaitā [[T limfocīti|T]] un [[B limfocīti|B limfocītus]] un citas [[šūna]]s. Sarkanās kaulu smadzenes novietojas apkārt [[Arteriola|arteriolām]] cilindrisku auklu veidā.<ref name="KozlovKrivskiy2005"/>

sentences:
<pre>
{{Infokaste operētājsistēma
| nosaukums                =
| logo                     =
| attēls                   =
| att_nosaukums            =
| mājaslapa                =
| izstrādātājs             =
| saime                    =
| statuss                  =
| pirmkoda_modelis         =
| pirmais izlaidums        =
| pārtraukts               =
| pēdējā_izlaiduma_versija =
| pēdējā_izlaiduma_datums  =
| pēdējā_pirmskata_versija =
| pēdējā_pirmskata_datums  =
| pēdējā_testa_versija     =
| pēdējā_testa_datums      =
| bieži_atjaunots          =
| tirgus_mēŗķis            =
| valoda                   =
| prog_valoda              =
| kodola_tips              =
| lietotāja_telpa          =
| lietotāja_saskarne       =
| licence                  =
| atbalstītas_platformas   =
| atjaunošanas_metode      =
| pakotnes_pārvaldnieks    =
| iepriekseja              =
| nakama                   =
}}
</pre>
<includeonly>[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences: '''Mīkla''' ir [[metafora|metaforiska]] izteiksme, asprātīgs, bieži arī tēlains jautājums, uzdevums kāda priekšmeta, būtnes, parādības vai darbības uzminēšana un rezultātā ir jānoskaidro, kas bija šis priekšmets vai parādība nenosaucot to.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mīklu pēc būtības var klasificēt kā apgalvojumu, kuram ir [[atrisinājums]]. Atrisinājums var nebūt arī [[loģika|loģisks]]. Lai varētu atminēt mīklu, bieži vien nepieciešama koncentrēšanās pašam jautājumam un domāšana kontekstā.

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodium complanatum nf.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Diphasiastrum complanatum|Parastais plakanstaipeknis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Diphasiastrum
| ģints_lv=Plakanstaipekņi
| binomial=Diphasiastrum
| kategorijas =nē
}}
'''Plakanstaipekņi''' jeb '''briežradziņi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://videsvestis.lv/arh_1999/jun99/augi.html |title=Untitled Document<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100425063938/http://www.videsvestis.lv/arh_1999/jun99/augi.html |archivedate={{dat|2010|04|25||bez}} }}</ref> ({{val-la|Diphasiastrum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 16 [[suga]]s un vairāki dabiski veidojušies [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdi]]. [[Latvija|Latvijā]] aug 2 plakanstaipekņu sugas: [[parastais plakanstaipeknis]] (''Diphasiastrum complanatum'') un [[trejvārpu plakanstaipeknis]] (''Diphasiastrum tristachyum'').<ref>[http://latvijas.daba.lv/augi_senes/staipeknji/ Staipekņu nodalījums<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Abas sugas Latvijā ir aizsargājami augi un ierakstīti Latvijas [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]].<ref>V.Baroniņa, I.Lodziņa "Populārzinātniskā Latvijas Sarkanā grāmata", 1992.g., {{ISBN|5-7966-0544-5}} </ref>

sentences:
veidošanās no amonjaka (Lūisa bāzes) un ūdeņraža katjona (Lūisa skābes)]]
'''Lūisa skābes''' ir [[molekula]]s vai [[jons|joni]], kam ir brīvas [[orbitāle]]s un kas var piesaistīt citas molekulas vai jona nedalīto [[elektronu pāris|elektronu pāri]], veidojot [[adukts|adukta]] tipa savienojumus. Saskaņā ar [[Gilberts Lūiss|Gilberta Lūisa]] (''Gilbert Newton Lewis'') izveidoto teoriju [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] veido kopīgi elektronu pāri, kas aizpilda atomu ārējos elektronu apvalkus tā, lai atomu elektronu konfigurācijas atbilstu [[inertās gāzes|inerto gāzu]] elektronu konfigurācijām ([[oktetu likums]]).

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Druvienas pagasts
| karte             = Druvienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Druviena
| platība           = 67,57
| iedzīvotāji       = 513<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 513 / 67.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Druween<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Друвенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Grieķija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=186.—187 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> un līdz 30% [[kaza]]s piena<ref name="Sēnele"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = mīksts, no krēmīga līdz drupenam (atkarībā no tauku satura)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Vismaz 2 mēnesī<ref name="Sēnele"/>
| sertifikācija     = [[Aizsargāts cilmes vietas nosaukums|ACVN]] 2002
}}
'''Feta''' ({{val|el|φέτα}} (''féta'') — 'šķēle') ir sālījumā nogatavināts mīkstais [[siers]] ar baltu krāsu un viegli rūgtenu garšu. Feta ir populārākais siers [[Grieķija|Grieķijā]], kur tas veido 70% no visa sieru patēriņa. Fetu tradicionāli gatavo no [[aita]]s piena,<ref name="Ozola, Ciproviča"/> bet atļauts pievienot līdz 30% [[kaza]]s piena. Fetai līdzīgi sieri ir [[brinza]], [[panirs]] un [[halūmi]].<ref name="Sēnele">{{Laikraksta atsauce |author=Jolanta Sēnele |title= Feta — aitu ganu siers. Ar fetaki tam nav nekāda sakara |date= 2011. gada 7. oktobris |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/sodien-laikraksta/feta-aitu-ganu-siers.-ar-fetaki-tam-nav-nekada-sakara-13907703 |accessdate= 2013. gada 12. augustā}}</ref>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Vizlas lejteces atsegumi
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Dolomīta_krasts_-_Guntars_Mednis_-_Panoramio.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.433701 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.350107 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Glens Beks
| vārds_orig = Glenn Beck
| attēls = Glenn Beck (49279556647) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Beks 2019. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 2
| dz_vieta = [[Evereta]], ASV
| dz_diena = 10
| nodarbošanās = Politikas komentētājs, uzņēmējs, radio un televīzijas personība
}}

sentences: '''Balle''' (no {{val-la|ballare}} — 'dejot') ir formāls un svinīgs [[Deja|deju]] sarīkojums, kas no citiem sarīkojumiem atšķiras ar lielāku spožumu un stingrāku etiķeti.<ref name="LKV 1610" /> Mūsdienās [[Balles dejas|ballē izpildāmo deju]] repertuāra obligāta sastāvdaļa ir [[lēnais valsis]], lēnais un ātrais [[fokstrots]], [[tango]] un [[Vīnes valsis]].<ref name="iveta">Iveta Ķestere. ''Lietišķā etiķete.'' 56-58.lpp. Rīga, Zvaigzne ABC, 2007, {{ISBN|978-9984-37-652-3}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas |title=Kas ir balles dejas? |access-date={{dat|2015|09|01||bez}} |archive-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170812143958/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170812143958/http://www.dejuklubsreveranss.lv/kas-ir-balles-dejas |date={{dat|2017|08|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''Paplašināta spektra bēta laktamāzes''' ('''PSBL''' jeb '''ESBL''' no {{val-en|Extended-Spectrum Beta-Lactamases}}) ir [[Enzīms|enzīmi]], kurus producē galvenokārt [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas baktērijas]] un kas nosaka šo [[Baktērijas|baktēriju]] rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām ([[penicilīni]], [[cefalosporīni]] (pirmās, otrās un trešās paaudzes<ref name="Naas.etal2008"/>), [[aztreonāms]]).<ref name="Strachunsky"/> PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā.<ref name="Glupczynski"/><ref name="findpatent"/> Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.<ref name="Ershova.etal2008"/>

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Florensa Grifita-Džoinere
 |      vārds_orig = ''Florence Griffith Joyner''
 |          attēls = Florence Griffith Joyner2.jpg
 |         att_izm = 190px
 |        paraksts = Florensa Grifita-Džoinere 1988. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1959|12|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1998|9|21|1959|12|21}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|''Mission Viejo''|3s=Mission Viejo}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = Amerikāniete
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=169}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka = ''FloJo''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1998/09/22/sports/florence-griffith-joyner-38-champion-sprinter-is-dead.html|title=Florence Griffith Joyner, 38, Champion Sprinter, Is Dead|last=Longman|first=Jere|date={{dat|1998|9|22||bez}}|work=[[The New York Times]]|page=23|accessdate={{dat|2013|4|8||bez}}}}</ref>
 |       izglītība = [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|UCLA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Florensa Deloresa Grifita-Džoinere''' ({{val|en|Florence Delorez Griffith Joyner}};<ref>{{grāmatas atsauce|last=Whitaker|first=Matthew C. |title=Icons of Black America: Breaking Barriers and Crossing Boundaries, Volume 1|volume=1|year=2011|publisher=ABC-CLIO|isbn=0-313-37642-5|page=520}}</ref> dzimusi {{dat|1959|12|21}}, mirusi {{dat|1998|9|21}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[vieglatlēte]], sprintere, startējusi [[100 m|100]] un [[200 m]] distancēs. Viņas 1988. gadā uzstādītie labākie rezultāti šajās distancēs joprojām ir [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordi]], tāpēc Grifita-Džoinere tiek uzskatīta par "visu laiku ātrāko sievieti".<ref>http://sportsillustrated.cnn.com/olympics/features/joyner/gallery/</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/sports/olympics/2011-06-22-carmelita-jeter-womens-100_n.htm|title=World's fastest woman Carmelita Jeter seeks Olympic gold|website=USATODAY.COM}}</ref><ref>http://www.legacy.com/ns/news-story.aspx?t=florence-griffith-joyner--the-fastest-woman-on-earth&id=196</ref>

sentences: '''Sērijveida slepkava''' ir persona, kas ir noslepkavojusi trīs vai vairāk cilvēku<ref name="Holmes">{{Grāmatas atsauce |last=Holmes |first=Ronald M. |author2=Stephen T. Holmes |url=http://books.google.ca/books?id=ol24tui7vo8C&lpg=PP1&dq=Serial%20Murder%20%20By%20Ronald%20M.%20Holmes%2C%20Stephen%20T.%20Holmes&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |title=Serial murder |edition=3rd|year=2010 |publisher=Thousand Oaks, Sage, California|isbn=9781412974424 }}. {{en ikona}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Reavill |first=Gil |title=Aftermath, Inc.: Cleaning Up After CSI Goes Home |publisher=Gotham |year=2007 |url=http://books.google.ca/books?id=JyowrVlO5pIC&lpg=PP1&dq=Aftermath%2C%20Inc&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |isbn=9781592402960}}. {{en ikona}}</ref> viena mēneša laikā ar noteiktu laika etapu starp [[slepkavība|slepkavībām]] un kam slepkavību mērķis ir galvenokārt psiholoģiskais apmierinājums.<ref name="Holmes"/><ref>{{Enciklopēdijas atsauce |last=Burkhalter Chmelir |first=Sandra |editor=Robert Kastenbaum |encyclopedia=Macmillan Encyclopedia of Death and Dying |title=Serial Killers |url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |year=2003 |publisher=Macmillan Reference USA/Thomson/Gale |volume=2 |location=New York |page=1 |archiveurl=https://www.webcitation.org/5b0rm5Zum?url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |archivedate=2008-09-22 |access-date=2011-05-22 }}{{en ikona}}</ref> Iespējami ir arī citi definējumi, ko var uzskatīt par sērijveida slepkavu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     platums = 240px
|      attēls = Emoe.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Struthioniformes
|    kārta_lv = Strausveidīgie
|      dzimta = Casuariidae
|   dzimta_lv = Kazuāru dzimta
|       ģints = Dromaius
|    ģints_lv = Emu
|        suga = Dromaius novaehollandiae
|     suga_lv = Emu
|    binomial = Dromaius novaehollandiae
 ([[Latham]], 1790)
|   izplatība =
Emu izplatības areāls iekrāsots rozā krāsā.
|    sinonīmi = ''Dromiceius novaehollandiae''
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tringa ochropus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|           attēls = Green sandpiper (Tringa ochropus).jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|             suga = T. ochropus
|          suga_lv = Meža tilbīte
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Jamhuri ya Muungano wa Tanzania''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tanzānijas Apvienotā Republika
|            valsts_nosaukums = Tanzania
|               karoga_attēls = Flag of Tanzania.svg
|            karoga_nosaukums = Tanzānijas Apvienotās Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of tanzania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tanzānijas Apvienotās Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = "Uhuru na Umoja"{{nbsp|2}} {{sw ikona}}
"Brīvība un vienotība"
|                valsts_himna = ''[[Mungu ibariki Tanzania]]''
"Dievs svētī Tanzāniju"
|               kartes_attēls = Location_Tanzania_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dodoma]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Dāresalāma]]
|              valsts_valodas = [[svahili]]
[[angļu valoda]] (augstākā izglītība, darījumi un pārvalde)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Tanzānijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Samia Suluhu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tanzānijas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kassim Majaliwa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Tanzānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Tanganjika
|          neatkarības_datums = {{dat|1961|12|9}}
|       neatkarības_notikums2 = Zanzibāra
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1963|12|10}}
|       neatkarības_notikums3 = Apvienošanās
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1964|4|26}}
|                 platība_km2 = 945 203
|               platība_rangs = 31.
|              procenti_ūdens = 6,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 61 741 120<ref>https://sensa.nbs.go.tz/</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 32.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 47.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 159.
|                     IKP_PPP = $73.859 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2012
|               IKP_PPP_rangs = 81.
|          IKP_PPP_per_capita = $1566
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 178.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.476
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 152.
|                        Gini = 37.6
|                   Gini_gads = 2007
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tanzānijas šiliņš]]
|                valūtas_kods = TZS
|                  laika_zona = [[Austrumāfrikas laiks|EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = ''neievēro''
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.tz]]
|              tālsarunu_kods = 2552
|                    piezīme1 = Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
|                    piezīme2 = 007 no [[Kenija]]s un [[Uganda]]s
|                iso_kods_num = 834
|              iso_kods_alfa2 = TZ
|              iso_kods_alfa3 = TZA
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Krievijas upi|Oba (nozīmju atdalīšana)|Oba}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Oba
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Обь
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Ob river -a.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ob watershed.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Altaja
  | augštece          =
  | satekupes         = Bija un Katuņa
  | ieteka            = Karas jūras Obas līcī
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 3650
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | kritums_latvijā   =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 390
  | notece_latvijā    =
  | baseins           = 2 990 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = Irtiša,Čulima,Keta.
  | sāk_plat_d=52 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=56.03 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84 | sāk_gar_m=59 | sāk_gar_s=06.95 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=66 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=69 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=00 | iet_gar_EW=E
}}
'''Oba''' ir [[upe]] [[Krievija|Krievijā]], viena no lielākajām pasaules upēm. Tās garums ir 3650 [[kilometrs|kilometri]] (kopā ar [[Katuņa|Katuņu]] 4338 km, ar [[Irtiša|Irtišu]] 5410 km). Sākas [[Altajs|Altajā]], satekot [[Bija (upe)|Bijai]] un [[Katuņa]]i. Vidustecē un lejtecē Oba plūst pa [[Rietumsibīrijas līdzenums|Rietumsibīrijas līdzenumu]], kur upes krasti ir lēzeni, vietām pārpurvoti. Ietek Obas grīvlīcī un tālāk  [[Karas jūra|Karas jūrā]]. [[Obas grīvlīcis]] ir garākais pasaulē — apmēram 800 km. Upe izmantota kuģniecībā, pa to pludina kokmateriālus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Imperatora piedzīvojumi
| attēls                   =Grooveposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Emperor's New Groove''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Marks Dindāls]]
| producents               = [[Rendijs Fulmērs]]
| scenārija autors         = [[Kriss Viljamss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Deivids Speids]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Erfa Kita]]
* [[Patriks Vārburtons]]
* [[Vendia Malika]]
| mūzika                   = [[Džons Debnīs]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Toms Finens]]
* [[Pema Zigenhāgena]]
| studija                  = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|12|15||bez}}
| ilgums                   = 78 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|169,3 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0120917
}}

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences: {{Commonscat|English and British princesses}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Omskas apgabals
| karte = Russia - Omsk Oblast (2008-01).svg
| oriģ = Омская область
| karoga_attēls = Flag of Omsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Omskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Omsk Oblast (2003-2020).svg
| ģerboņa_nosaukums = Omskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Omska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (83,47%)
| platība = 139 700
| iedzīvotāji = 2 034 600
| iedz blīvums = 14,6
| pilsētas = 6
| rajoni = 32
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.omskportal.ru/
|ainavas_skats=Осень_в_Политотделе.JPG}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Leontodon saxatilis kz03.jpg
| att_nosaukums = ''Leontodon saxatilis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leontodon
| ģints_lv = Vēlpienes
| kategorijas = nē
| binomial = Leontodon
| autors =
}}'''Vēlpienes''' ({{val|la|Leontodon}}) ir ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču vairākas sugas ir izplatījušās arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Okeānija|Okeānijā]] un [[Japāna|Japānā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331707-2|title=Leontodon L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-21|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
]]
Jēdziens '''"siltasiņu zirgi"''' tiek lietots konkrēta [[zirgs|zirga]] tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgus]] (piemēram, [[arābu zirgs|arābi]], [[ahalteke]], [[barbs|barbi]] un [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu šķirnes]] zirgi) un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]] (smagos vilcējus). Siltasiņu zirgi ir šo divu tipu sajaukums. Galvenās siltasiņu zirgu šķirnes ir veidojušās [[Eiropa|Eiropā]] un to pielietojums ir ļoti universāls, tie ir piemēroti darbam gan aizjūgā, gan zem sedliem. Siltasiņu zirgi ir atlētiski, ar vidēji vieglu ķermeņa uzbūve, tie ir pietiekami temperamentīgi, lai būtu labi sportisti, bet, salīdzinot ar karstasiņu šķirnēm, siltasiņu zirgi ir mierīgāki, ar līdzsvarotāku nervu sistēmu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Falling''
| operators =
| attēls = Falling (2020) film poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vigo Mortensens]]
| producents =
| scenārijs = Vigo Mortensens
| aktieri = * [[Lānss Henriksens]]
* Vigo Mortensens
* [[Terijs Čens]]
* [[Sverirs Gudnasons]]
* [[Hanna Grosa]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Falling''
| studija = * ''Scythia Films''
* ''Zephyr Films''
* ''Perceval Pictures''
* ''Ingenious Media''
* ''Lip Sync Productions''
* ''HanWay Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Modern Films''
* ''Mongrel Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|31|[[Sandensas kinofestivāls]]|2020|12|4|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|980,690}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9143112/|title=Falling (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Falling''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galvenās lomas atveidotājiem ir [[Vigo Mortensens]], kuram šī ir debija kā režisoram. Filmā citas lomas atveido [[Lānss Henriksens]], [[Terijs Čens]], [[Sverirs Gudnasons]], [[Hanna Grosa]] un [[Lora Linnija]].

sentences:
{{Cita nozīme|tvaikoni|padomju dzejnieku, dramaturgu, kinorežisoru un mākslinieku|Vladimirs Majakovskis}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = Tvaikoņa "Majakovskij" nogrimšana
| image_name               = Majakovskij piemiņas plaksne.JPG
| image_size               =
| caption                  = Piemiņas plāksne veltīta tvaikoņa "Majakovskij" bojāejai pie Akmens tilta
| map_type                 = Latvia#Rīga
| map_caption              = Atrašanās vieta Latvijā un Rīgā
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  56| latm  = 56 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 03 | longEW = E
| date                     = {{dat|1950|8|13|N|bez}}
| place                    = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|Daugava}}
| cause                    = Kuģis pārslogots
| reported injuries        =
| reported death(s)        = 147
}}
'''"Majakovskij"''' bija neliels pasažieru tvaikonis, kas {{dat|1950|8|13}} ap pulksten 12.00 nogrima [[Daugava|Daugavā]], [[Rīga]]s centrā. Tvaikonis bija nosaukts padomju dzejnieka [[Vladimirs Majakovskis|Vladimira Majakovska]] vārdā,

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences: '''Latviešu personvārdus''' veido viens vai vairāki vārdi, kam seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Latviešu uzvārdu raksturīga īpatnība ir [[galotne (valodniecība)|galotņu]] maiņa atbilstoši uzvārda īpašnieka dzimumam. Vīriešu dzimtes lokāmās galotnes parasti ir ''-s, -š, -is'', bet sieviešu dzimtes lokāmās galotnes parasti ir ''-a, -e''. Citvalodu [[personvārds|personvārdus]] [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to izrunai oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2016. gada 4. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Hildegarde no Bingenas
|      dzimšanas datums = {{dat|1098}}
|          nāves datums = {{dat|1179|9|17}}
|        piemiņas diena = {{dat||9|17|N|bez}}
|                  godā = [[Romas Katoļu baznīca]] ([[Benediktiešu ordenis]]), [[Anglikāņu baznīca]], [[Luterisms]]
|                attēls = Hildegard.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
[[File:Engraving; German abbess and physician Hildegard von Bingen Wellcome L0005783.jpg|thumb|300px]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ilūkstes lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.967770 | latNS  = N
| longd = 26.285648 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Petrašūnu seņūnija
| native_name = ''Petrašiūnų seniūnija''
| image_skyline = Petrasiunai_2006-06-09.jpg
| imagesize =
| image_caption = Petrašūnu rūpnieciskā apbūve
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Petrašiūnai.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 28.5
| population_total = 14382
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
{{Kuģis
|vārds = M/V NIKOLAY KONAREV
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = ro-pax
 |īpašnieks = SIA Batavia
|pieraksta osta = [[Sentkitsa un Nevisa]]
|mezgli = 15 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|kn]]
|Kilowati = 10,294 kv
|tonnāža = 14 297 GRT
|statuss =
|pirmais brauciens = [[1973]]. gads
|garums = 137,34 m
|platums = 24,69 m
|iegrime =
|pasažieri = 111
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri = 1 094 m
}}
'''Fellow''' bija viens no trijiem [[prāmis|prāmjiem]], kas 2008. gadā kursēja līnijā [[Ventspils]] - [[Nynashamn]]. 2010. gadā kursē kompānijas Navirail OU maršrutā Helsinki - Tallina, bet 2011. gadā prāmis pameta Baltijas jūru.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus tenuis|autors=Willd.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus tenuis|suga_lv=Maigais donis|attēls=Juncus tenuis kz01.jpg|sinonīmi=Juncus macer <i>Gray</i>}}
'''Maigais donis''' ({{val-la|Juncus tenuis}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-tenuis-willd/|title=maigais donis - Juncus tenuis Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Larss un meitene
| attēls                   =  Lars real girl.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lars and the Real Girl''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kreigs Gilespijs]]
| producents               =
* [[Sāra Obrija]]
* [[Džons Kamerons]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
| scenārija autors         = [[Nensija Olivera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Pols Šneiders]]
* [[Kellija Gārdnere]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007|title=Lars and the Real Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828163603/https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=larsandtherealgirl.htm|title=Lars and the Real Girl (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Larss un meitene"''' ({{val|en|Lars and the Real Girl}}) ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Emīlija Mortimera]], [[Pols Šneiders]], [[Kellija Gārdnere]] un [[Patrīcija Klārksone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|16||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ilzeskalna pagasts
| karte             = Ilzeskalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ilzeskalna pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ilzeskalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Ilzeskalns
| platība           = 78,7
| iedzīvotāji       = 660<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 660 / 78.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|nosaukums_latv_val  = Bavārijas Karaliste
|vietējais_nosaukums = ''Königreich Baiern''
|sugasvārds          = Karaliste
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Vācija
|laikmets            = [[Napoleona kari]]/[[Pirmais pasaules karš]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1805
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              = Presburgas miera līgums
|date_event1         = 1805
|event2              =
|date_event2         =
|event3              = [[Vācijas apvienošana]]
|date_event3         = 1871
|event4              = [[Novembra revolūcija]]
|date_event4         = 1918
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                     = [[Bavārijas kūrfirste]]
|flag_p1                = Flag of the Electorate of Bavaria.svg
|p2                   = Vircburgas bīskapija
|flag_p2              = Flagge Großherzogtum Baden (1871-1891).svg
|s1                   = [[Bavārijas tautas valsts]]
|flag_s1              = Flag of Bavaria (striped).svg
|s2                   = [[Bavārijas padomju republika]]
|flag_s2              = Socialist red flag.svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of Bavaria (striped).svg
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat of Arms of the Kingdom of Bavaria 1835-1918.svg
|symbol              = Karalistes ģērbonis
|symbol_type         =
|
|image_map           = Map-DR-Bavaria (blau).svg
|image_map_caption   = Karaliste 1914. gada robežās
|
|galvaspilsēta       = [[Minhene]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''In Treue fest''
|national_anthem     = ''[[Heil unserm König, Heil!]]''
|kopīgas_valodas     = [[Bavāriešu valoda]], dienvidvācu dialekti
|reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
|nauda               = Bavārijas guldenis (1806–1873)
Vācu zelta marka (1873–1914)
 Vācu papīra marka (1914–1918)
|
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     =
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = [[Bavārijas landtāgs]]
|house1              =
|type_house1         = Padomnieku palāta
|house2              =
|type_house2         = Pārstāvju palāta
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1910
|stat_platība1       = 75 865
|stat_pop1           =
|stat_year2          = 1910
|stat_platība2       =
|stat_pop2           = 6 524 372
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Bickis
|     vārds_orig =
|         attēls = Bickis Janis.PNG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Valgalciems|Valgalciema]] „Beķeros”, [[Vandzenes pagasts]], [[Talsu apriņķis]],tagad [[Talsu novads]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Cēsis|Cēsīs]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = Agronomija, fitopatoloģija, [[botānika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = Priekuļu lauksaimniecības skola, Baltijas bio-entemoloģijas stacija, Latvijas Universitāte
|     akad_amats =
|     alma_mater = Rīgas Politehniskais institūts
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas augu notecējs (5 izdevumi), Priekuļu Lauksaimniecības skolas pamatlicējs, [[Augu aizsardzības institūts|Baltijas Bio-entemoloģojas stacijas]] dibinātājs, LU Lauksaimniecības fakultātes docents, Augu kaitēkļu un kaišu katedras izveidotājs un vadītājs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jānis Bickis''' (arī Bitzky, Bitckis) (1877 - 1933) bija [[latvieši|latviešu]] [[agronoms]], [[botāniķis]] un [[Fitopatoloģija|fitopatologs]]. Pedagogs. [[Vidzemes tehnoloģiju un dizaina tehnikums|Priekuļu Lauksaimniecības skolas]] pamatlicējs, [[Augu aizsardzības institūts|Baltijas Bioentomoloģijas stacijas]] dibinātājs. [[LLU Lauksaimniecības fakultāte|LU Lauksaimniecības fakultātes]] docents, Augu kaitēkļu un kaišu katedras izveidotājs un vadītājs. Sastādījis pirmo augu noteicēju latviešu valodā - J. Bickis [[Latvijas flora|"Latvijas augu noteicējs"]] (5 izdevumi).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv =
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi =
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums =
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Volodimirs Zelenskis
| vārds_orģ = ''Володимир Зеленський''
| attēls = President Volodymyr Zelenskyy took part in the festivities marking the 9th anniversary of the National Guard of Ukraine. (52772867064) (cropped).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts = Zelenskis 2023. gadā
| amats = 6. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2019|5|20|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers = [[Volodimirs Groismans]]
[[Oleksijs Hončaruks]]
[[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis = [[Petro Porošenko]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|1|25}}
| dzim_vieta = [[Krivijriha]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = Ukrainas [[ebreji|ebrejs]]
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Oleksandrs Zelenskis
| māte = Rimma Zelenska
| dzīvesb = [[Olena Zelenska]] (2003—pašlaik)
| bērni = Oleksandra, Kirilo
| profesija = [[jurists]], [[aktieris]], [[komiķis]], [[kinoproducents]], [[politiķis]]
| alma_mater = * Krivijrihas Ekonomikas institūts (2000)
* Kijivas Nacionālā ekonomikas universitāte
| reliģija =
| paraksts = Autograph-VolodymyrZelensky.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Volodimirs Zelenskis''' ({{val|uk|Володимир Олександрович Зеленський}}; dzimis {{dat|1978|1|25}}) ir [[Ukraina]]s [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|sestais prezidents]]. Bijušais [[ukraiņi|ukraiņu]] aktieris un komiķis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences: Sarakstā apkopoti '''100 pasaules lielākie ezeri pēc platības'''. Pasaulē lielākais ezers ir [[Kaspijas jūra]] (371 000 km²). Šajā sarakstā nav iekļauti rezervuāri un [[Lagūna|lagūnas]]. Dažu ezeru platība var ievērojami mainīties laika gaitā, sezonāli vai nu no gada uz gadu. Tas jo īpaši attiecas uz sāls ezeriem neauglīgajos klimatos.

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Bībops
| fona_krāsa             = pink
| krāsa                  = black
| stila_izcelsme         = [[džezs]]
| kultūras_izcelsme      = 1940. gadi, [[Amerikas Savienotās Valstis]].
| instrumenti            = [[klarnete]], [[saksofons]], [[trompete]], [[trombons]], [[klavieres]], [[kontrabass]], [[bungas]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]s
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     = [[avangarda džezs]], [[postbops]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[hārdbops]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Sidnejstrītas aplenkums
|partof=
|image=Sidney street guards.jpg
|caption=Britu karavīri Sidnejstrītā apšauda aplenkto māju
|date=1911. gada 3. janvāris
|place=[[Londona]], [[Īstenda]], [[Lielbritānija]]
|result=Divi noziedznieki likvidēti, ēkas iznīcināšana ugunsgrēka rezultātā, kas izcēlās aplenkuma laikā
|combatant1=[[File:Flag of the Metropolitan Police Service.svg|40px]][[Londonas Policija]]
Skotijas gvardes pulks
|combatant2=[[File:BlackFlag.svg|30px]] latviešu [[anarhisti|anarhistu]] bandas "Liesma" dalībnieki
|commander1=[[Vinstons Čērčils]]
|commander2=[[Pēteris Pjatkovs]]
[[Fricis Svars]]
Jāzeps Sokolovs
[[Kristaps Salniņš|Jakobs Fogels]]
|strength1=apmēram 200 policistu
Skotu gvardes [[Rota (armija)|rota]]
|strength2= 2-3 anarhistu kaujinieki
|casualties1=3 policisti
1 ugunsdzēsējs
|casualties2=2 anarhisti nogalināti
}}
'''Sidnejstrītas aplenkums Londonā''' ({{val|en|Siege of Sidney Street}}) bija [[Londona]]s policijas un britu armijas vienības kauja Stepnijas apkaimē ar [[Latvieši|latviešu]] [[anarhisti]]em 1911. gada 3. janvārī, kas piesaistīja lielu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] uzmanību un izraisīja debates britu parlamentā. Operāciju personīgi vadīja tā laika Lielbritānijas iekšlietu ministrs (''Home Secretary'') [[Vinstons Čērčils]] un tā tika nofilmēta.

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences: [[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''3DES''', '''TDES''' ({{val-en|Triple Data Encryption Standard}}) jeb '''TDEA''' ({{val-en|Triple Data Encryption Algorithm}}) ir [[simetriskā atslēgšifrēšana|simetriskās atslēgšifrēšanas]] šifrs, kas darbina [[DES]] šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Diskusija ar igauņiem par FoP
| datums     = {{dat|2015|11|19|N}}
| laiks      = 13.00
| vieta      = Kafejnīca "Cadets De Gascogne"
| virtuve    = kafija
| wifi       = jā
| adrese     = Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris 8, Rīga
| dalībnieki = Ieradās
# {{u|Oop}} (Igaunija)
# {{u|Papuass}}
# {{u|Pseudacorus}} (Igaunija)
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Kurzemes un Zemgales hercogiste|Hercogi]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka enerģija''' ir [[enerģija]], kura piemīt elektromagnētiskajam laukam. Par to, ka [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajam laukam]] ir enerģija, liecina enerģijas bilances vienādojums.

sentences:
{{atjaunot}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jeļena Isinbajeva
 |      vārds_orig = ''Елена Исинбаева''
 |          attēls = Yelena Isinbayeva by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Jeļena Isinbajeva 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|6|3}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Volgograda|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=174}}
 |           svars = {{mērv|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ({{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t = 5 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2003]], [[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]], [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 2 ([[2000. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2000]], [[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = {{mērv|m=5,06}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana (2009)
 |             PR2 = {{mērv|m=5,01}}
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās (2012)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{RUS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2004|teksts=Atēnas 2004}}|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Parīze 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Budapešta 2004]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Maskava 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2000. gada Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Santjago 2000]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes čempionāts vieglatlētikā|Pasaules jaunatnes čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[1999. gada Pasaules jaunatnes spēles|Bidgošča 1999]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes spēles]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules jaunatnes spēles|Maskava 1998]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Madride 2005]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Jeļena Isinbajeva''' ({{val|ru|Елена Гаджиевна Исинбаева}}, dzimusi {{dat|1982|6|3}} [[Volgograda|Volgogradā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijusī [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startēja [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name          = Karmena Kasa
| image         = Carmen Kass.jpg
| imagesize     = 230px
| caption       = Karmena Kasa 2007. gadā
| birth_name    =
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|14}}
| birth_place   = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
| death_date    =
| death_place   =
| height        = 179 cm
| haircolour    = Blondi
| eyecolour     = Zaļas
| spouse = [[Ēriks Lobrons]]
| agency       =
}}
'''Karmena Kasa''' ({{val|et|Carmen Kass}}, dzimusi {{dat|1978|9|14}}) ir [[igauņi|igauņu]] [[modele]].

sentences: '''Produktivitāte''' jeb '''ražīgums''', [[ekonomika|ekonomikā]] ir jēdziens, kas raksturo attiecību starp [[ražošana|saražoto]] [[produkts|produktu]] (sniegto [[pakalpojums|pakalpojumu]]) un [[resurss|resursiem]], kuri šim mērķim izmantoti. Šo jēdzienu pielieto gan [[makroekonomika|makroekonomikā]], gan arī [[mikroekonomika|mikroekonomikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlorbenzola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5Cl
|molmasa=112,56
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=228 K (-45 °C)
|viršanas temperatūra=404 K (131 °C)
}}
'''Hlorbenzols''' (C6H5Cl) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums, kuru var iegūt no [[fenols|fenola]] un [[fosfora hlorīds|fosfora pentahlorīda]]. Tas ir daudzu hloru saturošo pesticīdu (arī [[DDT]]) izejviela. Pats hlorbenzols ir maztoksiska viela. Hlorbenzolu lieto arī par šķīdinātāju.

sentences: '''Ģeofizikālais pavadonis''' ir [[Zemes mākslīgais pavadonis]], kas pēta Zemes ģeofizikālos parametrus — [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] blīvumu, [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], [[radiācija]]s līmeni un to izmaiņas kosmisko faktoru, galvenokārt [[Saule]]s aktivitātes ietekmē.

sentences:
'''Mezanīns''' (''mezzanine'') ir [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] apzīmējums un samērā jauns finansējuma veids.
Mezanīns vairāk līdzinās parāda instrumentam pēc tā būtības, jo uzņēmums saņem kredītu ar paaugstinātu procenta likmi un tieši darījumi ar [[akcija|akcijām]] nenotiek.

== Raksturojums un vēsture ==
Pirmsākumi meklējami 1980. gadu sākumā, kad mezanīna finansējumu ASV sāka piedāvāt apdrošināšanas kompānijas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s. 1990. gadu sākumā mezanīnu sāka piedāvāt šim mērķim īpaši dibināti fondi, kas pēc savas struktūras sāka līdzināties [[riska kapitāls|riska kapitāla]] un privātā kapitāla fondiem. Tāpat kā jau aprakstītie fondi, arī mezanīna sniedzēji apkopo no institucionālajiem un privātajiem investoriem (''high-net worth individuals'') saņemtos līdzekļus, lai veiktu investīcijas dažāda veida [[uzņēmums|uzņēmumos]].

sentences:
{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences:
{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs
Marija Kalašņikova
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs
[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts.
}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = ''Forbes''
| image_file     = Forbes building in NYC.jpg
| image_size     = 100px
| image_caption  = ''Forbes'' ēka 5. avēnijā, [[Ņujorka|Ņujorkā]]
| editor         = [[Stīvs Forbss]]
| staff_writer   =
| frequency      =
| category       =
| company        =
| firstdate      = 1917
| country        = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| language       = [[Angļu valoda|angļu]]
| website        = [http://www.forbes.com forbes.com]
| issn           =
}}
'''''Forbes''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] žurnāls par [[finanses|finansēm]] un [[ekonomika|ekonomiku]]; viens no vispazīstamākajiem un autoritatīvajiem preses izdevumiem par ekonomiku pasaulē. Žurnālu [[1917]]. gadā dibināja [[Bertijs Čārlzs Forbss]]. Mūsdienās tiek izdots vairākās pasaules valstīs, arī [[Latvija|Latvijā]] ("Forbes Latvija").

sentences:
{{Infobox organization
| name                = Pasaules antidopinga aģentūra
| image               =
| size                =
| alt                 =
| caption             =
| abbreviation        =
| motto               =
| predecessor         =
| successor           =
| formation           = {{dat|1999|11|10|N|bez}}
| extinction          =
| type                = bezpeļņas
| status              =
| purpose             =
| headquarters        = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| location            =
| coords              = {{Coord|45.500933|-73.561846|type:landmark|display=title,inline}}
| region_served       = Starptautiska
| membership          =
| language            = Angļu, franču
| general             =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Kregs Rīdijs]]
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization =
| affiliations        = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
| budget              =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.wada-ama.org/en/}}
| remarks             =
| former name         =
}}
'''Pasaules antidopinga aģentūra''' ({{val|en|World Anti-Doping Agency}}, '''WADA''', {{val|fr|Agence mondiale antidopage}}) ir neatkarīgs nodibinājums. Tas tika izveidots {{dat|1999|11|10||bez}} [[Lozanna|Lozannā]], [[Šveice|Šveicē]], lai veicinātu, koordinētu un uzraudzītu cīņu pret [[dopings|dopingu]] sportā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Donhoja
  | native_name              = ''Đồng Hới''
  | settlement_type          =
  | other_name               =
  | nickname                 =
  | motto                    =
  | image_skyline            = Donghoi2.jpg
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               =
  | pushpin_map              = Vjetnama
  | pushpin_label_position   =
  | latd  = 17  | latm  =  28 | lats  = 59  | latNS  = N
  | longd = 106  | longm =  35 | longs =  59 | longEW = E
  | subdivision_type         =  [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         =  '''{{karogs|Vjetnama}}'''
  | subdivision_type1        = Province
  | subdivision_name1        = [[Kuanbiņa]]
  | subdivision_type2        =
  | subdivision_name2        =
  | subdivision_type3        =
  | subdivision_name3        =
  | leader_title             =
  | leader_name              =
  | area_total_km2           = 155.71
  | area_total_sq_mi         =
  | area_land_km2            =
  | area_land_sq_mi          =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              =
  | population_footnotes     =
  | population_total         = 160325
  | population_as_of         =  {{dat|2013|||SK|bez}}
  | population_rank          =
  | population_density_km2   =  auto
  | population_density_sq_mi =
  | population_urban         =
  | population_metro         =
  | population_density       =
  | population_density_rank  =
  | timezone                 =
  | utc_offset               =
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
  | area_code                =
  | website                  =
  | footnotes                =
}}
'''Donhoja''' ({{val-vi|Đồng Hới}}) ir pilsēta [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Donhoja ir [[Kuanbiņa]]s provinces administratīvais centrs. Pilsētas platība ir 155,54 km². [[2006. gads|2006]]. gadā pilsētā dzīvoja 103 988 iedzīvotāji. Donhoja atrodas [[Bakbo līcis|Bakbo līča]] krastā, aptuveni 500 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas [[Hanoja]]s. 50 km uz ziemeļiem no Donhojas atrodas [[Fonņas-Kebana nacionālais parks]], kas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Sverdrupa šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Meighen island.jpg
| paraksts     = Mīena sala (centrā) un Sverdrupa šaurums uz austrumiem no tās
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Mesija šaurums]]
| atdala       = [[Mīena sala]]
| atdala1      = [[Aksela Heiberga sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=80| plat_m= 00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=97| gar_m= 45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 75
| platums      = 39
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Feja salas
| pilsētas     =
}}
'''Sverdrupa šaurums''' ({{val|en|Sverdrup Channel}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salu]] austrumos un [[Mīena sala|Mīena salu]] rietumos. Savieno [[Mesija šaurums|Mesija šaurumu]] dienvidos ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAPYL Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Sverdrup Channel]</ref> Šauruma dienvidu galā atrodas nelielo Feja salu grupa. Lielāko daļu gada pildīts ar 1 līdz 5 m biezu ledus kārtu; tikai siltākajās vasarās tā sadalās.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Vilis Ozols
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jelgavas apriņķis|Valgundes pagasts}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2011
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 23
| m_vieta = {{LVA}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = horeogrāfs, dejas kolektīvu vadītājs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Vilis Ozols''' ({{dat|1923|3|20|N|bez}} — {{dat|2011|12|23|N|bez}}) bija [[Latvieši|latviešu]] horeogrāfs, kultūras darbinieks, deju kolektīvu vadītājs, bijis virsvadītājs astoņos [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Deju svētkos]]. Saukts par Zemgales deju ķēniņu.

sentences: '''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

sentences: standartos noteiktais apzīmējums [[indīgums|indīgām]] vielām]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| bodystyle  = width: {{#if:{{{box width|}}}|{{{box width}}}|22em}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences: '''Ragnaroks''' ({{val|non|Ragnarök}} — 'dievu liktenis') ir pasaules bojāeja un pēdējā kauja [[skandināvu mitoloģija|senskandināvu mitoloģijā]]. Ragnarokā [[āsi]]em [[Odins|Odina]] vadībā jācīnās pret uguns milžiem, [[jotuni]]em un dažādiem briesmoņiem [[Loki]] vadībā. Ragnarokā ies bojā gandrīz visa pasaule. Tā notikumi sīki aprakstīti [[Poētiskā Eda|Poētiskajā Edā]] un [[Jaunākā Eda|Jaunākajā Edā]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Pan Am}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Pan Am'' reiss 103
 | occurrence_type =
 | image           = Pan Am Flight 103. Crashed Lockerbie, Scotland, 21 December 1988.jpg
 | caption         = Nokritušās lidmašīnas atlūza
 | image2          =
 | caption2        =
 | date            = {{dat|1988|12|21|N|bez}}
 | summary         =
 | site            =
 | coordinates     = {{coord|55|06|56|N|003|21|31|W|type:event_region:GB|display=inline,title}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 747-100|Boeing 747-121]]''
 | operator        = ''[[Pan American World Airways]]''
|tail_number      = 739PA ("Clipper Maid of the Seas")
|origin           = {{vieta|Vācija|Frankfurte|2s=Frankfurte pie Mainas}}
|destination      = {{vieta|ASV|Detroita}}
|passengers       = 243
|crew             = 16
|injuries         =
|fatalities       = 270
|survivors        = 0
}}
'''''Pan Am'' reiss 103''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] lidsabiedrības ''[[Pan American World Airways]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Frankfurtes starptautiskā lidosta|Frankfurtes lidostas]] [[Vācija|Vācijā]] uz [[Detroitas Metropoles Veinas apgabala lidosta|Detroitas lidostu]] ASV, caur [[Hītrovas lidosta|Londonas Hītrovas lidostu]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]] un [[Džona Kenedija starptautiskā lidosta|Ņujorkas Kenedija lidostu]] ASV, kas tika iznīcināts teroristu bumbas sprādzienā {{dat|1988|12|21}}, nogalinot visus 243 pasažierus un 16 apkalpes locekļus.<ref name="panamair_victims">{{tīmekļa atsauce |year=2007 |url=http://www.panamair.org/accidents/lockerbievictims.htm |title=Clipper Maid of the Seas: Remembering those on flight 103 |publisher=panamair.org |accessdate=2008. gada 8. jūnijā |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080326232104/http://www.panamair.org/accidents/lockerbievictims.htm |archivedate={{dat|2008|03|26||bez}} }}</ref> Lidmašīnas atlūzas nogāzās [[Lokerbija|Lokerbijā]], [[Skotija|Skotijā]], nogalinot vēl 11 cilvēkus uz zemes.

sentences: '''Palisāde''' (no [[franču valoda]]s ''palissade'', kas cēlies no [[latīņu valoda]]s ''palus'' - miets) - dažāda augstuma stāvkoku sēta vai siena, kas tiek izmantota kā aizsardzības būve.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Helmuts Štegmanis
| attēls              =
| amats               = [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1933]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1892|10|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =[[1983]]. gadā (90—91 gadu vecumā)
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu zemes partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Helmuts Štegmanis''' ({{val-de|Helmuth Stegman}}; {{dat|1892|10|19|N|bez}} — 1983. gads) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[4. Saeima]]s deputāts.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zentenes pagasts
| karte             = Zentenes pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Zentenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Zentenes pagasta ģerbonis
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Zentene
| platība           = 122,6
| iedzīvotāji       = 532<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 532 / 122.6 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.zentene.lv
| nos_vācu          = Senten
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Зентенская
| ref_krievu        =
}}
'''Zentenes pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] administratīvajām vienība tā ziemeļos [[Engures ezers|Engures ezera]] krastā. Robežojas ar sava novada [[Pūres pagasts|Pūres]], [[Engures pagasts|Engures]] un [[Sēmes pagasts|Sēmes]] pagastiem, [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Balgales pagasts|Balgales]], [[Laucienes pagasts|Laucienes]], [[Ķūļciema pagasts|Kūļciema]] un [[Mērsraga pagasts|Mērsraga]] pagastiem. Pagasta ziemeļu daļā atrodas daļa no [[Engures ezers|Engures ezera]]. Attālums līdz Tukumam ir 21 km, bet līdz Rīgai ~72 km.

sentences:
(''Acer saccharum'')]]
'''Lapu koki''' ir koki ar plakanām [[Lapas|lapām]], kam [[sēkla]]s attīstās [[Auglis|augļos]]. Visi lapu koki ir [[segsēkļi]]. Lielākā daļa vasarzaļo koku ir lapu koki,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html|title=Trees and Water|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2016-09-21|archive-date=2016-09-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20160921154303/http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html}}</ref> lai gan ir arī daži vasarzaļi [[skujkoki]], piemēram, [[lapegles]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.usda.gov/rmrs/why-do-larches-turn-yellow|title=Why do larches turn yellow? {{!}} Rocky Mountain Research Station|website=www.fs.usda.gov|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences: '''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref>

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays =
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Reinis Bērtulis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Pipirji (''Pipiriai''), [[Akmenes pagasts]]<br>([[Akmenes rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Latgale|Latgalē]]|Rēzekne (nozīmju atdalīšana)|Rēzekne}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rēzekne
| attēls            = Rēzeknes upe Rēzeknē.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rēzeknes upe [[Rēzekne|Rēzeknē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rāznas ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lubāns]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=19 | sāk_plat_s=40 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=46 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=19 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 116
| iztekas_augstums  = 163,3
| ietekas_augstums  = 92,1
| kritums           = 71
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,2
| baseins           = 2025,7
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Malta (upe)|Malta]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Rēzekne''', saukta arī '''Rēzne''', ir [[Lubāns|Lubāna]] pieteka [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]] un [[Rēzekne]]s pilsētā.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Iztek no [[Rāznas ezers|Rāznas ezera]] [[Kaunatas pagasts|Kaunatas pagastā]], izteka regulēta ar [[slūžas|slūžām]]. Augštece un vidustece [[Latgales augstiene|Latgales augstienē]], lejtece [[Lubāna līdzenums|Lubāna līdzenumā]]. Baseina augšdaļā pietece galvenokārt no ezeriem, lejtecē - no purviem. Augštecē un vidustecē upe līkumo starp [[morēna|morēnu pauguriem]], ieleja trapecveidīga, purvainās vietās neizteikta. Krasti visā garumā gleznaini, apauguši ar kokiem un krūmiem. Tek cauri [[kaunatas ezers|Kaunatas ezeram]] un [[Spruktu ūdenskrātuve]]i. Upes vidustece, sākot no [[Stoļerova]]s, veido izteiktu ieleju [[Rēzeknes pazeminājums|Rēzeknes pazeminājumā]]. No Rēzeknes pilsētas līdz [[Subinaite]]i tek pa Rēzeknes senleju. Lejtece lejpus [[Murāni (Rikavas pagasts)|Murāniem]] regulēta. Kreisajā krastā izvietoti zivju dīķi, ko uzpilda no [[Malta (upe)|Maltas]], bet ūdeņus novada Rēzeknē. Lejpus [[Orenīšu dīķi]]em upē pa [[Maltas—Rēzeknes kanāls|Maltas—Rēzeknes kanālu]] tiek pievadīti [[Malta (upe)|Maltas]] ūdeņi, sakarā ar ko Rēzeknes notece un baseins ir dubultoti (agrākā baseina platība 1160 km²). No [[Žogotas (Gaigalavas pagasts)|Žogotām]] līdz [[Lubāns|Lubānam]] upe ir iedambēta, lejpus kanālam tās dziļums sasniedz 7 m.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Soči
| official_name = ''Сочи''
| settlement_type = pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage
| photo1a                 = Sochi Marine passenger terminal P5010102 2175.jpg{{!}}Сочинский морской торговый порт
| photo2a                 = RussianInternationalOlympicUniversity1.JPG{{!}}Российский международный олимпийский университет
| photo2b                 = Собор Святого Архангела Михаила в Сочи.JPG{{!}}Собор Михаила Архангела (Сочи)
| photo3a                 = Olympic Club View of Putin World (14458951110).jpg{{!}}Сочи Парк
| photo3b                 = Аэрофотоснимок Зимнего театра 04.jpg{{!}}Зимний театр (Сочи)
| photo4a                 = Sochi adler aerial view 2018 14.jpg{{!}}Олимпийский парк (Сочи)
| photo4b                 = А-147 Джубга — Сочи, км 202, развязка Голубые Дали.jpg{{!}}Адлер (станция)
| spacing                 = 1
| position                = center
| color_border            = white
| color                   = white
| size                    = 250
| foot_montage            =
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Sochi (Krasnodar krai).svg
| image_shield = Coat of Arms of Sochi (Krasnodar krai).svg
| shield_size = 75px
| image_map = Map of Russia - Krasnodar Krai (2008-03).svg
| pushpin_map = Krasnodaras novads
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 43
| latm = 35
| lats = 7
| latNS = N
| longd = 39
| longm = 43
| longs = 13
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Krievija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 =  [[Krasnodaras novads]]
| subdivision_type2 = Municipalitāte
| subdivision_name2 = [[Soču municipalitāte|Soči]]
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| area_total_km2 = 176.77
| population_total = 446599
| population_as_of = {{dat|2023|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone =
| utc_offset = +4
| website = {{URL|http://sochiru.ru/}}
| footnotes =
}}
'''Soči''' ({{val|ru|Сочи}}) ir [[Kūrorts|kūrortpilsēta]] [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā, [[Krievijas Federācija]]s [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]], 1700 kilometru attālumā no Krievijas galvaspilsētas [[Maskava]]s. Soči ir vislielākā Krievijas Federācijas kūrortpilsēta, svarīgs transporta mezgls un liels [[ekonomika]]s un [[kultūra]]s centrs, neoficiāli tos sauc par "Krievijas vasaras, dienvidu un kūrorta galvaspilsētu".
Kopā ar pilsētu tipa ciematiem — [[Krasnaja Poļana]] (''Красная Поляна''), [[Adlera]] (''Адлер'') un daudziem citiem [[ciems|ciematiem]] [[Kaukāzs|Kaukāza]] kalnu grēdā veido Soču municipalitāti, kas neoficiāli tiek saukta par Lielajiem Sočiem.

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences: '''Īpašības vārdi''' jeb '''adjektīvi''' ir patstāvīga [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu, parādību, procesu pazīmes vai īpašības ("zaļš", "liels", "ašs" u.c.). Īpašības vārdus pēc to nozīmes iedala divās grupās: [[kādības īpašības vārdi|kādības]] jeb kvalitatīvajos (pazīme vai īpašība var piemist lielākā vai mazākā mērā, piemēram, "vecs, vecāks, visvecākais") un [[attieksmes īpašības vārdi|attieksmes]] jeb relatīvajos (pazīmes vai īpašības mērs ir nemainīgs, piemēram, "trīskrāsains") īpašības vārdos.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Oto fon Tranzē (Rozeneks)
|     vārds_orig = ''Carl Otto von Transehe (Roseneck)''
|         attēls = Kārlis Oto fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1761
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dzelzava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Dzelzava]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto fon Tranzē, Sofija fon Īgelštrēma
|          brāļi = Ēriks, Kristofers
|          māsas = Juliāna, Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Droteja fon Gersdorfa
|          bērni = Frīdrihs, Teodors, Augusts, Agnese, Georgs, Ernests, Artūrs, Vilhelmīne, Eižens
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aristotelis
|          vārds_orig = Ἀριστοτέλης
|              attēls = Aristoteles Louvre.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 384. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Stageira, [[Senā Grieķija]]
([[Centrālā Maķedonija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = 322. gads p.m.ē. (62 g.v.)
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Eiboja]], [[Senā Grieķija]]
([[Centrālā Grieķija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[Fizika]], [[metafizika]], [[dzeja]], [[teātris]], [[mūzika]], [[retorika]], [[politika]], [[ētika]], [[bioloģija]], [[zooloģija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Platons]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis = visa [[Rietumu filozofija]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Alas]]
[[Kategorija:Glezniecība]]
[[Kategorija:Kultūras vēsture]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rožkalnu pagasts
| karte             = Rožkalnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Rimicāni
| platība           = 111,5
| iedzīvotāji       = 723<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 723 / 111.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rožkalnu pagasts''' viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Dubna (upe)|Dubnas]] kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Upmalas pagasts|Upmalas]] un [[Pelēču pagasts|Pelēču]] pagastiem, [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Dubnas pagasts|Dubnas]] un [[Nīcgales pagasts|Nīcgales]] pagastiem un [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Jersikas pagasts|Jersikas]] un [[Rožupes pagasts|Rožupes]] pagastiem.

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences: '''Svārpsts''' ir ar roku darbināms [[griezējrīks]], ar kuru [[Koksne|koksnē]] veic nelielus un nedziļus [[Urbšana|urbumus]].

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Burāšana]]

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Vera'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Veras izteka
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 292 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 5 496 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Tīringenes mežs]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Fulda (upe)|Fuldu]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Paura kauls |
  Latin        = Os parietale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray132.png |
  Caption      = Kreisais paura kauls. Ārējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Saulkrasti (nozīmju atdalīšana)|Saulkrasti}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saulkrasti
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Latvia, Saulkrasti beach near White Dune 1.jpg
| imagesize =
| image_caption = Saulkrastu pludmale pie Baltās kāpas
| image_flag = Flag of Saulkrasti.svg
| flag_link = Saulkrastu karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Saulkrasti.svg
| shield_link = Saulkrastu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 15
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 24
| longs = 57
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saulkrastu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Neubad}}
| area_total_km2 = 4.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Saulkrasti}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 10
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2160
| website = {{URL|www.saulkrasti.lv}}
| footnotes =
}}
'''Saulkrasti''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s rietumos, [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē. Pilsētas robežas galvenokārt ietver joslu starp dzelzceļu ([[dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte]]) un jūru no [[Inčupe]]s līdz [[Ķīšupe (upe)|Ķīšupei]]. Tallinas šoseja ([[Autoceļš A1 (Latvija)|A1]] un [[Eiropas autoceļš E67|E67]]), kas ilgus gadus gājusi cauri pilsētai, kopš 2007. gada to apliec pa [[Saulkrastu apvedceļš|Saulkrastu apvedceļu]].<ref>[https://www.celuprojekts.lv/saulkrastu-apvedcels-2/ Saulkrastu apvedceļš] Ceļuprojekts</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalvīte
| attēls            = Zalvite.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zalvīte pie [[Vērtuži]]em
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Viesīte]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dienvidsusēja]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 36
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 21
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,061
| baseins           = 255
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=3 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Sergejs Vite'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=soda&id=964112&g=1 letonika.lv]</ref> ({{val-ru|Сергей Юльевич Витте}}; 1849–1915) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] valstsvīrs un politiķis, valdības vadītājs (1905-1906).

sentences: '''Drumlins''' (no {{val|ga|droimnín}} — ‘maza grēda’) ir šaurs, līdz 5 km garš un 5-20 m augsts vaļņveida [[paugurs]] ar izteiktām nogāzēm. Drumlini veidojušies [[ledājs|ledāja]] kustības laikā un ir orientēti ledāja plūsmas virzienā. Drumlini kopā ar tajā pašā virzienā vērstām šaurām un garām ieplakām veido plašus apvidus — drumlinu laukus. Ievērojamākais drumlinu lauks Latvijā ir [[Burtnieku drumlinu lauks]] (augstākais paugurs ir 92,6 m augstais [[Ķoņu kalns]], valsts aizsardzībā atrodas [[dabas piemineklis]] [[Bēršu drumlini]]), kas plešas no [[Valmiera]]s uz ziemeļrietumiem, iesniedzoties [[Igaunija]]s teritorijā. Cits drumlinu lauks atrodas uz dienvidiem no [[Austrumkursas augstiene]]s [[Lietuva]]s pierobežā. Latvijā drumlinus parasti klāj tīrumi un ganības, bet šaurās un garās ieplakas starp tiem - [[Mežs|meži]], [[Purvs|purvi]] un [[Pļava|pļavas]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Griničas laiks''' ir [[pasaules laiks]]. Griničas laiks ir [[laika josla]], kura nosaukta arī par 0. laika joslu, šīs joslas meridiāns ir Sākummeridiāns jeb Griničas meridiāns, kas iet caur [[Karaliskā Griničas observatorija|Karalisko Griničas observatoriju]] [[Londona|Londonā]].

sentences: '''Krāna ūdens''' ir [[ūdens]], kas tiek piegādāts lietošanai no krāna un ko [[Mājsaimniecība|mājsaimniecībām]] piegādā ūdensapgādes uzņēmums.

sentences:
{{Cita nozīme|putnu ģinti|citu nozīmi|Vālodzes}}
{{BioTakso infokaste
 |     nosaukums = Vālodzes
 |       platums = 240px
 |        attēls = Loriot_d%27Europe_by_Michel_Idre.jpg
 | att_nosaukums = [[Vālodze]] (''Oriolus oriolus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Oriolidae
 |     dzimta_lv = Vālodžu dzimta
 |         ģints = Oriolus
 |      ģints_lv = Vālodzes
 |      ģints_r = Vālodžu ģints
 |      binomial = Oriolus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība=
}}

sentences: [[Sfēra]]s vispārinājumu ''n'' > 3 dimensijās sauc par '''hipersfēru''', taču bieži vien to sauc arī vienkārši par '''sfēru'''. Tāpat kā trīs dimensijās, arī ''n'' dimensijās (jebkuram ''n'' ≥ 1) sfēra ir visu to [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kas atrodas vienā un tajā pašā attālumā no sfēras centra. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]] un parasti apzīmē ar ''r''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds        = Mārtiņš Antons
| attēls       = Antons Martins.PNG
| amats        = [[Tautas padome|Tautas padomes loceklis]]
| term_sākums  = {{dat|1918|11|17|N|bez}}
| term_beigas  = {{dat|1920|4|30|N|bez}}
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces loceklis]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati    = {{dat|1888|1|7}}
| dzim_vieta   = {{flaga|Krievija}} [[Koku pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LVA}})
| mir_dati     = {{miršanas datums un vecums|1941|11|11|1888|1|7}}
| mir_vieta    = {{URS}}
| partija      = [[Latvijas Darba partija]]
| profesija    = advokāts
| reliģija     =
| paraksts     =
| piezīmes     =
}}
'''Mārtiņš Antons''' ([[1888]]—[[1941]]) bija advokāts un politiķis. [[Tautas padome]]s un [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] loceklis.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Hofmanis
|     vārds_orig = ''Josef Hoffmann''
|         attēls = Josef-Hoffmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Brtnice]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vīne]],{{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Eihe
|     vārds_orig =
|         attēls = Eikhe_RI.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dobeles pagasts|Dobeles pagasta]] "Avotiņi", [[Kurzemes guberņa]] , [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{commonscat|Science and technology in Germany|{{PAGENAME}}}}

sentences: '''Globālā terorisma indekss''' (no [[Angļu valoda|angļu]]: ''Global Terrorism Index'' (GTI)) apkopo pārskatošu un detalizētu informāciju par globālajām [[Terorisms|terorisma]] tendencēm, riskiem un terorisma draudu rādītājiem 163 [[Valsts|valstīs]], kas aptver 99,7 % pasaules iedzīvotāju. GTI veido starptautiskā organizācija Ekonomikas un miera institūts (''Institute for Economics and Peace'').

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Genisys
 | oriģinālnos = ''Terminator Genisys''
 |      attēls =  Terminator Genisys.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Alans Teilors]]
 |  producents =
* [[Deivids Elisons]]
* Dana Goldberga
 |   scenārijs =
* [[Laeta Kalogridis|Laerta Kelogridisa]]
* [[Patrick Lussier|Patriks Lusjērs]]
 |     aktieri =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Emilija Klārka]]
* [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]]
* [[Mets Smits]]
* [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]]
* [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]
 |      mūzika = [[Lorne Balfe|Lorns Belfs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Skydance Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|06|22|Berlīne|2015|07|01|ASV|2015|07|10|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR GENISYS |url=https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022221759/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce |title=Terminator: Genisys |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2015.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|30||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|440,6 miljoni}}<ref name="mojo"/>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Glābšana]]" (2009)
 |      nākamā = "[[Terminators: Tumšais liktenis]]" (2019)
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Genisys"''' ({{val|en|Terminator Genisys}}) ir 2015. gada filma, kuras režisors ir [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Džeisons Klārks]], [[Emilija Klārka]], [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]], [[Dž. K. Simonss]], [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]], [[Mets Smits]], [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]] un [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2015. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula-Ozamis-1.JPG
| att_nosaukums =Bezslēdzenes pleckajis ''Lingula'' sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Rīgas bērnu dzelzceļš''', arī '''Latvijas bērnu dzelzceļš''', bija viens no 52 [[PSRS]] strādājošiem bērnu dzelzceļiem, kurus pilnībā apkalpoja bērni, lai apgūtu dzelzceļnieku profesijas. Šo dzelzceļu uzbūvēja un finansēja "[[Baltijas dzelzceļš]]", tā speciālisti vadīja Jauno tehniķu pulciņu, kurš gatavoja personālu darbiem Bērnu dzelzceļā. Dzelzceļa līnija atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparka]] apkaimē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ludvigs Štīda
|          vārds_orig = ''Ludwig Stieda''
|              attēls = Ludwig Stieda.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1837
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1918
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Gīsene]], [[Vācijas Impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[anatomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristians Hermanis Ludvigs Štīda''' ({{val|de|Christian Hermann Ludwig Stieda}}; 1837-1918) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] anatoms. [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1875), dekāns (1875—1885). Veica pētījumus nervu sistēmas salīdzinošajā anatomijā, antropoloģijā, arheoloģijā un medicīnas vēsturē.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. — 455 lpp.</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2500''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2500''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 754
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|6|14|SK}} 17:16 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-032A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2494]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2501]]''
}}
'''''Kosmos-2500''''' (''Космос-2500'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2014. gada jūnijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 755. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 21.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer palmatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer palmatum|suga_lv=Patīkamā kļava|attēls=Acer Palmatum, Japanese Maple in Greenwich Park.png|attēls2=}}
'''Patīkamā kļava''' ({{val-la|Acer palmatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/10|title=Patīkamā kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113048/https://database.smartgardens.eu/plant/10}}</ref>

sentences: '''Spānijas Maroka''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغرب الإسباني, [[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Protectorado español de Marruecos'') ir reģions [[Maroka|Marokas]] ziemeļos, kas no 1912. līdz 1956. gadam bija Spānijas pakļautībā. Tā kopējā platība bija 20 948 km², no kuriem tikai 14 % bija piemēroti lauksaimniecībai, pārējie 86 % bija kalnaini un daļēji tuksnešaini. Galvaspilsēta bija [[Tetuāna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zobu feja
| attēls                   = Tooth fairy promo poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Tooth Fairy''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maikls Lembeks]]
| producents               =
* [[Džims Pidoks]]
* [[Marks Siardi]]
* [[Gordons Grejs]]
* [[Džeisons Blūms]]
| scenārija autors         =
* [[Lauels Ganzs]]
* [[Babalū Mandels]]
* [[Džošua Sternins]]
* [[Džefrijs Ventimilija]]
* [[Rendijs Majems Singers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Ešlija Džada]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Mayhem Pictures]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|22|ASV un Kanāda|}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tooth-fairy-2010|title=Tooth Fairy |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=toothfairy.htm|title=Tooth Fairy|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|112,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Zobu feja''' ({{val|en|Tooth Fairy}}) ir 2010. gada komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Lembeks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]], [[Ešlija Džada]] un [[Džūlija Endrūsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|22||bez}}.

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences:
darba "[[Ādama radīšana]]" parodija ''Touched by His Noodly Appendage'' ir ikonisks Lidojošā makaronu monstra attēlojums;<ref name="Touched">{{tīmekļa atsauce | url = http://www.androidarts.com/fsm/index.htm |title = Touched by His Noodly Appendage |author = Jansson, Arne Niklas | work = Android Arts | accessdate = 2012-11-25 }}</ref> autors Arne Niklass Jansons.]]
{{nepilnīgs}}
'''Lidojošais makaronu monstrs''' jeb '''Lidojošais spageti monstrs''' ({{val|en|Flying Spaghetti Monster}}) ir mūsdienu [[parodija]], Lidojošā makaronu monstra baznīcas jeb pastafarisma dievība. '''Pastafarisms''' (pēc analoģijas ar [[pasta|makaroniem]] un [[rastafarisms|rastafarismu]]) ir [[sociāla kustība]], kas veicina bezrūpīgu attieksmi pret [[Reliģija|reliģiju]] un iebilst pret [[Apzināta radīšana|apzinātās radīšanas]] un [[Kreacionisms|kreacionisma]] mācīšanu valsts skolās. Saskaņā ar tās piekritējiem, pastafarisms ir "īsta, likumīga reliģija, gluži kā jebkura cita."<ref name="About">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.venganza.org/?page_id=2|title=About|last=Henderson|first=Bobby|work=The Church of the Flying Spaghetti Monster|accessdate=2012-08-10}}</ref> Pastafarisms ir oficiāli atzīta reliģija [[Nīderlande|Nīderlandē]]<ref name="metro.co.uk">http://metro.co.uk/2016/01/28/the-netherlands-has-recognised-the-church-of-the-flying-spaghetti-monster-as-a-religion-5649017/</ref> un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — kur pastafarisma pārstāvjiem atļauts laulāties un kur 2016. gada aprīlī notikušas pirmās juridiski atzītās pastafariešu kāzas.<ref name="NZcelebrant">{{cite news|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=11595894|title=First Pastafarian celebrant can help couples get noodley knotted|first=Nicholas|last=Jones|authorlink=|website=[[New Zealand Herald]]|date=Feb 26, 2016|accessdate=2016-06-24}}</ref><ref name="NZPirateWedding">[http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-35112484 New Zealand: Pastafarian marriage ceremonies approved]</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-36062126|title=New Zealand stages first Pastafarian wedding on pirate boat|publisher=BBC|date=2016-04-16|accessdate=2016-04-16}}</ref> Tajā pašā mēnesī ASV federālā tiesa atzina, ka "Lidojošā makaronu monstra baznīca" nav īsta reliģija.<ref>https://www.rt.com/usa/339519-judge-flying-spaghetti-god/</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Grasfrosch-Rana-temporaria-front.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana temporaria|Parastā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|         binomial = Lissamphibia <small>([[Ernst Haeckel|Haeckel]], 1866)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 3 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
*[[Bezkājainie abinieki]] (''Gymnophiona'')
}}
'''Kailamfībijas''' (''Lissamphibia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') apakšklase, kas apvieno visas jaunāko laiku sugas — trīs mūsdienās dzīvojošo abinieku [[kārta]]s un vienu kārtu, kas izmira pirms 3,6 miljoniem gadu. Senākās zināmās kailamfībijas ir ''[[Triadobatrachus massinoti]]'' no [[Madagaskara]]s, kas dzīvoja pirms 250 miljoniem gadu,<ref name=evo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |title=Zivju un abinieku evolūcijas koks |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304135609/http://www.llu.lv/getfile.php?id=42229 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> un [[Polija]]s ''[[Czatkobatrachus polonicus]]'', kas dzīvoja vienā laikā ar Madagaskaras primitīvo abinieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |title=The Early Triassic stem−frog Czatkobatrachus from Poland |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215150508/http://palaeontologia.pan.pl/PP65/PP65_079-106.pdf |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref> Šajā apakšklasē nav ietverti [[Paleozojs|paleozoja]] abinieki.<ref> Laurin, M. (2010). How Vertebrates Left the Water. Berkeley: University of California Press. {{ISBN|978-0-520-26647-6}}.</ref>

sentences: '''Šadurski''' ({{val|pl|Szadurski}}) ir [[poļi|poļu]] dzimta, kas ieceļojusi [[Inflantijas vaivadija|Inflantijas vaivadijā]] 17. gadsimta sākumā un saradojusies ar [[Hilzeni]]em. Dzimta cēlusies no Sadurku ciema pie [[Nalenčova]]s mūsdienu [[Ļubļinas vojevodiste]]s [[Pulavu apriņķis|Pulavu apriņķī]]. Pirmais zināmais Latgales Šadursku pārstāvis ir pulkvedis Mikolajs Šadurskis, [[Rēzekne]]s pils komendants [[Poļu—zviedru karš (1600—1629)|poļu—zviedru kara]] laikā, kurš par nopelniem saņēma no Polijas karaļa [[Sigismunds III Vāsa|Sigismunda III]] īpašumā [[Puša]]s muižu.

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences: Kategorijā '''starpdisciplināras nozares''' apkopotas dažādas nozares, kurās pētījumu veikšanai nepieciešamas zināšanas divās vai vairākās tradicionālajās disciplīnās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 |                   name = Kambrija
 |          official_name = ''Cumbria''
 |        settlement_type = grāfiste
| image_skyline =
| imagesize =
| image_caption =
 |             image_flag = County Flag of Cumbria.svg
 |           image_shield = Arms of Cumbria County Council.svg
 |                  motto = "''Ad Montes Oculos Levavi''" ("[[Psalm 121|I have lifted up mine eyes unto the hills]]")
 |                capital = [[Kārlaila]]
 |           largest_city = [[Kārlaila]]
 |              image_map = Cumbria UK locator map 2010.svg
 |       subdivision_type = Valsts
 |       subdivision_name = {{GBR}}
 |      subdivision_type1 = Valsts daļa
 |      subdivision_name1 = {{ENG}}
 |      subdivision_type2 = Reģions
 |      subdivision_name2 = [[Ziemeļrietumanglija]]
 |     information_title1 = Statuss
 |      information_name1 = Ceremoniālā un nemetropoles grāfiste
 |         area_total_km2 = 6768
 |       population_total = 498400
 |       population_as_of = 2017
 | population_density_km2 = auto
 |                website = {{URL|www.cumbria.gov.uk}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Refats Čubarovs
| vārds_orģ           = ''Refat Abdurahman oğlu Çubarov''
| attēls              = Refat Chubarov.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Refats Čubarovs

| amats               = [[Krimas tatāru tautas medžliss|Krimas tatāru tautas medžlisa]] priekšsēdētājs
| term_sākums         = {{dat|2013|10|28|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Mustafa Džemiļevs]]
| pēctecis            =

| amats2              = Krimas tatāru vispasaules kongresa prezidents
| term_sākums2        = 2009
| term_beigas2        = pašlaik
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| amats3              = Ukrainas [[Augstākā Rada|Augstākās Radas]] deputāts
| term_sākums3        = 2015
| term_beigas3        = 2019
| term_sākums4        = 1998
| term_beigas4        = 2007
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1957|9|22}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Samarkanda}}
tagad ({{UZB}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
| partija             = [[Spēks un gods]] (2019—pašlaik)
[[Eiropas solidaritāte|Petro Porošenko bloks]] (2014—2019)
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = Abduramans Čubarovs (1931—2014)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://qtmm.org/новости/4409-члены-меджлиса-крымскотатарского-народа-выражают-соболезнования-главе-меджлиса-рефату-чубарову-в-связи-с-невосполнимой-утратой-смертью-отца-абдурамана-сейтасан-огълу-чубарова|title=Члены Меджлиса крымскотатарского народа выражают соболезнования главе Меджлиса Рефату Чубарову в связи с невосполнимой утратой – смертью отца Абдурамана Сейтасан огълу Чубарова|publisher=qtmm.org}}</ref>
| māte                =
| dzīvesb             = Ingrīda Valtsone
| bērni               = Rita, Dināra, Nijara
| profesija           = arhivārs, politiķis
| alma_mater          = [[Krievijas valsts humanitārā universitāte|Maskavas valsts vēstures un arhīvu institūts]] (1983)
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Karaspēka grupa "Dienvidi"
''Heeresgruppe Süd''
|                   attēls = [[File:German troops crossing the Soviet border.jpg|300px|Soldiers of the Army Group South crossing the Soviet border in Ukraine during Operation Barbarossa]]
|            attēla izmērs = 450
|               virsraksts = Armijas grupas Dienvidi karavīri [[Barbarosa (plāns)|operācijas Barbarosa]] laikā šķērso padomju robežu Ukrainā.
|                   valsts = {{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|              pastāvēšana =
|               pakļautība = Armijas virspavēlniecība (''Oberkommando des Heeres, OKH'')
Bruņoto spēku virspavēlniecība (''Oberkommando der Wehrmacht, OKW'')
|                  daļa no = [[Vērmahts|Vācijas bruņotajiem spēkiem]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu forntē]]
|          karaspēka veids = sauszemes [[armiju grupa]]
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Polijas kampaņa]] (1939)
[[Barbarosa (plāns)|Operācija "Barbarosa"]] (1941)
[[Operācija "Blau"]] (1942)
[[Kurskas kauja|Operācija "Citadele"]] (1943)
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri = [[Gerds fon Rundštets]]
[[Fedors fon Boks]]
[[Erihs fon Manšteins]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Guira guira.jpg
 | att_nosaukums =[[Guira dzeguze]] (''Guira guira'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Otidimorphae
 |  virskārta_lv = Sīgveidīgo virskārta
 |         kārta = Cuculiformes
 |      kārta_lv = Dzegužveidīgie
 |       kārta_r = Dzegužu dzimta
 |        dzimta = Cuculidae
 |     dzimta_lv = Dzegužu dzimta
 |      binomial = Cuculidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dzegužu dzimta''' (''Cuculidae'') ir vienīgā '''dzegužveidīgo putnu kārtas''' (''Cuculiformes'') dzimta, kas apvieno 148 mūsdienās dzīvojošas sugas un kas tiek iedalītas 32 ģintīs un 6 apakšdzimtās.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbirdnames.org/bow/hoatzin/ |title=World Bird List: Hoatzin, turacos & cuckoos |access-date={{dat|2018|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180815120859/http://www.worldbirdnames.org/bow/hoatzin/ |archivedate={{dat|2018|08|15||bez}} }}</ref> [[Ani apakšdzimta]] (''Crotophaginae'') un [[piešu dzegužu apakšdzimta]] (''Centropodinae'') reizēm tiek izdalītas kā atsevišķas dzimtas — ''Crotophagidae'' un ''Centropodidae''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
[[File:Fabrica et uso del compasso polimetro-1633-illustrazioni-21.png|thumb|''Vesica piscis'' veido divi [[aplis|apļi]], kuru centri ir novirzīti par [[rādiuss|rādiusa]] attālumu. Vienādmalu [[trīsstūris]] rodas, izmantojot tās īso asi kā pamatu. "Dzemdē" izveidojas [[krusts|krusta]] simbols. Otra, vertikālā, krusta ass kļūst par līniju, kuras garums attiecībā pret 1 ir [[kvadrātsakne]]s no 3 proporcija. (√3 ir [[iracionāls skaitlis]]). (No kādas itāļu matemātiķa ''Muzio Oddi'' grāmatas 1633. gadā.)]]
[[File:Codex Bruchsal 1 01v cropped.jpg|thumb|right|[[Kristus]] ''mandorla''<ref> ''Mandorla'' ir [[Parastā mandele|mandele]] itāļu valodā.  Vesica piscis aureola, Kristus godībā, ''Majestas domini''.</ref> aureola [[Viduslaiki|Viduslaiku]] [[Manuskripts|manuskriptā]].]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kalniņu senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.9804784 | latNS  = N
|longd = 21.5659784 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Kuldīgas novads|Alsunga}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kalniņu senkapi
|      numurs = 1209
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Sabiedrības noslāņošanās''' jeb '''sociālā stratifikācija'''<ref name=":0" /> ir viens no [[socioloģija]]s zinātnes pamatjēdzieniem, kas apzīmē [[sabiedrība]]s sadalīšanu atsevišķos sociālajos slāņos jeb [[strati|stratos]].

sentences:
'''Iecirkņa stacija''' ir sadales punkts, ar kuru norobežo iecirkni, lai tajā veiktu vilcienu apkalpošanu un lokomotīvju brigāžu darbu, ritošā sastāva tehnisko apkopi, ekipēšanu un remontu, iecirkņa un savācējvilcienu formēšanu un izformēšanu. Iecirkņa stacijās veic pasažieru un kravas tranzītvilcienu apkalpošanu, pasažieru apkalpošanu, kravu iekraušanu un izkraušanu kravu un rūpnieciskos rajonos.
Līnijās ar vilcienu mašīnistu vadību ar pietiekami lielu noteikto ātrumu pie elektrovilces ieteicamais attālums starp iecirkņa stacijām ir 700 - 1000 km, bet pie dīzeļvilces 500 - 800 km. Noteicošais faktors šeit ir lokomotīves brigādes normāla darba laika ieturēšana un nepārpūlēšana. Iecirkņa stacijas visas funkcijas nereti nosedz, kā arī ar tām ierobežo veselus iecirkņus tādas tehniskas stacijas kā: [[Šķirošanas stacija|šķirošanas stacijas]] (tās izmēri ir vēl lielāki par iecirkņa stacijām); lielas ārpusklases [[Pasažieru stacija|pasažieru stacijas]], kurām līdzās ir tehniskais parks; lielas mezgla stacijas, kur krustojas vismaz trīs virzieni; kā arī pieostas un kravas stacijas. Ja iecirknis nav pārāk garš, lokomotīves brigādi speciāli var nemainīt un to pašu lokomotīvi vai motorvagonu vilcienu var nosūtīt atpakaļvirzienā. Valstīs ar garām dzelzceļa līnijām, piemēram, [[Krievija|Krievijā]], [[Kazahstāna|Kazahstānā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Ukraina|Ukrainā]] u.tml. pietiekami lielās valstīs iecirkņa stacijām ir svarīgāka nozīme, nekā valstīs ar mazu teritoriju. Jo, kā minēts iepriekš, aptuveni 1000 km attālumu Latvijā starp šādiem sadales punktiem nemaz nebūtu iespējams atrast, ņemot vērā [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] mazo teritoriju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Urotropīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksametilēntetramīns,
heksamīns, metēnamīns
|           CAS numurs = 100-97-0
|      ķīmiskā formula = C6H12N4
|              molmasa = 140,19
|              blīvums = 1270
|  kušanas temperatūra = 270 °C ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 85,3 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Urotropīns''' (heksametilēntetramīns, (CH2)6N4) ir balta, kristāliska viela, kas kūst (sublimējas) pie 270 °C. Tas ir [[heterocikli|heterocikliskais savienojums]], kas pieskaitāms pie tricikliskajiem [[amīni]]em. Urotropīns satur 6 metilēngrupas, kas saista savā starpā 4 slāpekļa atomus; tā telpiskā struktūra līdzīga [[adamantāns|adamantāna]] struktūrai.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''PKNIC''
|sponsors              = ''PKNIC''
|domātais-pielietojums = ar [[Pakistāna|Pakistānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Pakistānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://pknic.net.pk/ pknic.net.pk]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Meet Bill''
| oriģinālnos =
| attēls = Meet bill.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Bērnijs Goldmens]]
* [[Melisa Voloka]]
| producents = * [[Fišers Stīvenss]]
* [[Džons Penoti]]
| scenārijs = Melisa Voloka
| aktieri = * [[Džesika Alba]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Logans Lermans]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[First Look International]]''
| izdošana = {{filmas datums|2007|9|8|Toronto kinofestivāls|2008|4|4|ASV|}}
| ilgums = 94 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetbill.htm|title=Meet Bill|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= September 12, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|346,592}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Meet Bill''''' ir 2007. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori ir [[Bērnijs Goldmens]] un [[Melisa Voloka]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džesika Alba]], [[Ārons Ekharts]], [[Elizabete Benksa]], [[Timotijs Olifents]] un [[Logans Lermans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Zoodārza sargs
| attēls = Zookeeper Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Zookeeper''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Frenks Korači]]
| producents = * [[Tods Gārners]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Volts Bekers]]
| scenārija autors = * Kevins Džeimss
* [[Niks Bakajs]]
* [[Džejs Šeriks]]
* [[Deivids Ronns]]
* [[Roks Rūbens]]
| galvenajās lomās = * Kevins Džeimss
* [[Rosario Dosone]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Džo Rogans]]
| mūzika = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Broken Road Productions]]''
* ''[[Hey Eddie]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošanas laiks = {{dat|2011|7|8||bez}}
| ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/zookeeper-2011|title=Zookeeper|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=zookeeper.htm|title=Zookeeper (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|169,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zoodārza sargs"''' ({{val|en|Zookeeper}}) ir 2011. gada komēdija, kuras režisors ir [[Frenks Korači]]. Viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kevins Džeimss]]. Citas lomas filmā atveido [[Rosario Dosone]], [[Leslija Biba]] un [[Džo Rogans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|7|8||bez}}.

sentences: '''Migrācija''' ir dzīvu organismu pārvietošanās no viena [[bioma]] uz citu. Vairumā gadījumu organismi migrē, izvairoties no lokāla pārtikas trūkuma, ko izraisa nelabvēlīgi ārējie un iekšējie apstākļi vai pārapdzīvotība. Daudzu sugu dzīvnieki, piemēram, vairāku sugu [[zivis]], migrē uz noteiktām vietām, lai pārotos.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name            = Amerikas Kinoinstitūts
|image           = American Film Institute (AFI) logo.svg
|established     = 1967
|location        = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|key_people      = Bobs Gazāls (prezidents un izpilddirektors)
|website         = [http://www.AFI.com/ www.AFI.com]
}}
'''Amerikas Kinoinstitūts''' ({{val|en|American Film Institute}}; '''AFI''') ir neatkarīga [[bezpeļņas organizācija]], ko izveidoja ''National Endowment for the Arts'' aģentūra. Institūts tika dibināts 1967. gadā, kad ASV prezidents [[Lindons Džonsons]] parakstīja ''National Foundation on the Arts and the Humanities Act''.<ref name="history">{{tīmekļa atsauce| title=History of AFI| url=http://www.afi.com/about/history.aspx| date=| accessdate=2011-04-12| publisher=American Film Institute}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Ēģiptiešu dievu svētnīca
| native_name    = {{gree|Ιερό Αιγυπτίων θεών}}
| image          = Heiligtum der Ägyptischen Götter (Alt-Thera) 07.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 36| latm = 21| lats = 47.0| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 40.3| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Dienvidegeja]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = [[hellēnisms]]
| excavations    = no 1895. gada
| archaeologists = Frīdrihs Hillers fon Gertringens, Volframs Hepfners
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Ēģiptiešu dievu svētnīca''' ir svētnīca [[Antīkā Tēra|senajā Tērā]]. Tā tika izveidota [[Hellēnisma laikmets|hellēnisma laikmetā]], kad [[Grieķija]]s teritorijā bija pozitīvāka attieksme pret jauniem dieviem un kultiem, un attīstījās austrumu un [[Ēģiptieši|ēģiptiešu]] dievu pielūgšana. Tērā ēģiptiešu dievi [[Serapiss]], [[Izīda]] un [[Anubiss]] ieguva atzinību 3. gadsimta pr.Kr. sākumā, un šis kults ātri integrējās sabiedrībā un salas iedzīvotāju privātajā [[Reliģija|reliģiskajā]] dzīvē. Ēģiptiešu dievu triādes kults Tērā, kas attiecināms šajā periodā uz [[Ptolemaju dinastija|Ptolemeju]] valdījumiem, ir cieši saistīts ar liela Ptolemeju garnizona klātbūtni un darbību salā. Svētnīca, veltīta par godu ēģiptiešu dieviem, ir dibināta 3. gadsimta pr.Kr. pirmajā pusē. Tā būtībā veidoja nelielu brīvdabas konstrukciju, t.i. terasi, kas izveidota no mākslīga uzbēruma, kura divas puses norobežotas ar akmens sienu. Mūsdienās ir saglabājusies galvenokārt svētnīcas klintī iecirstā daļa ar nišām priekš [[votīvi]]em ziedojumiem no vienas puses un klintī iecirstām pamatnēm kulta [[Statuja|statuju]] novietošanai no otras puses.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 |title=Odysseus (Kultūras un sporta ministrija) |access-date={{dat|2022|01|27||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124180907/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 }}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Francs Kafka
|         vārds_orig = ''Franz Kafka''
|             attēls = Kafka portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Francs Kafka 1906. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 3
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Bohēmija|Prāga}}
(pašreizējā [[Čehija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1924
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 3
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Klosterneiburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Austroungārija]]
[[Čehoslovākija]]
|            tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Hermanis Kafka
Jūlija Kafka (dzimusi Levija)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Franz Kafka's signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks
apdrošināšanas darbinieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|            periods =
|              žanri = romāns
īsie stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = "[[Pārvērtība]]" (''Die Verwandlung'')
"[[Process]]" (''Der Prozeß'')
"Pils" (''Das Schloß'')
|        ietekmējies = [[Frīdrihs Nīče]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Sērens Kirkegors]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Gistavs Flobērs]], [[Fjodors Dostojevskis]], [[Čārlzs Dikenss]]
|         ietekmējis = [[Horhe Luiss Borhess]], [[Albērs Kamī]], [[Eižens Jonesko]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Žans Pols Sartrs]], [[Žuze Saramagu]], [[Džeroms Deivids Selindžers]]
|         alma_mater = Vācu Kārļa Ferdinanda universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Francs Kafka''' ({{val|de|Franz Kafka}}; dzimis {{dat|1883|7|3}}, miris {{dat|1924|6|3}}) bija ebreju izcelsmes [[Austroungārija|Austroungārijā]] dzimis [[vācu valoda|vācvalodīgs]] rakstnieks. Viņa literārie darbi pārsvarā tika publicēti pēc viņa nāves. Tie pauž [[XX gadsimts|XX gadsimta]] cilvēka atsvešinātību no pasaules. Kafkas darbu tēmas ir [[dehumanizācija]], [[birokrātija|birokrātiski]] [[labirints|labirinti]], [[sabiedrība]] ar [[totalitārisms|totalitārisma]] iezīmēm; tiem raksturīga [[groteska]] un [[absurds]].

sentences:
)|300px]]
'''Kritis kaujā''' ('''KIA''') ir apzīmējums, ko parasti izmanto, lai apzīmētu [[Karaspēks|militārpersonu]], personāla [[Nāve|nāvi]] no ienaidnieka vai naidīgu spēku rokām kauju laukā. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww.dtc.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html|title=U.S. Department of Defense Dictionary: killed in action|access-date=2007-02-04|archive-date=2012-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20120927022355/http://www.dtic.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html}}</ref>

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jakobs Delagardijs
| vārds_orģ           =Jakob Pontusson De la Gardie
| attēls              =Portrait of count Jacob de la Gardie - Nationalmuseum - 19206.tif
| apraksts            =Portrets Zviedrijas Nacionālajā muzejā (nezināms holandiešu gleznotājs ap 1606)
| amats               =[[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators]]
| term_sākums         ={{Dat|1621|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1628|||N}}
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =[[Gustavs Horns]]
| dzim_dati           ={{Dat|1583|06|20|N}}
| dzim_vieta          =[[Zviedru Igaunija]], [[Tallina]] (Tagad {{EST}})
| mir_dati            ={{Dat|1652|08|12|N}}
| mir_vieta           =[[Zviedrijas karaliste]],[[Stokholma]]
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Janīna Sokolova
|     vārds_orig = ''Яніна Соколова''
|         attēls = Yanina_Sokolova_January_2019.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Janīna Sokolova 2019. gadā
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižja|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|   nodarbošanās = [[žurnāliste]], [[aktrise]], [[blogeris|blogere]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2000-pašlaik
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2
|     alma_mater = Zaporižjas Nacionālā universitāte<br />Kijivas Nacionālā teātra, kino un televīzijas universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Janīna Sokolova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Яніна Михайлівна Соколова''; dzimusi {{dat|1984|3|6}}) — [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Žurnālists|žurnāliste]], sabiedriskā aktīviste, [[Blogeris|blogere]]. Programmas ''Рандеву'' autore un vadītāja [[5 kanal|Kanālā 5]], pārvaldītie kanāli vietnē [[YouTube]] — ''Вечер с Яниной Соколовой'' un ''Yanina Sokolova''. Onkoloģijas pacientu palīdzības projekta ''Я, Ніна'' dibinātāja,<ref>{{Atsauce|title="Я, Ніна": Проект, який змінить ставлення соціуму до онкохворих {{!}} Кіно з Яніною Соколовою|url=https://www.youtube.com/watch?v=hJePexcgVwk|accessdate=2022-12-22|language=lv-LV}}</ref> "HeforShe" mediju vēstniece Ukrainā, [[Donbasa karš|Apvienoto spēku operācijas Donbasā]] brīvprātīgā.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagali
|attēls          =
|image_caption   = Tagalu vīrieši tradicionālajos baronga kreklos
|native_name     = ''mga Tagalog''
|skaits          = 28 273 666 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagalu valoda]]<br/>[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas=
|radi            = citi [[filipīnieši]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences: '''Sājūdens''' jeb '''iesāļūdens''' ir [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[saldūdens]], tomēr mazāku nekā jūras [[sāļūdens]]. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram [[Estuārs|estuāros]]. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās [[jūra]]s, kurās ieplūst liels [[Upe|upju]] saldūdens apjoms (piemēram, [[Baltijas jūra]]<ref>[http://raksti.daba.lv/referaati/2005/GEverts/zooplanktonafaili/baltijas2.html Baltijas jūras raksturojums]</ref>).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 37
 | lv  = Trīsdesmit septiņi
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonijā dzimušie]]
[[Kategorija:Skopje]]
{{catmore|Skopje}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences: {{Commonscat|People by occupation|Cilvēki pēc nodarbošanās}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Inukjuaka
| official_name = ''Inukjuak''<br/>ᐃᓄᒃᔪᐊᒃ
| settlement_type = ciems
| motto =
| image_skyline = Inukjuak2014.jpg
| image_seal    =
| pushpin_map = Kanāda#Kvebeka
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Teritorija
| subdivision_type2 = Reģions
| subdivision_name = {{karogs|Kanāda}}
| subdivision_name1 = {{karogs|Kvebeka}}
| subdivision_name2 = [[Ziemeļkvebeka]]
| established_title = Dibināta
| established_date =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 64.4
| population_as_of = 2021
| population_total = 1821
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Eastern Time|EST]]
| utc_offset = -5
| timezone_DST = [[Eastern Time|EDT]]
| utc_offset_DST = -4
| latd = 58| latm = 27| lats =  | latNS = N
| longd = 78| longm = 06| longs =  | longEW = W
| elevation_m =
| website = {{url|http://www.nvinukjuak.ca/}}
}}
'''Inukjuaka''' ([[Angļu valoda|angļu]] un {{val|fr|Inukjuak}}, {{val|iu|ᐃᓄᒃᔪᐊᒃ}}, ''Inukjuaq'' — ‘Milzis’) ir [[ciems]] [[Kvebeka]]s ziemeļos, [[Kanāda|Kanādā]]. Izvietojusies [[Labradoras pussala]]s rietumu krastā pie [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] Innuksuakas upes grīvā. Apdzīvotā vieta pieejama tikai ar aviotransportu cauru gadu vai ūdens transportu vasarā. Lai arī ciems atrodas tādos pat platuma grādos, kā [[Pērnava]], gada vidējā gaisa temperatūra ir tikai –7 °C; klimatu ietekmē seklais un aizsalstošais Hudzona līcis, kurš vasarās lēni atkūst.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Īstais citronkoks
|          platums = 235px
|           attēls = P1030323.JPG
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Lemon - whole and split.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. limon
|          suga_lv = Īstais citronkoks
|           suga_r = Citrons
|         binomial = Citrus limon
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidaustrumāzija]]<ref name="HSW"/>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
'''"Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbi"''' ({{val|la|Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum}}) ir [[Ādams no Brēmenes|Ādama no Brēmenes]] no [[1075]]. līdz [[1081]]. gadam sarakstīta [[hronika]]. Darbs sastāv no piecām daļām:
* ''Liber I'';
* ''Liber II'';
* ''Liber III'';
* "Ziemeļu salu apraksts" (''Descriptio insularum aquilonis'');
* ''M. Adami epilogus ad liemarum episcopum''.

sentences: '''Avanturīns''' ({{val|en|aventurineno}}, no {{val|it|a ventura}} — 'pie izdevības', atsaucoties uz avanturīna stikla nejaušu izgudrošanu XVIII gadsimtā [[Murāno]] darbnīcās)) ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Tas ir daļēji caurspīdīgs akmens ar plāniem [[Vizla (minerāls)|vizlas]] plātnīšu ieslēgumiem, kas liek akmenim mirdzēt (avanturescence).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Strīks
| vārds_orģ           = ''Heinrich Eduard Karl von Stryk''
| attēls              = Heinrihs fon Štriks.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = [[Vidzemes landmaršals]] (1918-1919)
| amats               = [[Baltijas hercogiste]]s reģentu padomes ārlietu komisārs
| term_sākums         = {{dat|1918|11|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1919|2|20|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1873|7|16}}
| dzim_vieta          = Volvetu muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1938|9|10|1873|7|16}}
| mir_vieta           = [[Neibrandenburga]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             =
| tēvs                = Aleksandrs Oskars fon Strīks (1830-1902)
| māte                = Vilhelmīne Frīderike fon Kube (1842-1916)
| dzīvesb             = Emma Auguste fon Mellina (1884-1927), Irēna fon Keizerlinga (1890-1973)
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Bunkas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Taube
|     vārds_orig = ''Theodor Taube''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie kaimiņi
| attēls                   =  Neighbors (2013) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Neighbors''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Nikolass Stollers]]
| producents               =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Džeimss Vīvers]]
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Dž. Koens]]
* [[Brendans O'Braiens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Kristofers Mintzs-Plass]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Good Universe]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|8|''South By Southwest'' filmu festivāls|2014|5|9|ASV|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bad-neighbours-2014|title=Bad Neighbors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322015528/http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-neighbours-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=townies.htm|title=Neighbors (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|270,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Sliktie kaimiņi 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie kaimiņi"''' ({{val|en|Neighbors}}) ir 2014. gada komēdija, kuras režisors ir [[Nikolass Stollers]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Sets Rogens]], [[Rouza Bairna]], [[Kristofers Mintzs-Plass]], [[Deivs Franko]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|8||bez}} ''South By Southwest'' filmu festivālā. 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie kaimiņi 2]]".

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|ēdienu|Putra (nozīmju atdalīšana)|Putra}}
 putra ar [[piens|pienu]]]]
'''Putra''' ir šķidrs vai daļēji šķidrs [[ēdiens]], kas pagatavots no [[putraimi]]em vai [[milti]]em, kas parasti vārīti [[ūdens|ūdenī]], [[piens|pienā]] vai ūdens un piena maisījumā. Ja putra ir padevusies pabiezas masas veidā, to parasti sauc par '''biezputru'''. Ja vēlas putru, piemēram, [[manna|mannā]] biezputru, [[auzu pārslas|auzu pārslu]] putru, padarīt saldāku, tai liek klāt [[medus|medu]], [[cukurs|cukuru]], [[kakao]] vai kādu citu [[saldvielas|saldvielu]]. Atsevišķām putrām, piemēram, [[kartupeļi|kartupeļu]] biezputrai, parasti neliek klāt saldvielas, bet gan [[garšviela]]s un [[dārzenis|dārzeņus]]. Ir arī [[skābputra]]s, kuru pagatavošanā izmanto [[mieži|miežu]] putraimus un [[rūgušpiens|rūgušpienu]].

sentences: '''Infims''' ir vislielākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir mazāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} infims ir skaitlis 3, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] infims ir 2 utt.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Džozefs Plankets''' ({{val|ga|Seosamh Pluincéid}}; dzimis 1887. gada 21. novembrī [[Dublina|Dublinā]], miris 1916. gada 4. maijā, turpat) bija īru nacionālās atbrīvošanās kustības dalībnieks, dzejnieks un žurnālists, revolucionārs. Vairāku dzejoļu krājumu autors, viens no Īrijas nacionālā teātra veidotājiem.

sentences: '''Atomu emisijas spektroskopija''' (AES) ir [[atomu spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir [[elementanalīze]].

sentences: '''Provitamīni''' ir organiski mazmolekulāri [[Ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas ķermenī pārveidojas par [[Vitamīni|vitamīniem]]. Termins "provitamīns" tiek izmantots, lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maza vitamīna aktivitāte, bet tā [[vielmaiņa]]s procesos var tikt pārveidota par aktīvo vitamīnu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Leins Steilijs
|Attēls = Staley05 (cropped).jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Leins Steilijs [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|8|22}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2002|4|5|1967|8|22}}
|Vieta_dz =  Bellevue, Vašingtona, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  Sietla, Vašingtona, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais metāls]] [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1984]]—[[1998]]
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Speciālo uzdevumu vienība S.W.A.T.
| attēls                   = S w a t ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''S.W.A.T.''
| žanrs                    = asa sižeta filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Klārks Džonsons]]
| producents               =
* [[Dens Halsteds]]
* [[Kriss Lī]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Eijers]]
* [[Deivids Makkenna]]
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Džeremijs Renners]]
* ''[[LL Cool J]]''
| mūzika                   = [[Eliots Goldenštāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|8||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3|title=S.W.A.T.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 23, 2019|archive-date={{dat|2019|04|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190423163056/http://www.bbfc.co.uk/releases/swat-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=swat.htm|title=S.W.A.T.|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Sociālā antropoloģija''' ir cilvēku [[Sabiedrība|sabiedrību]] un [[Kultūra|kultūru]] uzvedības modeļu izpēte. Sociālantropologi pēta cilvēku sociālo attiecību struktūru, tostarp [[Tradīcija|tradīcijas]], [[Ekonomika|ekonomisko]] un [[Politika|politisko]] darbību, [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], [[paražu tiesības]], iedibinātos patēriņa un apmaiņas modeļus, radniecības un ģimenes struktūru, attiecības starp dzimumiem, pusaudžu nobriešanu un [[Socializācija|socializāciju]], [[Reliģija|reliģiju]] utt. Pētījuma metodes sociālajā antropoloģijā ietver novērošanu, statistiskās aptaujas un intervijas.

sentences:
(150.—250. m.ē.) — viens no senajiem Ajurvēdas ārstiem un filozofiem, kas pazīstams kā grāmatu "100 recepšu" un "Vērtību krātuve" autors]]
'''Ājurvēda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |year=2013 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |url=http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= {{dat|2014|4|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf}}</ref> ({{val|sa|आयुर्वेद}}, ''āyurveda'' — 'dzīvesziņa') ir tradicionālais dziedniecības veids [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] ar vairāku gadu tūkstošu senu vēsturi, kas aizsākusies [[Vēdas|Vēdiskajā laikmetā]], tādēļ plašākā nozīmē tā ir uzskatāma kā vēdiskā zinātne par veselību, pareizu dzīvesveidu un uzturu. Ājurvēdiskā medicīna tiek praktizēta [[Indija]]s, [[Nepāla]]s un [[Šrilanka]]s dziednīcās, arvien plašāku popularitāti iegūst arī citās valstīs kā [[komplementārā un alternatīvā medicīna]] vai kā "netradicionālā medicīna".

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 75
 | lv  = Septiņdesmit pieci
}}
'''75 (septiņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[74 (skaitlis)|74]] un [[76 (skaitlis)|76]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit piektā diena ir [[16. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[15. marts]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|autors           = G.Lodd
|binomial         = Crinum mauritianum
|attēls           = Crinum mauritianum flower.jpg
|att_nosaukums    =
|valsts           = Plantae
|valsts_lv        = Augi
|nodalījums       = Magnoliophyta
|nodalījums_lv    = Segsēkļi
|klase            = Liliopsida
|klase_lv         = Viendīgļlapji
|rinda            = Asparagales
|rinda_lv         = Asparāgu rinda
|dzimta           = Amaryllidaceae
|dzimta_lv        = Amariļļu dzimta
|ģints            = Crinum
|ģints_lv         = Krīnijas
|suga             = Crinum mauritianum
|suga_lv         = Maurīcijas krīnija
|kategorijas = nē
|sinonīmi         =
*''Crinum firmifolium''
}}
'''Maurīcijas krīnija''' (''Crinum mauritianum'') ir [[amariļļu dzimta]]s [[suga]],<ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser/wwwtax.cgi?lin=s&p=has_linkout&id=209101 National Center for Biotechnology Information: Taxonomy Browser, Crinum mauritianum]</ref> kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. [[Krīnijas|Krīniju]] [[ģints (bioloģija)|ģintī]] ietilpst aptuveni 105 sugas, un tā apvieno ļoti krāšņa un neparasta izskata [[tropi|tropu]]-[[subtropi|subtropu]] apgabalu [[lilijveidīgie|lilijveidīgos]].<ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?plantName=Crinum World Checklist of Selected Plant Families: Crinum]</ref>

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Ordoviks
|karte=৪৭অর্ডোভিশিয়ান.png
|o2=13.5
|co2=4200
|temp=16
|jūras līmenis = no 140 m līdz 220 m
}}
'''Ordoviks''' ir otrais [[ģeoloģiskais periods]] (sistēma) [[paleozoja ēra|paleozoja ērā]], kas ilga apmēram 42 miljonus gadu (no 485,4 ± 1,9 līdz 443,4 ± 1,5 [[Pirms mūsdienām|Ma]]). Ordovika nogulumus izdalīja un aprakstīja britu ģeologs [[Roderiks Mērčisons]]. [[1960. gads|1960. gadā]] pēc Starptautiskā ģeoloģiskā kongresa 21. sesijas lēmuma ordoviks tika izdalīts atsevišķā sistēmā. Līdz tam daudzās valstīs ordoviks tika uzskatīts par [[silūra sistēma]]s apakšējo nodalījumu. Periods nosaukts [[Velsa|Velsā]] dzīvojošas seno [[Ordoviki|ordoviku]] cilts vārdā (ieteica angļu ģeologs Čārlzs Lapvorts). Ordovika apakšējo robežu nosaka organismu izmiršana [[Kembrijs|kembrija]] beigās ([[kembrija-ordovika izmiršana]]), bet augšējo robežu [[Organismi|organismu]] masu bojāeja ordovika beigās, kā rezultātā izmira ap 60% no ordovikā dzīvojošajām sugām ([[ordovika-silūra izmiršana]]).

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences:
{{Citas nozīmes|īspirkstu mizložņu|mizložņa (nozīmju atdalīšana)|mizložņa}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Boomkruiper1reversed.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Certhiidae
 |     dzimta_lv = Mizložņu dzimta
 |         ģints = Certhia
 |      ģints_lv = Mizložņas
 |          suga = C. brachydactyla
 |       suga_lv = Īspirkstu mizložņa
 |      binomial = Certhia brachydactyla <small>([[Kristians Ludvigs Brēms|Brehm]], 1820)</small>
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir iegūt un apkopot visu Rīgas ielu attēlus.

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Nadija Dorofejeva
| Attēls = Надія Дорофєєва.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dorofejeva 2021. gadā
| Dz_vārds = Nadija Dorofejeva
| Pseidonīms = DoDo; DOROFEEVA; Nadija Dorofejeva; Nadja Dorofejeva
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|21}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Simferopole|td=Ukraina}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, TV raidījumu vadītāja, dizainere, blogere
| Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
| Gadi = 2005—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * MOZGI Entertainment (2010—pašlaik)
| Darbojies_arī = ''M.Č.S.'' (2005—2007); ''[[Vremja i Steklo]]'' (2010—2020)
| Mlapa = {{URL|https://mozgient.com/dorofeeva}}
| Dzimums = S
}}
'''Nadija Dorofejeva''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Надія Володимирівна Дорофєєва''; dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[21. aprīlis|21. aprīlī]]), profesionāli pazīstama arī kā '''DOROFEEVA,'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615|title=Надя Дорофєєва заінтригувала мережу анонсом пісні|website=web.archive.org|access-date=2022-05-29|date=2020-11-17|archive-date=2020-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20201117020038/https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]], [[Dizains|dizainere]], [[Blogeris|video blogere]] un [[aktrise]].

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Skapis''' ir [[mēbeles|mēbele]], kas paredzēta dažādu priekšmetu uzglabāšanai. Skapjiem parasti ir [[durvis]] un vairāki [[plaukts|plaukti]]. Pēc to pielietojuma skapjus iedala [[grāmatu skapis|grāmatu skapjos]], [[drēbju skapis|drēbju skapjos]], [[trauku skapis|trauku skapjos]]. Pastāv arī [[iebūvējamais skapis|iebūvējamie skapji]], kas iestrādāti mājas vai dzīvokļa projektā. Par skapjiem dēvē arī dažādas ierīces vai iekārtas, kuras pēc izskata atgādina šo mēbeli, piemēram, [[sadales skapis]] un [[velkmes skapis]].

sentences:
[[Kategorija:Abhāzija]]
[[Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli]]

sentences: '''Instinkts''' ({{val|la|instinctus}} — ‘mudinājums’) ir [[Iedzimtība|iedzimts]], cilvēkam un katrai dzīvnieku [[Suga|sugai]] raksturīgs izturēšanās formu kopums.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā medicīnas enciklopēdija | year= 1976 | publisher= Izdevniecība "Rīga" | page= 253}}</ref> Instinkti, piemēram, zivīm ir došanās uz [[Nārsts|nārsta]] vietām, putniem — [[Gājputni|migrācija]]. Cilvēkam instinkti var samazināties [[alkoholiskie dzērieni|alkohola]] reibumā, uzbudinājuma rezultātā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Elymus svensonii.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Elymus svensonii''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elymus
| ģints_lv = Ciņuvārpatas
| binomial = Elymus
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Ciņuvārpatas''' ({{val|la|Elymus}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kurā ir aptuveni 150 daudzgadīgas augu sugas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Genetic diversity in Elymus species (Triticeae) with emphasis on the Nordic region|url=https://www.worldcat.org/oclc/42414849|publisher=Swedish University of Agricultural Sciences|date=1999|location=Svalöv|isbn=91-576-5493-X|oclc=42414849|first=Oscar|last=Díaz}}</ref> Ciņuvārpatām ir kosmopolītiska izplatība un tās ir sastopamas visos pasaules [[Kontinents|kontinentos]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=CRC world dictionary of grasses : common names, scientific names, eponyms, synonyms, and etymology|url=https://www.worldcat.org/oclc/62762274|publisher=CRC/Taylor & Francis|date=2006|location=Boca Raton|isbn=0-8493-1303-1|oclc=62762274|first=Umberto|last=Quattrocchi|pages=755–787}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Jordans
|     vārds_orig = ''Paul Jordan''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1825
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, statistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts Kristiāns Jordans, Amālija Elizabete, dzimusi fon Vite
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Marija Doroteja, dzimusi Intelmane, 2. Matilde Amālija, dzimusi Intelmane (pirmās sievas māsa)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Milāna—Sanremo
| current_event = 2021. gada Milāna—Sanremo
| image         = Milan – San Remo logo.svg
| date          = Marta vidus
| region        = [[Itālija]]s ziemeļrietumi
| latviski      =
| localnames    = Milano–Sanremo {{it ikona}}
| nickname      = Pavasara klasika
''(La classica di Primavera)'' {{it ikona}}
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = [[RCS Sport]]
| director      =
| first         = 1907
| number        = 113 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|Francija}} [[Lisjēns Petī-Bretons]]
| mostwins      = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]
(7 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
'''Citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte''' ir parādība, kad [[augs|augam]] ir sterili [[putekšņi]], bet sievišķie vairošanās orgāni ir normāli. Augs spēj [[apputeksnēšana|apputeksnēties]] ar cita auga putekšņiem. Šī parādība var izpausties vairākās formās:
* [[putekšnīca]]s nemaz neattīstās;
* putekšnīcas attīstās, bet tajās nav putekšņu vai tie ir sterili;
* izveidojas normāli putekšņi, bet putekšnīcas neuzplīst.<ref>Misiņa M., Loža V. 1991. Ģenētika ar selekcijas pamatiem. Rīga, Zvaigzne. 191.—193. lpp</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Emma Grīna Tregaro
 |          attēls = Emma Green Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Emma Grīna Tregaro 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|8}}
 |         dz_viet = [[Gēteborga]], {{SWE}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Augstlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Emma Anna Marija Grīna Tregaro''' ({{val|sv|Emma Anna-Maria Green Tregaro}}; dzimusi {{dat|1984|12|8}} [[Gēteborga|Gēteborgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru [[vieglatlēte]], startē augstlēkšanas distancē.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ādolfs Pilars fon Pilhavs
| vārds_orģ           = Adolf Konstantin Jakob Baron Pilar von Pilchau
| attēls              = Ādolfs Pilars fon Pilhavs.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Apvienotā Baltijas hercogiste|Apvienotās Baltijas hercogistes]] reģents
| term_sākums         = {{dat|1918|11|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|1918|11|28|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1851|5|11}}
| dzim_vieta          = Audru muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1925|6|17|1851|5|11}}
| mir_vieta           = {{vieta|Igaunija|Pērnava}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences: '''Dānijas Karaliste''' ({{val|da|Kongeriget Danmark}}), arī '''Dānijas Karaļvalsts''' (''Danmarks Rige''), ir [[konstitucionālā monarhija]], kuru veido [[Dānija]], kas atrodas [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], un divas autonomas teritorijas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos — [[Grenlande]] un [[Fēru Salas]]. Ja Dānija ietilpst [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]], tad Fēru Salas un Grenlande Eiropas Savienībā neietilpst.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Sojuz-FG
| oriģ. nosaukums = Союз-ФГ
| izgat. nosaukums =
| attēls = Soyuz TMA-5 launch.jpg
| attēla paraksts = Kosmosa kuģa [[Sojuz TMA-5]] palaišana ar nesējraķeti Sojuz-FG
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[R-7]]
| raķešu grupa = [[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]]
| valsts = {{RUS}}
| izgatavotājs = [[RKK Energija]]
| augstums = 46,10 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 305 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 6900 kg (200 km 51,8⁰ [[orbīta|orbītā]])
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]] {{KAZ}}
| startu skaits = 38
| veiksmīgie = 38
| avārijas = 0
| daļēji =
| pirmais = 20.05.2001
| pirmais pavadonis =
}}
'''Sojuz-FG''' ({{val|ru|Союз-ФГ}}) ir [[Krievija]]s nesējraķetes [[Sojuz (nesējraķetes)|Sojuz]] modifikācija.

sentences: {{BioTakso infokaste||rinda=Asterales|suga_lv=Pļavas dzelzene|suga=Centaurea jacea|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|attēls=Centaurea jacea 1.jpg|apakšklase=Asteridae|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea jacea|Pļavas dzelzene}}|binomial=}}'''Pļavas dzelzene''' (''Centaurea jacea'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un ievesta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] ļoti bieži visā teritorijā un ir visbiežāk sastopamā dzelzeņu suga.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Sinapses karte}}
'''Sinapse''' ir divu [[neirons|neironu]] saskares vieta, vai arī [[nervs|nerva]] un [[muskuļi|muskuļa]] saskares vieta, kur notiek signāla pārraide starp tām. Sinapses [[nervu sistēma|nervu sistēmā]] nodrošina informācijas pārraidi starp šūnām. Nervu impulsu pārnešanai no vienas nervu šūnas uz otru parasti iesaistīti [[neiromediatori]], ķīmiskas vielas, kas tiek atbrīvoti sinapsē un pārnes signālu uz nākamo šūnu. Šis process ļauj organismam reaģēt uz vides kairinājumiem, vadīt ķermeni, regulēt orgānu funkcijas un veikt citus nozīmīgus procesus organismā.

sentences:
'''Ceļa pinums''' ir divu viena sliežu platuma ceļu salikums uz vienas [[Gulsnis|zemsliežu pamatnes]]. Parastā ceļa pinuma sastāvā ir smails [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] (var būt līklīnijas) vietā, kur viens sliežu pavediens krusto otru, kā arī [[Sliede#Pretsliede|pretsliedes]]. Asmens ceļa pinumam var nebūt krusteņa un attiecīgi šim krustenim paredzētās pretsliedes, kad to izmanto negabarīta vietas apbraukšanai neizbraucot ārpus sliežu platuma, piemēram platformas remonta laikā vai negabarīta vilcienu palaišanai garām negabarīta platformai. Asmens ceļa pinumā ir [[pārmija]] (skatīt galeriju zemāk), bet parastā nav. Ceļa pinums ''Lp'' sastāv no iecirkņiem: ''LK –  LV – LK''. Krusteņa iecirknis ''LK'' ietver krusteņa un aizkrusteņa, kā arī pārvedlīknes daļu. ''LV'' vidusiecirknis sastāv no parastiem četru sliežu posmiem. Ceļa pinumu var ekspluatēt remontdarbu laikā, kad nepieciešams apbraukt remontējamo iecirkni, vai - lai izbrauktu šaurās vietās, piemēram - zem [[Ceļa pārvads|pārvadiem]], kuras pārbūvēt īsā termiņā nav iespējams. Dzelzceļa transportā jautājums var aktualizēties garos divceļu posmos, kad vilcienu palaišana pēc vienceļa shēmas ilgākā laika posmā nenodrošina nepieciešamo posma [[Caurlaides spēja|caurlaides]] un [[Caurvedes spēja|caurvedes]] spēju. Parasti, kad pagaidu [[SCB|signalizācija]] ir nepilnīga un to neekspluatē uz pastāvīgiem pamatiem, pinumu norobežo signālisti ar apstāšanās signāliem un vilcienu palaišana notiek ar pavadoņa uzņemšanu pirms pinuma un tālāk pēc viņa norādījumiem ar samazinātu ātrumu (mašīnistu speciāli brīdinot). [[Vilcienu kustības organizācija|Kustības organizācijas]] uzlabošanai var izmantot savstarpēji saslēgtus [[Luksofors|luksoforus]], ar kuriem norobežo ceļa pinumu.

Ceļu salikumus, kuros savietoti dažāda platuma sliežu ceļi, sauc par [[Ceļa savietojums|savietojumiem]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''airBaltic Training''}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = airBaltic Training
| logo             =
| caption          =
| type             = [[SIA]]
| foundation       = [[2010. gads]]
| founder          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{Vieta|Latvija|Rīga|Pilotu iela 6|3s=Pilotu iela}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[aviācija|aviācijas apmācība]]
| products         =
| services         = pilotu apmācība
 apkalpes apmācība
IATA kursi
| owner            =
| parent           = [[airBaltic]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.airbaltictraining.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''airBaltic Training''''' ir ''[[airBaltic]]'' meitasuzņēmums, kas piedāvā aviācijas apmācību pakalpojumus [[Rīga|Rīgā]].<ref>[http://www.airbaltictraining.com/en/about-us/ airBaltic Training | About Us] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151029193240/http://www.airbaltictraining.com/en/about-us/ |date={{dat|2015|10|29||bez}} }}, airbaltictraining.com {{en ikona}}</ref> Pieejamā pilotu, apkalpes un personāla apmācība ir starptautiski atzīta,<ref>[http://bizness.delfi.lv/viedokli/laikraksts-airbaltic-training-ir-loti-specigas-pozicijas-aviacijas-apmacibas-tirgu.d?id=42008300 Laikraksts: 'airBaltic Training' ir ļoti spēcīgas pozīcijas aviācijas apmācības tirgū], delfi.lv, {{dat|2011|12|25|SK}}</ref> un 2011. gada februārī ''airBaltic Training'' kļuva par pirmo Starptautiskās gaisa satiksmes asociācijas (IATA) reģionālo apmācību centru visā Eiropas Savienībā. Apmācības programmas apmeklē cilvēki no vairāk nekā 30 dažādām valstīm, tostarp no Skandināvijas, Rietumeiropas, Tālajiem Austrumiem un [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS). 2013. gadā uzņēmuma apgrozījums bija starp 2 un 3 miljoniem eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.exim.lv/air-baltic-training |title= airBaltic Training Ltd |accessdate=2015-11-08 |work= |publisher= Latvian Export Import Directory|date= }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Ekstravazācija''' ir [[asinis|asiņu]] vai jebkādu citu šķidrumu noplūde no asinsvadiem uz apkārtējiem [[audi]]em. Tā tiek izraisīta traumas, apdeguma, iekaisuma vai alerģijas laikā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neprāts
| operators =
| attēls = Frenzy movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = Alfreds Hičkoks
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Finčs]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Berijs Fosters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Frenzy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|6|21}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Frenzy#tab=summary|title=Frenzy (1972) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neprāts"''' ({{Val|en|Frenzy}}) ir 1972. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Finčs]], [[Aleks Makkovens]] un [[Berijs Fosters]]. Filma balstīta uz Artura La Berna 1966. gada romānu ''Goodbye Piccadilly, Farewell Leicester Square''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Karla Bruni
| vārds_orģ           = ''Carla Bruni''
| attēls              = Carla Bruni-Sarkozy (3).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidents|Francijas prezidenta]] sieva
| term_sākums         = {{dat|2008|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|5|15|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Nikolā Sarkozī]]
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Francūziete, itāliete
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Nikolā Sarkozī]] (2008—pašlaik)
| bērni               = 2
| profesija           = dziedātāja, dziesmu autore, modele, aktrise
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Karla Bruni-Sarkozī''' (''Carla Bruni-Sarkozy'', dzimusi '''Karla Džilberta Bruni Tedeski''' (''Carla Gilberta Bruni Tedeschi'') {{dat|1967|12|23}}) ir itāļu-franču dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un bijusī modele. Viņa ir precējusies ar bijušo [[Francijas prezidents|Francijas prezidentu]] [[Nikolā Sarkozī]].

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences: [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] '''Pitagora teorēma''' ir sakarība starp [[Taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malu garumiem un tā [[hipotenūza]]s garumu: ja taisnleņķa trijstūra [[Katete|katešu]] garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a2+b2=c2. Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''T-Mobile Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = T Mobile Arena The Strip Las Vegas (29798246202).jpg
| map_type = Lasvegasa
| latNS = N
| latd = 36
| latm = 06
| lats = 10
| longEW = W
| longd = 115
| longm = 10
| longs = 42
| location = {{vieta|ASV|Nevada|Lasvegasa}}
| broke_ground = {{dat|2014|05|1|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|2016|04|6|d|bez}}
| opened = {{dat|2016|04|6|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|375 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 20 000
| cap_basketball = 18 000
| cap_hockey = 17 500
| tenants = [[Vegasas "Golden Knights"]] ([[NHL]]) (2017-)
}}

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences: '''Bezsala periods''' ir ilggadējs vidējais laika periods starp pēdējo pavasara [[salna|salnu]] un pirmo rudens salnu. [[Latvija|Latvijā]] tā ilgums ir apmēram 140 dienas.{{nepieciešama atsauce}} Tā ilgums parasti pieaug virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, tas ir, ziemeļos tas ir īsāks, bet dienvidos garāks, piemēram, [[Jamalas pussala|Jamalas pussalā]] [[Krievija|Krievijā]] bezsala perioda ilgums ir tikai 45 dienas, bet [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] — 190 dienas. Bieži vien zināšanas par bezsala perioda ilgumu kādā noteiktā vietā noder [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], piemēram, audzējot kādu lauksaimniecības kultūru, jāzin, vai tā paspēs dot augļus šajā laika periodā, vai arī tā nosals vēl pirms tam, kad būs saziedējusi un devusi ražu.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Istras pagasts}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Кыргыз Республикасы''
''Кыргызская Республика''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kirgīzu Republika
|            valsts_nosaukums = Kyrgyzstan
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Kirgizstānas valsts himna]]
|               karoga_attēls = Flag of Kyrgyzstan.svg
|            karoga_nosaukums = Kirgizstānas karogs
|              ģerboņa_attēls = National emblem of Kyrgyzstan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kirgizstānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Kyrgyzstan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Biškeka]]
|                        latd = 42
|                        latm = 52
|                       latNS = N
|                       longd = 74
|                       longm = 36
|                      longEW = E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[Kirgīzu valoda|Kirgīzu]], [[Krievu valoda|krievu]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.gov.kg/index.php?name=EZCMS&menu=3403&page_id=84 | title= Konstitūcija | accessdate= 2007-07-07 | publisher= [[Kirgizstānas valdība]] | quote=
5. pants
1. Kirgīzu Republikas valsts valoda ir kirgīzu valoda.
2. Kirgīzu Republikā krievu valodu lieto vienlīdzīgi valsts valodai. | archiveurl= https://web.archive.org/web/20081228052737/http://www.gov.kg/index.php?name=EZCMS&menu=3403&page_id=84 | archivedate= 2008-12-28 }}</ref>
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Sadirs Džaparovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = [[Akilbeks Džaparovs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|        neatkarības_notikums = no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 = Proklamēta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1991|08|21}}
|       neatkarības_notikums3 = Pabeigta
|         neatkarības_datums3 = {{Dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 199 900
|               platība_sq_mi = 77 181
|               platība_rangs = 86
|          iedzīvotāju_skaits = 6 019 480
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 110
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 27,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 176
|                     IKP_PPP = USD 21 miljards<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2008/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=39&pr.y=18&sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=917&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Kirgizstāna|publisher=Starptautiskais Valūtas Fonds|accessdate=2008-10-09}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs = 134
|          IKP_PPP_per_capita = USD 3 467<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 140
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,655
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 116
|                        Gini = 27,4
|                   Gini_gads = 2012
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kirgizstānas soms]]
|                valūtas_kods = KGS
|                  laika_zona = [[Kirgizstānas laiks|KGS]]
|                  utc_offset = +6
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.kg]]
|              tālsarunu_kods = 996
}}'''Kirgizstāna''' ({{val|ky|Кыргызстан}} {{IPA|[qɯrʀɯzˈstɑn]}}; {{val|ru|Киргизия }}{{IPA|[kirˈɡizija]}} vai ''Кыргызстан'' {{IPA|[ˈkˠɨrɡˠɨzstan]}}, agrāk saukta arī par '''Kirgīziju'''), oficiālais nosaukums '''Kirgīzu Republika''', ir valsts [[Vidusāzija|Vidusāzijā]]. Tā robežojas ar [[Kazahstāna|Kazahstānu]] ziemeļos, [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] rietumos, [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]] dienvidrietumos un [[Ķīna|Ķīnu]] dienvidaustrumos. Lielākā daļa teritorijas ir kalnaina.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Alūksne (nozīmju atdalīšana)|Alūksne}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Alūksne
| tips                = stacija
| attēls              = Attēls:Dzelzceļa stacija Alūksne.jpg|Alūksnes stacija
| attēla_apraksts     = Alūksnes stacija
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = left
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]]
| atvērta             = 1903
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Marienburga
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (1 no tiem netiek izmantots)
 + strupceļi
| adrese              = Jāņkalna iela 52, Alūksne,
 Alūksnes novads, LV-4301
| latd  = 57 | latm  = 24 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 02 | longs = 44.5 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kalniena (stacija)|Kalniena]] (19 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vējiņi (stacija)|Vējiņi]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 244
}}
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
'''Alūksne''' ir šaursliežu dzelzceļa līnijas [[dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]] [[dzelzceļa stacija|galastacija]]. Tā atrodas [[Alūksne]]s pilsētā, tās dienvidu nomalē. Divreiz dienā no Gulbenes uz Alūksni kursē pasažieru vilciens. Kravas satiksmes stacijā nav (uz bijušā [[elevators|elevatora]] pievedceļa vēsturei saglabāts šaursliežu [[preču vagons]]). Neskaitot stacijas pasažieru ēku, stacijā saglabājušās noliktavu ēkas un bijušā elevatora ēka. Aiz Jāņkalna ielas (bijušās pārbrauktuves) stacijas ziemeļu galā saglabājušies apmēram 300 m neizmantota sliežu ceļa [[Ape]]s virzienā.

sentences:
{{commonscat|COVID-19 pandemic}}
[[Kategorija:Epidēmijas]]
[[Kategorija:2019. gads]]
[[Kategorija:2020. gads]]
[[Kategorija:2021. gads]]

sentences:
}}<!--
    -->{{legend|#ff7f40|[[Daļēji konstitucionālā monarhija]]}}<!--
    -->{{legend|#285F27|[[Konstitucionālā monarhija]]}}<!--
    -->{{legend|#008000|[[Sadraudzības valstība]]}}<!--
    -->{{legend|#ff00ff|[[Subnacionālā monarhija]]}}
]]
'''Monarhija''' ({{val|el|μοναρχία}}, ''monarchia'' — ‘vienvaldība’, ‘patvaldība’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kad augstākā [[vara]] pār [[valsts|valsti]] ir viena [[monarhs|valdnieka]] (monarha) rokās. Monarha ([[imperators|imperatora]], [[karalis|karaļa]], [[cars|cara]], [[šahs (monarhs)|šaha]], [[ķeizars|ķeizara]]) troni ieņem pēc radniecības principa, parasti uz visu mūžu. Vēsturiski monarha kontrolē parasti bija augstākā [[likumdošana]] un [[izpildvara]], nereti arī [[Kristīgā baznīca|baznīca]]. Taču mūsdienās [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] ([[Apvienotā Karaliste]], [[Dānija]], [[Zviedrija]], [[Spānija]] un citās valstīs) monarha vara ir visai simboliska, monarhs reprezentē valsti, bet reti patstāvīgi pieņem valstiski nozīmīgus lēmumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielie 2
| attēls                   = Grown Ups 2 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Grown Ups 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         =
* Ādams Sendlers
* [[Freds Volfs]]
* [[Tims Herlihijs]]
| galvenajās lomās         =
* Ādams Sendlers
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Deivids Speids]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|7|12||bez}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grown-ups-2-2013|title=Grown Ups 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2013|10|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131017183434/http://bbfc.co.uk/releases/grown-ups-2-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=grownups2.htm|title=Grown Ups 2 (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|247 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Lielie]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielie 2"''' ({{val|en|Grown Ups 2}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Viens no filmas producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Ādams Sendlers]]. Citas lomas atveido [[Kevins Džeimss]], [[Kriss Roks]] un [[Deivids Speids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|7|12||bez}}. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "[[Lielie]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Embriks Strands
|     vārds_orig = ''Embrik Strand''
|         attēls = Embriks Strands.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = LU profesors
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ola (pilsēta)|Ola]] (''Ål i Hallingdal''), {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Ida Sofie Augusta Kinck''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Embriks Strands''' (''Embrik Strand'', dzimis {{dat|1876|6|2}}, miris {{dat|1947|11|3}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] entomologs, lielāko mūžas daļu nodzīvoja [[Vācija|Vācijā]] un [[Latvija|Latvijā]]. Savā zinātniskajā darbībā Strands īpašu uzmanību pievērsa [[zirnekļi]]em, [[tauriņi]]em un [[Plēvspārņu kārta|plēvspārņiem]].

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kasandras sapnis
| attēls                   =  Cassandra's Dream.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cassandra's Dream''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Garets Vailijs]]
* [[Daniels Vūrmans]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Heilija Atvela]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Toms Vilkinsons]]
| mūzika                   = [[Filips Glāss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Optimum Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|6|18|Avilesa|2007|10|31|Francija|2008|1|18|ASV|2008|5|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cassandras-dream-2007|title=Cassandra's Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archive-date={{dat|2019|11|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191102101951/https://bbfc.co.uk/releases/cassandras-dream-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0795493/?ref_=bo_se_r_1|title=Cassandra's Dream|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kasandras sapnis"''' ({{val|en|Cassandra's Dream}}) ir 2007. gada trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Heilija Atvela]], [[Kolins Ferels]], [[Sallija Hokinsa]], [[Jūens Makgregors]] un [[Toms Vilkinsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|18||bez}} [[Avilesa|Avilesā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Flatovs''' ({{val|de|Flatow}}) var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Johans fon Bergs
|     vārds_orig = ''Magnus Johann von Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļu muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1784
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = Holstres muiža, [[Vīlandes apriņķis]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gothards Vilhelms fon Bergs]], Eva Helēna fon Helmersena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          bērni = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]], [[Gregors fon Bergs|Gregors]], Eleonora Helēna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Vītauta Dižā Universitātes Lauksaimniecības akadēmija
|image             = Akademija,_ASU_centrinis_pastatas.JPG
|image_caption = Akadēmijas galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1924
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector          = Astrida Miceikienė (kanclers)
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.8939407 | latNS  = N
| longd = 23.8353330 | longEW = E
|staff             = 377
|students          = 5950
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kauņas rajona pašvaldība|Akademijas seņūnija}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://zua.vdu.lt/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Le Daim''
| operators = Kantēns Dipjē
| attēls = Deerskin poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Kantēns Dipjē]]
| producents =
| scenārijs = Kantēns Dipjē
| aktieri = * [[Žans Dižardēns]]
* [[Adele Enela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Daim''
| studija = * ''Atelier de production''
* ''Arte Cinema''
* ''Nexus Factory''
* ''UMedia''
* ''uFund''
* ''Garidi Films''
| montāža = Kantēns Dipjē
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2019|6|19|Francija}}
| ilgums = 77 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/daim-Le-(France)#tab=summary|title=Le daim (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Le Daim''''' ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Francija]]s melnās komēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kantēns Dipjē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Dižardēns]] un [[Adele Enela]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Fleks''' var būt:

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ziemeļarābijas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[senarābu valoda]]s, dadāniešu, taimāiešu
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — 4. gadsimts m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = ([[Dienvidarābijas raksts]])
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          = [[feniķiešu raksts]],<br/>[[Dienvidarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Old North Arabian''
 |iso15924           = Narb (106)
 |sample             = Inscription dadanite - pelerinage d'Umm Daraj.jpg
 |caption            = Dadāniešu raksta paraugs (5.—1. gadsimts p.m.ē.)
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ziemeļarābijas raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]] vai tuvi radniecīgu rakstību kopums; līdztekus [[feniķiešu raksts|feniķiešu]] un [[Dienvidarābijas raksts|dienvidarābu]] rakstībām viens no senākajiem fonētiskajiem rakstiem. Attīstījies [[Arābijas pussala]]s ziemeļos un rietumos no 8. gadsimta p.m.ē., bijis lietošanā līdz mūsu ēras 4. gadsimtam.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Kārļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Karlův most''
|attēls               = Prague 07-2016 View from Petrinska Tower img2.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Prāga
| plat_d = 50 | plat_m  =  5 | plat_s = 11.21 | plat_NS = N
| gar_d  = 14 | gar_m   = 24 | gar_s  = 42.68 | gar_EW  = E
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Tikai gājēji
|šķērso               = [[Vltava]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Peters Parlers]]
|tilta tips           =
|materiāli            = Bohēmijas smilšakmens
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 515,8 m<ref name=pragspot/>
|platums              = 9,5 m<ref name=pragspot/>
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1357—1402<ref name=pragspot/>
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Čehija
|  valsts2 = Čehijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://monumnet.npu.cz/pamfond/list.php?hledani=1&CiRejst=11730/1-15 11730/1-15]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Kārļa tilts''' ({{val|cs|Karlův most}}) ir [[Vltava]]s upi šķērsojošs tilts [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanie
| operators = [[Vitorio Storaro]]
| attēls = Redsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Vorens Bītijs]]
| producents = Vorens Bītijs
| scenārijs = * Vorens Bītijs
* Trevors Grifits
| aktieri = * Vorens Bītijs
* [[Daiena Kītone]]
* [[Edvards Hermans]]
* [[Ježijs Kosiņskis]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Pols Sorvino]]
* [[Morīna Steipltona]]
| mūzika = * [[Stīvens Sondheims]]
* [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''Reds''
| studija = * ''Barclays Mercantile Industrial Finance''
* ''JRS Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|12|4}}
| ilgums = 195 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1399686657/weekend/|title=Reds |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanie"''' ({{Val|en|Reds}}) ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents, viens no scenāristiem un galvenās lomas atveidotājs ir [[Vorens Bītijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Daiena Kītone]], [[Edvards Hermans]], [[Ježijs Kosiņskis]], [[Džeks Nikolsons]], [[Pols Sorvino]], [[Morīna Steipltona]] un [[Džīns Hekmens]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kailais
| attēls                   =  Naked poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Naked''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Maiks Lī]]
| producents               = [[Saimons Čanings Viljamss]]
| scenārija autors         = Maiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Katrīna Kārtlidža]]
* [[Leslija Šārpa]]
| mūzika                   = [[Endrjū Diksons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Thin Man Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[First Independent Films]]''
* ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1993|11|5|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-1993|title=Naked|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019100519/https://bbfc.co.uk/releases/naked-1993}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=naked.htm|title=Naked|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kailais"''' ({{val|en|Naked}}) ir 1993. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks LĪ]]. Galvenās lomas atveido [[Deivids Tjūliss]], [[Katrīna Kārtlidža]] un [[Leslija Šārpa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|11|5||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada marts}}
{{vikisaites+}}
{{infokaste+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''DJ Dween''''' (īstajā vārdā '''Kaspars Dvinskis'''; dzimis 1983. gada 20. novembrī [[Gulbene|Gulbenē]]) ir [[latvieši|latviešu]] mūzikas producents, [[Diskžokejs|dīdžejs]], video klipu filmētājs un montētājs.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dandī katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Andrew's_RC_Cathedral,_Nethergate,_Dundee_-_geograph.org.uk_-_4262031.jpg
| image_size            =
| caption               = Dandī katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Dandī katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.4574
| longd                 = -2.9748
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Dandī}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Viktorijas gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1836. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dandī katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942304"
}
</mapframe>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Roberto Meloni
 |       name_orig = ''Roberto Agostino Meloni''
 |           image = Flickr - proteusbcn - Semifinal 2 Eurovision 2008 (41).jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Roberto Meloni 2008. gada Eirovīzijā
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1977|12|6}}
 |        location = [[Ardara (Itālija)|Ardara]], [[Sardīnija]], {{vieta|Itālija}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[itāļi|itālis]]
 |           field = [[popmūzika]], [[opera]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Roberto Agostino Meloni''' ({{val|it|Roberto Agostino Meloni}}; dzimis  {{dat|1977|12|6}} [[Ardara (Itālija)|Ardarā]], [[Sardīnija|Sardīnijā]], [[Itālija|Itālijā]]) ir [[itāļi|itāļu]] [[dziedātājs]] un pasākumu un [[televīzija]]s [[raidījumu vadītājs]], kurš dzīvo un darbojas [[Latvija|Latvijā]]. Divas reizes piedalījies [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]: 2007. gadā kā grupas "[[Bonaparti.lv]]" dalībnieks un 2008. gadā kā grupas "[[Pirates of the Sea]]" dalībnieks. Pazīstams arī kā pavārs televīzijā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brodaižu Kunga Jēzus apskaidrošanas Romas katoļu baznīca
Attēls ņemts no vietnes:http://foto.eks.lv/baznicas/brodaizi/imagepages/image3.html
Attēls izmantots ar autora Jura Burmistra atļauju.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Rodžerss''' ({{val|en|Rogers}} vai ''Rodgers'') var būt:

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Sarangani līcis
| attēls       = En route to Glan Sarangani Province Philippines.jpg
| paraksts     = Līča piekraste pie Glanas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Sulavesi jūra]]
| plat_d= 5 | plat_m= 58 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 125| gar_m= 11 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 449
| platība_ha   =
| garums       = 33
| platums      = 17
| Vid_dziļums  = 350
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Heneralsantosa]]
}}
'''Sarangani līcis''' ({{val|fil|Look ng Sarangani}}, {{val|en|Sarangani Bay}}) ir [[Sulavesi jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas dienvidu piekrastē. Stiepjas 33 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Rietumos no līča paceļas Dagumas kalni, austrumos — Malalagas kalni. No augstienēm līcī ietek vairākas upes, lielākā no kurām ir Buajana līča ziemeļu galā. Lielākā pilsēta krastā ir [[Heneralsantosa]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Apustuļu Pētera un Pavila pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Церковь в Новой Вильне - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Pētera un Pavila pareizticīgo baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Viļņas Pētera un Pavila pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 54.695265
| longd = 25.397678
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Lietuvas Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1908. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Viļņas Pētera un Pāvila pareizticīgo baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1984656"
}
</mapframe>
'''Viļņas Pētera un Pavila pareizticīgo baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. apaštalų Petro ir Povilo cerkvė}}, {{val|ru|Церковь Первоверховных Апостолов Святых Петра и Павла}}) ir 1908. gadā uzcelts [[Lietuvas Pareizticīgā baznīca|Lietuvas Pareizticīgās baznīcas]] koka [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Naujoji Vilņa]]s rajonā, reģionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 17389).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rhynchotremadentatum.jpg
| att_nosaukums =Rinhonelīdi {{TaksoSaite|Rhynchotrema dentatum}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Rhynchonellida
| kārta_lv =Rinhonelīdi
| kategorijas =nē
}}
'''Rinhonelīdu kārta (Rhynchonellida)''' ir mūsdienās dzīvojoša [[slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] [[kārta]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Slostovkas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Slostovkas vecticībnieku baznīca 2003-07-27.jpg
| image_size            =
| caption               = Slostovkas lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Slostovkas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.019470 | latNS  = N
| longd = 26.969805 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Krāslavas novads|Šķeltovas pagasts|Slostovka}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1837. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Liepāja
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Liepaja Blick von der evangelischen Dreifaltigkeitskathedrale 2.JPG
| imagesize =
| image_caption = Skats uz Liepāju
| image_flag = Flag of Liepāja.svg
| flag_link = Liepājas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Liepāja.svg
| image_blank_emblem = Liepāja wordmark.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| shield_link = Liepājas ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 30
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 00
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1253. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš 1625. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Libau}}
{{val|ru|Лиепая}}
{{val|pl|Lipawa}}
{{val|lt|Liepoja}}
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Gunārs Ansiņš]] ([[Liepājas Partija]])
| area_total_km2 = 60.37
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Liepāja}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 3
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-34(01-17)
| website = [http://www.liepaja.lv/ www.liepaja.lv]
| footnotes =
}}
'''Liepāja''' ir trešā lielākā [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], viena no desmit [[valstspilsēta|valstspilsētām]]. Tā ir lielākā [[Kurzeme]]s pilsēta, kas atrodas Latvijas rietumu krastā starp [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] un [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]], kuru ar jūru savieno [[Tirdzniecības kanāls]]. Liepāja ir nozīmīga kultūras, izglītības, rūpniecības un ostas pilsēta ar trešo lielāko ostu Latvijā pēc pārkrauto kravu daudzuma.

sentences: '''Plazmolīze''' ir process, kurā [[šūna]] hipertoniskā šķīdumā zaudē savu ūdeni ([[atūdeņošanās|atūdeņojas]]). Pretējs process ir [[deplazmolīze]], kas var notikt, ja šūnu ievieto hipotoniskā šķīdumā. Tādējādi samazinās [[osmotiskais spiediens]] un notiek tīrā ūdens plūsma šūnas iekšienē. Ar plazmolīzes un deplazmolīzes procesiem iespējams noteikt šūnas tonisko vidi, kā arī izšķīdušo vielu molekulu membrānas šķērsošanas ātrumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roza Luksemburga
|          vārds_orig = Rosa Luxemburg
|              attēls = Rosa Luxemburg.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Roza Luksemburga ap XX gs. sākumu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Zamosca]], [[Kongresa Polija]], {{RUS}}<br />(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Zamosca]], [[Varšava]], [[Cīrihe]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]]
|       darbības_gadi = 1886 - 1919
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roza Luksemburga''' ({{val|de|Rosa Luxemburg}}, {{val|pl|Róża Luksemburg}}; dzimusi {{dat|1871|03|05}} kā Rozālija Luksemburga (''Rosalia Luxemburg''); mirusi {{dat|1919|01|15}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes kreisi noskaņota [[Krievija]]s ([[Polija]]s) un [[Vācija]]s [[marksisms|marksisma]] teorētiķe un politiskā darbiniece. Darbojusies šādās politiskajās partijās - [[Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātija|Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātijā]] (''Socjaldemokracja Królestwa Polskiego i Litwy''), [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', SDPV), [[Neatkarīgā Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Neatkarīgajā Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands'') un [[Vācijas Komunistiskā partija|Vācijas Komunistiskajā partijā]] (''Kommunistische Partei Deutschlands''). Nogalināta, apspiežot [[Spartaka līgas sacelšanās|Spartaka līgas sacelšanos]] [[Berlīne|Berlīnē]] 1919. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

sentences: '''Berlīnes kongress''' noritēja [[Vācijas Impērija]]s galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]] no 1878. gada 13. jūnija līdz 13. jūlijam. Kongresa mērķis bija apmierināt Eiropas lielvaru — [[Lielbritānija]]s un [[Austroungārija]]s — intereses [[Balkānu pussala|Balkānos]], kuros pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] bija pārāk palielinājusies [[Krievijas Impērija]]s ietekme.<ref>[https://www.britannica.com/event/Congress-of-Berlin Congress of Berlin]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Cesvaines pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 39 [[iela]]s [[Cesvaine|Cesvainē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Cesvaine, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Neatgriezeniskais
  | attēls                    = Irreversible_ver2.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Irréversible''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{FRA}}
  | režisors                  = [[Gaspars Noē]]
  | producents                = * [[Brahims Čihua]]
* [[Vinsents Kasels]]
  | scenārija autors          = Gaspars Noē
  | mūzika                    = Tomass Bangelters
  | galvenajās lomās          = * [[Monika Belluči]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Albērs Dipontels]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2002|5|22}}
  | ilgums                    = 97 minūtes
  | valoda                    = [[franču valoda|franču]]
  | ienākumi                  = 5,8 miljoni eiro
  | imdb                      = 0290673
}}
"'''Neatgriezeniskais'''" ({{val|fr|Irréversible}}) ir 2002. gada Francijas trillera filma, kuras režisors ir [[Gaspars Noē]]. Filmai ir nelineārs [[stāstījums]]. Filmas mūziku komponēja [[Tomass Bangelters]], kas vislabāk zināms kā [[hausmūzika]]s grupas ''[[Daft Punk]]'' dalībnieks.

sentences:
[[image:Skull and Crossbones.svg|thumb|200px|Galvaskauss un krustoti kauli ir simbols, kas nozīmē toksiskumu.]]
'''Toksiskums''', '''toksicitāte''' jeb '''indīgums''' ir vielas kaitīgās iedarbības uz [[Organisms|organismu]] rādītājs. Toksiskums var nozīmēt vispārīgu iedarbību uz organismu ([[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Augi|augu]], [[Baktērija|baktēriju]]) vai iedarbību  uz atsevišķām organisma struktūrām, piemēram, atsevišķiem orgāniem vai [[šūna|šūnām]] (tad to sauc par [[citotoksiskums|citotoksiskumu]]).

sentences:
[[File:East Siberia relief location map.jpg|thumb|350px|Austrumsibīrija [[Krievija]]s kartē]]
'''Austrumsibīrija''' ({{val|ru|Восточная Сибирь}}) ir [[Sibīrija]]s daļa, ko norobežo [[Jeņiseja]]s upe rietumos, [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ūdensšķirtņu grēdas austrumos un [[Krievija]]s robeža dienvidos. Aptuvenā Austrumsibīrijas platība ir 7,2 milj. km². Austrumsibīrijā ietilpst arī [[Vidussibīrija]] un [[Ziemeļaustrumu Sibīrija]].<ref>{{PZT|74}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Koja
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=37 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 25,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Tavitavi
| official_name = ''Tawi-Tawi''
| image_skyline = Aerial view of Simunul Island.jpg
| imagesize =
| image_caption = Pāļu ciems Sumunulas salas piekrastē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sulu in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1973
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1087.4
| population_total = 440276
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 5 | latm = 12 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Bongao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''11 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[samali]], [[tausūgi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-TAW
| website                  =
}}
'''Tavitavi''' ({{val|fil|Lalawigan ng Tawi-Tawi}}, {{val|en|Province of Tawi-Tawi}}, {{val|tsg|Wilāya sin Tawi-Tawi}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienvidos, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 11 municipalitātēs un sīkāk 203 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bongao]].

sentences:
{{citas nozīmes|Cieceres ezera pieteku|Dūņupe|Dūņupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dūņupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Cieceres ezers]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=34 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 3,4
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Daumanis
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Daumanis.jpg
| att_izmērs = 130px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Dreiliņu pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Ernests Daumanis
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}

sentences: '''Minhenes vienošanās''' bija līgums, kas tika noslēgts [[1938]]. gada septembrī [[Minhene|Minhenē]] un ļāva [[Trešais reihs|Vācijai]] [[Sudetu aneksija|anektēt]] [[Čehoslovākija]]i piederošo vāciešu apdzīvoto [[Sudetu apgabals|Sudetu apgabalu]]. Vienošanos parakstīja [[Lielbritānija]], [[Francija]], [[Itālija]] un Vācija konferencē, kurā pašas Čehoslovākijas pārstāvji nepiedalījās. Drīz pēc konferences Vācijas karaspēks iesoļoja Sudetijā. 1939. gada martā Vācija okupēja un iznīcināja Čehoslovākiju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Sukuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas Nora un Aina
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Augusts Sukuts''' (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. [[LSPR]] Valsts kontroles komisārs (1919).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Porvo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Porvoo - Borgå 35.jpg
| image_size            =
| caption               = Porvo katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Porvo katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.397222
| longd                 = 25.6575
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Porvo}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 15. gadsimta vidus
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Porvo katedrāle''' ({{val|fi|Porvoon tuomiokirkko}}, {{val|sv|Borgå domkyrka}}) ir 15. gadsimtā celta [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Somijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[katedrāle]], kas atrodas [[Somija]]s dienvidos, [[Porvo]] pilsētā. [[Porvo diecēze]]s, kas apkalpo Somijas [[zviedri|zviedru]] minoritāti, galvenā baznīca.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Xerus rutilus.jpg
| att_nosaukums = [[Bezsvītru zemes vāvere]] (''Xerus rutilus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveru dzimta
|   apakšdzimta = Xerinae
|apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|         cilts = Xerini
|      cilts_lv = Asspalvainās zemes vāveres
|      binomial = Xerini
|   kategorijas = nē
}}
'''Asspalvainās zemes vāveres''', '''asspalvaino vāveru cilts''' (''Xerini'') ir viena no trijām [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtas]] (''Xerinae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Šajā apakšdzimtā ietilpst arī [[āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilts]] (''Protoxerini'') un [[murkšķi|murkšķu cilts]] (''Marmotini''). Asspalvaino zemes vāveru ciltī ir 6 sugas, kas iedalās 3 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name="iz">[http://www.apus.ru/site.xp/054054054055.html APUS.RU — Триба Африканские земляные сусликобелки и суслики - Xerini<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{ievads+}}
{{iw+}}
No zinātniskā viedokļa cilvēka labsajūta ir izskaidrojama kā smadzeņu darbības rezultāts, kuru palīdz izjust pareiza un līdzsvarota hormonu darbība. Zinātniski pierādīta ir vairāku hormonu ietekme uz cilvēka labsajūtu, tāpēc daži no tiem ieguvuši '''laimes hormonu''' statusu. [[Serotonīns]] ir visbiežāk pieminētais, taču labsajūtu ietekmē arī tādi hormoni kā [[dofamīns|dopamīns]], [[adrenalīns]], [[melatonīns]], [[oksitocīns]] un [[endorfīni]]. Hormoni kopumā būtiski ietekmē dažādus veselībai un attīstībai nozīmīgus procesus, piemēram, augšanu, vielmaiņu, vairošanos un emocijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

sentences: '''Dzimstības kontrole''' jeb '''populācijas kontrole''' ir [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] pieauguma ierobežošanas politika, kuru cenšas ieviest nabadzīgās vai blīvi apdzīvotās pasaules daļās, ar [[kontracepcija]]s vai [[sterilizācija]]s programmām.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/population-control "Collins English Dictionary — Complete & Unabridged 10th Edition"] Skatīts: 2015. gada 12.oktobrī</ref>

sentences: '''Bungādiņa''' ({{val-la|membrana tympani}}) ir plāna [[membrāna]], kas atrodas ārējās dzirdes ejas iekšējā galā. Tā atdala [[Ārējā auss|ārējo ausi]] no [[vidusauss]]. No bungādiņas ārējās dzirdes ejas puses to veido daudzslāņu plānais [[Epitēlijs|epitēlijs]], no pretējās (vidusauss) puses — vienslāņa epitēlijs.<ref name="EuroLab"/> Kad [[Skaņas vilnis|skaņas viļņi]] sasniedz bungādiņu, tā sāk svārstīties. Bungādiņa savukārt svārsta āmuriņu (vienu no [[vidusauss]] dzirdes kauliņiem), pie kā piestiprinās bungādiņa.<ref name="EuroLab"/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Edinburgas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Mary’s_Episcopal_Cathedral_Palmerston_Place_Edinburgh.jpg
| image_size            =
| caption               = Edinburgas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Edinburgas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.948611
| longd                 = -3.216111
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Edinburga}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džordžs Gilberts Skots]] (''George Gilbert Scott'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1874. gads
| year_completed        = 1879. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 90 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Edinburgas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2324015"
}
</mapframe>
'''Sv. Jaunavas Marijas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Mary the Virgin}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Rdinburga|Edinburgā]]. [[Edinburgas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
{{Commonscat|Computer hardware|datora aparatūra}}
{{catmore|datora aparatūra}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Dekabristu sacelšanās
| partof      = [[1820. gada revolūcijas|1820. gada revolūcijām]]
| image       = Kolman decembrists.jpg
| image_size  =
| caption     = Karaspēka demonstrācija Pēterburgas Senāta laukumā 1825. gada 26. decembrī.
| date        =  1825 gada. 14 (26). Decembris
| place       = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
| territory   =
| result      = Valdības uzvara
Dekabristi sodīti ar nāvi vai izsūtīti uz [[Sibīrija|Sibīriju]]
| combatant1  = [[Dekabristu ziemeļu savienība]]
| combatant2  =  [[Krievijas Impērija]]
| commander1  =[[Sergei Petrovich Trubetskoy|Sergejs Trubeckojs]]
[[Jevgēnijs Obolonskis]]
[[Ņikita Muravjovs]]
[[Pāvels Pestelis]]†
[[Pjotrs Kahovskis]]†
| commander2  =  [[Nikolajs I]]
  [[Mihails Miloradovičs]] {{KIA}}
| strength1   = 3,000 karavīri
| strength2   = 9,000 karavīri
| casualties1 =
| casualties2 =
| notes       =
| casus       =
}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce
|attēls            = Turkey-Syria Earthquake Montage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts = '''Pulksteņrādītājvirzienā no kreisā augšējā attēla''': Glābēji [[Hama|Hamā]] Sīrijā; Adijamana; bojātā Gaziantepas pils; Dijarbakira; Hataja; Hataja.
|karte             = Turcija
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 37  | plat_m  = 9  | plat_s = 57  | plat_NS = N
| gar_d  = 37  | gar_m   = 1  | gar_s  = 55  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|2023|2|6}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[TRT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            = 80 sekundes
|stiprums          = 7,8 magnitūdas pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 17,9 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Turcija]], [[Sīrija]]
|postījumi         = Ēku un infrastruktūras bojājumi
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 1,62 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā<ref>{{ziņu atsauce |last=Damaskinos |first=I. |date=6 February 2023 |title=Earthquake in Turkey caused 'small tsunamis' off Famagusta coast |work=[[Cyprus Mail]] |url=https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/ |access-date=6 February 2023 |archive-date=6 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230206144853/https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/}}</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
* 2109 (12. februārī)
* 230 (6. februārī)
|cietušie          =
'''Turcijā:'''
* 48 990 bojāgājušie
* 108 000 ievainotie
'''Sīrijā:'''
* 6680 bojāgājušie
* 14 500 ievainotie
|cietušie aptuveni =
}}
'''2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce''' bija 7,8 magnitūdas spēcīga zemestrīce, kuras epicentrs atradās 32 km no [[Sehitkamila]]s [[Gaziantepas ils|Gazientepas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |first1=Tara |last1=Subramaniam |first2=Rhea |last2=Mogul |first3=Adam |last3=Renton |first4=Aditi |last4=Sangal |first5=Leinz |last5=Vales |first6=Elise |last6=Hammond |first7=Maureen |last7=Chowdhury |first8=Amir |last8=Vera |date=6 February 2023 |title=February 6, 2023 Turkey-Syria earthquake news |url=https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html |access-date=7 February 2023 |publisher=[[CNN]] |language=en |archive-date=7 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230207044338/https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html}}</ref> Zemestrīce notika 6. februārī plkst. 04:17 pēc vietējā laika (01:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]). Deviņas stundas vēlāk notika vēl viena zemestrīce, kas bija 7,7 magnitūdas spēcīga, kuras epicentrs atradās 95 km uz ziemeļaustrumiem [[Kahramanmarašas ils|Kahramanmarašas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=M7.8 and M7.5 Kahramanmaraş Earthquake Sequence near Nurdağı, Turkey (Türkiye) {{!}} U.S. Geological Survey |url=https://www.usgs.gov/news/featured-story/m78-and-m75-kahramanmaras-earthquake-sequence-near-nurdagi-turkey-turkiye |access-date=17 February 2023 |website=www.usgs.gov |language=en}}</ref> Zemestrīces rezultātā tika bojātas vairākas ēkas un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Glass Onion: A Knives Out Mystery''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Glass Onion poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Raians Džonsons]]
 |  producents =
* [[Rems Bergmans]]
* Raians Džonsons
 |   scenārijs = Raians Džonsons
 |     aktieri =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Žanele Mounei]]
* [[Ketrina Hāna]]
* [[Leslijs Odoms jaunākais]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Medlina Klaina]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Deivs Batista]]
 |      mūzika = [[Neitans Džonsons]]
 |   operators = [[Stīvs Jedlins]]
 |     montāža = [[Bobs Djuksē]]
 |     studija = ''[[T-Street Productions|T-Street]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|10|[[2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]|2022|11|23|ASV|2022|12|23|''Netflix''}}
 |      ilgums = 139 minūtes<ref name="TIFF">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tiff.net/events/glass-onion-a-knives-out-mystery|title=''Glass Onion: A Knives Out Mystery''|website=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|access-date=July 28, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 | iepriekšējā = "[[Uz nažiem]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Glass Onion: A Knives Out Mystery''''' ir 2022. gada ASV [[detektīvfilma]]. Filmas scenārija autors un režisors ir [[Raians Džonsons]], producenti Džonsons un [[Rems Bergmans]]. Tas ir turpinājums 2019. gada 2019 filmai "[[Uz nažiem]]", kurā [[Denjels Kreigs]] atkal atveido detektīvu Benuā Blānu, kurš uzsāk jaunas lietas izmeklēšanu. Pārējās lomās filmējas [[Edvards Nortons]], [[Žanele Mounei]], [[Ketrina Hāna]], [[Leslijs Odoms jaunākais]], [[Džesika Henvika]], [[Medlina Klaina]], [[Keita Hadsone]] un [[Deivs Batista]].

sentences: '''Kanibālisms''' ir situācija, kad vienas dzīvnieku sugas pārstāvji ēd savas sugas pārstāvjus.

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas krasti]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]
[[Kategorija:Princeses Elizabetes Zeme]]

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Galictis.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| suga = Galictis cuja
| suga_lv = Mazais grizons
| binomial = Galictis cuja <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''Lifts''' ir [[transporta līdzeklis]], ar kuru var pārvietoties vertikālā virzienā cilvēki, kā arī var pārvietot dažādu [[krava|kravu]]. To parasti būvē ēkās, kurās ir vairāki stāvi, jo tas atvieglo nokļūšana vajadzīgajā stāvā. [[Debesskrāpis|Debesskrāpji]] mūsdienās nav iedomājami bez liftiem.

sentences: '''Laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val|en|timestamp}})<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref> ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. [[Pasts|Pastā]], kur uzspiež tikai datumu, to sauc par '''kalendāra zīmogu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/193574-pasta-likums#p-465973|title=Pasta likums, 41. pants.}}</ref>

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai vēlaties, lai Katalonija būtu neatkarīga valsts — republika?"
|par = 	2 044 038
|par% = 90.18
|pret = 176 565
|pret% = 7.87
|atbalsts =
|derīgas =
|derīgo% =
|nederīgas = 65 715
|nederīgo% = 2.92
|kopā = 2 286 217
|aktivitāte% = 43
|vajadzīgā_aktivitāte =
|elektorāts =
|avots = {{url|http://apollo.tvnet.lv/zinas/galigie-rezultati-par-katalonijas-neatkaribu-balsojusi-90/809103 |Galīgie rezultāti: LETA|skatīts 2017. gada 9. oktobrī}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefīne Džeksone
|     vārds_orig = ''Josephine Jackson''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1995
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Ukraina|Ļvivas apgabals|Zoločiva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Ukraina|Ļviva}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūlija Seņuka''' ({{val|uk|Юлія Сенюк}}; dzimusi {{dat|1995|2|1}} [[Ļvivas apgabals|Ļvivas apgabalā]] [[Ukraina|Ukrainā]]), pazīstama ar skatuves vārdu '''Džozefīne Džeksone''' ({{val|en|Josephine Jackson}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[pornoaktrise]].

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Felikss Dzeržinskis
| vārds_orģ = ''Фе́ликс Эдму́ндович Дзержи́нский''
| attēls = RIAN archive 6464 Dzerzhinsky.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Dzeržinskis 1918. gadā
| amats = KSFPR TKP [[Viskrievijas Ārkārtas komisija]]s priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1917|12|20|N}}
| term_beigas = {{dat|1918|07|07|N}}
| priekštecis = ''amats izveidots''
| pēctecis = [[Jēkabs Peterss]]
| amats2 = [[KPFSR Iekšlietu Tautas komisariāts|KSFPR iekšlietu Tautas komisārs]]
| term_sākums2 = {{dat|1919|03|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1923|07|06|N}}
| priekštecis2 = [[Grigorijs Petrovskis]]
| pēctecis2 = [[Aleksandrs Beloborodovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1877|09|11}}|{{dat||8|30}}}}
| dzim_vieta = [[Dzeržinovo]], [[Ašmjani|Ošmjanu]] apriņķis, [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Stovbcu rajons|Stolbcu rajons]], [[Minskas apgabals]], [[Baltkrievijas Republika]])
| mir_dati = {{mdv|1926|7|20|1877|9|11}}
| mir_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR|KSFPR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad [[Krievijas Federācija]])
| tautība = [[Poļi|polis]]
| alma_mater =
| paraksts =
| piezīmes =
| premjers = [[Vladimirs Ļeņins]]
| premjers2 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| amats3 = [[KSFPR Satiksmes Tautas komisariāts|KSFPR satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums3 = {{dat|1921|04|14|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1923|07|06|N}}
| premjers3 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis3 = [[Aleksandrs Jemšanovs]]
| pēctecis3 = ''amats likvidēts''
| amats4 = KPFSR IeTK [[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|Valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums4 = {{dat|1922|03|01|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1923|09|18|N}}
| premjers4 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis4 = ''amats izveidots''
| pēctecis4 = ''amats likvidēts''
| amats5 = [[PSRS Satiksmes Tautas komisariāts|PSRS satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums5 = {{dat|1923|07|06|N}}
| term_beigas5 = {{dat|1924|02|02|N}}
| premjers5 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis5 = ''amats izveidots''
| pēctecis5 = [[Jānis Rudzutaks]]
| amats6 = PSRS TKP [[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|Apvienotās valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums6 = {{dat|1923|11|15|N}}
| term_beigas6 = {{dat|1926|07|20}}
| premjers6 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis6 = ''amats izveidots''
| pēctecis6 = [[Vjačeslavs Menžinskis]]
| amats7 = PSRS [[Tautsaimniecības augstākā padome|Tautsaimniecības augstākās padomes]] priekšsēdētājs
| term_sākums7 = {{dat|1924|02|02|N}}
| term_beigas7 = {{dat|1926|07|20|N}}
| premjers7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| pēctecis7 = [[Valeriāns Kuibiševs]]
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Filipīnu
|Article =
|Image = Flag_of_the_Philippines.svg
|Use = 111111
|Symbol =
|Proportion = 1:2
|Adoption = {{dat|1898|6|12}}
|Design = Horizontāli dalīts zilas un sarkanas joslu divkrāsu karogs ar baltu vienādmalu trīsstūri pie karogkāta, trīsstūra virsotnēs ir trīs piecstaru zelta zvaigznes un centrā astoņstaru zelta saule.
|Type = National
}}
'''[[Filipīnas|Filipīnu]] nacionālais karogs''' ({{val|fil|Pambansang Watawat ng Pilipinas}}) ir horizontāls, divkrāsains [[karogs]] ar vienādu sarkano un karaliski zilo joslu, ar baltu vienādsānu trijstūri karoga kreisajā pusē. Trijstūra vidū ir zeltaini dzeltena saule ar astoņiem galvenajiem stariem, kas reprezentē Filipīnu astoņas sākotnējās provinces. Katrā trijstūra virsotnē ir zeltaini dzeltena zvaigzne, katra zvaigzne apzīmē Filipīnu trīs galvenās salu grupas — [[Lusona]], [[Visajas]] (oriģināli attiecināts uz [[Panaja|Panaju]]) un [[Mindanao]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Silajāņu pagasts
| karte             = Silajāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Silajāņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Silajāņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Silajāņi
| platība           = 70,6
| iedzīvotāji       = 371<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 371 / 70.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Barouzs''' var būt:
* [[Edgars Raiss Barouzs]] (''Edgar Rice Burroughs''; 1875―1950) ― amerikāņu rakstnieks;
* [[Viljams Barouzs]] (''William Burroughs''; 1914―1997) ― amerikāņu rakstnieks un mākslinieks.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
]]
'''Kokzāģētava''' ir uzņēmums, kas nodarbojas ar [[meža]] pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek [[koksne]]s ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, tālāk to apstrādājot, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

sentences: '''Redzamā gaisma''' jeb '''optiskais spektrs''' ir [[gaisma|elektromagnētiskā spektra]] daļa, ko var saskatīt cilvēka [[acs]]. Parasti cilvēka acs redz gaismu, kuras viļņu garums ir 400—700 [[Nanometrs|nm]], taču daži cilvēki var redzēt arī gaismu ar [[Viļņa garums|viļņu garumu]] 380—780 nm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences: '''Ejakulācija''' ({{val-la|eiaculatio}} — ‘izsviešana’) ir [[sperma]]s izplūšana no [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]], kas parasti notiek reizē ar [[orgasms|orgasmu]]. Ejakulācijai ir liela nozīme [[apaugļošanās]] procesā. Retos gadījumos ejakulācija notiek [[priekšdziedzeris|priekšdziedzera]] (prostatas) slimību dēļ. Ejakulācija var notikt arī [[miegs|miega]] laikā. Šādu procesu sauc par [[pollūcija|pollūciju]] jeb ‘slapjajiem sapņiem’. Anejakulācija ir situācija, kad nevar notikt ejakulācija, bet disejakulācija ir tad, kad ejakulācija notiek ar [[sāpes|sāpēm]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Piedņestras starptautiskā atzīšana''' norit kopš 1992. gada 2. septembra, kad Piedņestra ieguva neatkarību no [[Moldova]]s. Piedņestras neatkarību ir atzinušas tikai 3 [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] neietilpstošas valstis. Pārējās valstis Piedņestru uzskata par Moldovas daļu.

sentences: '''Futbols draudzībai''' ({{val|en|Football for friendship}}, {{val|ru|Футбол для дружбы}}) ir ikgadēja starptautiska bērnu sociālā programma, kuru īsteno PAS "Gazprom". Programmas mērķis ir attīstīt jaunajā paaudzē nozīmīgas vērtības un interesi par veselīgu dzīvesveidu, izmantojot futbolu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns|title=Football For Friendship project returns|work=www.sportindustry.biz|access-date=2018-04-23|date=2016-03-30|language=en|archive-date=2016-09-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20160915232403/https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns}}</ref> Programmas ietvaros 12 gadus veci futbolisti no dažādām valstīm<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014|title=Gazprom’s “Football for friendship 2014” {{!}} InSerbia Today|website=inserbia.info|access-date=2018-04-23|language=en-US|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160424203714/http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014/|archivedate=2016-04-24}}</ref> piedalās ikgadējā starptautiskajā bērnu forumā, Pasaules kausa izcīņā "Futbols draudzībai", Starptautiskajā futbola un draudzības dienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom|title=Europe and Asia to Meet Within Football for Friendship International Children's Social Project of Gazprom|website=www.newswire.ca|access-date=2018-04-23|language=en|archive-date=2015-05-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150524211756/http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom}}</ref> Programmu atbalsta FIFA, UEFA, ANO, Olimpiskā un Paralimpiskā komitejas, valstu galvas, valdības un dažādu valstu futbola federācijas, starptautiskie labdarības fondi, sabiedriskās organizācijas, pasaules vadošie futbola klubi [98]. Programmas vispasaules organizators ir "AGT Communications Group" (Krievija).<ref name=":1" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gurktāles Alpi
|attēls                 = Nockalmstrasse_06.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.95 | latNS  = N
| longd = 13.933333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Eizenhuts]]
|augstums               = 2 441
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Ülker Bisküvi Sanayi A.Ş.''
| logo =Ülker logo (2).svg
| logo_size = 200px
| type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as = {{IMKB|ULKER}}
| foundation = {{date|1944|2|22}}
| founder = Sabri Ilkers
 Asims Ilkers
| location = {{vieta|Turcija|Stambula}}
| area_served = globāla
| key_people = Murats Ilkers (valdes priekšsēdētājs)
Mehmets Titinci (izpilddirektors)
| industry = [[pārtikas apstrāde]]
| products = [[bērnu pārtika]], [[kafija]], [[piena produkti]], [[brokastu pārslas]], [[konditoreja]], [[saldējums]]
| revenue = {{Increase}} ₺7,803 miljardi (2019)<ref name="annual_2019">{{tīmekļa atsauce |url=http://ulkerbiskuviinvestorrelations.com/en/financial-and-operational-data/summary-of-financial-figures.aspx|title=Summary of Financial Figures|accessdate=25 April 2020|publisher=Ülker}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.kap.org.tr/tr/ek-indir/4028328c70abc2370170abeb593b036d|title=Ulker Annual Report 2019|accessdate=25 April 2020|publisher=Public Disclosure Platform}}</ref>
| operating_income = {{Increase}} ₺1,154 miljardi (2019)<ref name="annual_2019"/>
| net_income = {{Increase}} ₺905 miljardi (2019)<ref name="annual_2019"/>
| assets = {{Increase}} ₺12,792 miljardi (2019)<ref name="annual_2019"/>
| equity = {{Increase}} ₺6,800 miljardi (2019)<ref name="annual_2019"/>
| num_employees = 8923<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.kap.org.tr/tr/ek-indir/4028328d69d891c0016a98cb557f1636|title=2019 First Quarter Report|accessdate=25 April 2020|publisher=Public Disclosure Platform}}</ref>
| parent = ''[[Yıldız Holding]]''
| subsid = {{Collapsible list
|Biskot Bisküvi
Ülker Çikolata Sanayi A.Ş.
İstanbul Gıda
Atlas Gıda
Birleşik Dış Ticaret A.Ş.
Atlantik Gıda
Rekor Gıda
[[Godiva Chocolatier|Godiva Belgium BVBA]]
G New Inc.}}
| homepage = {{URL|ulker.com.tr/en}}
}}
'''''Ülker''''' ir daudznacionāls [[Turcija]]s pārtikas un dzērienu ražotājs, kura galvenā mītne atrodas [[Stambula|Stambulā]], Turcijā. Tās produkti tiek eksportēti uz 110 valstīm.<ref name="chevy">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cenktolunay.com/articles/cola_turka.htm|title=Chevy Chase does Turkish Cola ads aimed at Coca-Cola and Pepsi|access-date={{dat|2021|05|25||bez}}|archive-date={{dat|2010|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100824214419/http://www.cenktolunay.com/articles/cola_turka.htm}}</ref> ''Ülker'' galvenie produkti ir biskvīti, cepumi, krekeri un šokolāde, taču tas ir paplašinājies arī citās produktu kategorijās.

sentences: '''Melnā Gulbja teorija''' ir [[metafora]], kas apraksta notikumu, kas nāk kā pārsteigums, un kam ir liela ietekme. Teorijas nosaukums balstīts uz senu tautas [[paruna|parunu]], ka  [[Melnais gulbis|melni gulbji]] neeksistē. Tā domāja [[Eiropa|eiropieši]], pirms uzzināja, ka melni gulbji tomēr eksistē — tos atklāja 18. gadsimtā [[Austrālija|Austrālijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/04/22/books/chapters/0422-1st-tale.html|title=The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable|publisher=nytimes.com}}</ref> Šo metaforu ieviesa statistiķis un riska analītiķis [[Nasims Nikolass Talebs]], kas ir grāmatas "Melnais Gulbis: ļoti neiespējamā ietekme" ({{val|en|The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable}}) autors. Grāmatā analizētas nejaušas parādības un sabiedrības nespēja precīzi saprast un novērtēt šīs parādības.

sentences: '''Kristieši''' ir [[kristietība]]s piekritēji. Tiek lēsts, ka pasaulē ir aptuveni 2,2 miljardi kristiešu (30% no [[iedzīvotāju skaits|pasaules iedzīvotājiem]]). Pēc sekotāju skaita tā ir lielākā reliģija pasaulē. Aptuveni puse no kristiešiem ir [[katoļi]], mazliet vairāk kā trešdaļa (37%) ir [[protestanti]], 12% ir [[pareizticība|pareizticīgie]], bet atlikušie ir citu konfesiju pārstāvji.

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = Ilustrētā Pasaules Vēsture
| image_file     = IPV1.jpg
| image_size     = 150px
| image_caption  = Žurnāla 1. numurs
| editor         = [[Aiva Lapiņa]]
| staff_writer   =
| frequency      = Ikmēneša
| category       =
| company        = [[Dienas žurnāli]]
| founded        = 2008
| firstdate      =
| country        = [[Latvija]]
| language       = [[latviešu valoda|latviešu]]
| website        = http://www.dienaszurnali.lv/zurnali
| issn           =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Sturnus unicolor 014.jpg
 | att_nosaukums = Vienmuļais strazds vasaras sezonā
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Sturnus
 |      ģints_lv = Strazdi
 |          suga = Sturnus unicolor
 |       suga_lv = Vienmuļais strazds
 |      binomial = Sturnus unicolor <small>([[Temminck]], 1820)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cirkulis
| abbreviation = Cir
| name_latin = Circinus
| RA = 15
| dec = −60
| areatotal = 93
| arearank = 85. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cir''
| starmagnitude = 3,2
| neareststarname = ''α Cir''
| stardistance = 53,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences: '''Snelliusa likums''', arī '''Snella likums''', ir [[gaismas laušana]]s likums. Tas apgalvo, ka krišanas un laušanas leņķa [[sinuss|sinusu]] attiecība ir vienāda ar gaismas absolūto [[laušanas koeficients|laušanas koeficientu]] attiecību.<ref name="rokasgrāmata" /> Matemātiski tas tiek pierakstīts šādi:

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Kusas pamatskola
|attēla_nos   = Kusas pamatskolas logo.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts = Kusas pamatskolas logo
|dibin        = 1923
|vieta        = Skolas iela 3, [[Kusa]], [[Madonas novads]], {{LAT}}
|tips         = [[pamatskola]]
|direktors    = Agris Sārs
|skoleni      =
|mlapa        =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=Zelta epipremns|binomial=Epipremnum aureum|autors=(Linden & André) G.S. Bunting|attēls=Money Plant (Epipremnum aureum) 4.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=Nobriedis Zelta epipremns savvaļā|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Araceae|dzimta_lv=Kallu dzimta|ģints=Epipremnum|ģints_lv=Epipremni|suga=Epipremnum aureum|suga_lv=Zelta epipremns|kategorijas=nē}}

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Dārzciems (nozīmju atdalīšana)|Dārzciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dārzciems
|attels             =
|paraksts           = Tipisks iekšpagalms Dārzciema apkaimes ziemeļaustrumu daļā. 104. un 119. sērijas ēkas. 2009. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,577 km²
|iedzivotaju_skaits = 18 956 (2018.)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20.]] [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33.]] [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 727
|attēls               = File:Trans Australia Airlines Boeing 727-76 Finney.jpg
|paraksts             = Boeing 727-76 Trans Australia Airlines pie Perth International Airport in 1971
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1963|2|9}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1964|2|1}}<br />(United Airlines)
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = FedEx Express
|ražošanā             = [[1963]] - [[1984]]
|skaits               = 1 832
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Tasdevil_large.jpg
| att_nosaukums =[[Tasmanijas velns]] (''Sarcophilus harrisii'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Dasyuromorphia
| kārta_lv=Plēsīgie somaiņi
| dzimta = Dasyuridae
| dzimta_lv = Plēsējsomaiņu dzimta
| apakšdzimta = Dasyurinae
| apakšdzimta_lv = Caunsomaiņu apakšdzimta
| cilts = Dasyurini
| cilts_lv = Caunsomaiņu cilts
| ģints = Sarcophilus
| ģints_lv = Velnsomaiņi
| binomial= Sarcophilus <small>([[Frédéric Cuvier|Cuvier]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Emīls Dirkems
|          vārds_orig = Émile Durkheim
|              attēls = Emile Durkheim.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1858
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Epināla|Epinālā]], [[Francija|Francijā]]
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]], Francijā
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{FRA}}
|             tautība = Francijas ebrejs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[socioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-9''
| attēls                   =  K nine.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Rods Daniels]]
| producents               =
* [[Lorenss Gordons]]
* [[Čārlzs Gordons]]
| scenārija autors         =
* [[Stīven Sigāls]]
* [[Skots Maierss]]
* [[Loids Levins]]
* [[Donna Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* Džerijs Lī
* [[Mela Herisa]]
| mūzika                   = [[Mailzs Gūdmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gordon Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|4|28|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|title=K-9|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 13, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191013094853/https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|archivedate={{dat|2019|10|13||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|78,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=k-9.htm|title=K-9|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[K-911]]''
| imdb                     =
}}
'''''K-9''''' ir 1989. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Rods Daniels]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], Džerijs Lī un [[Mela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|4|28||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 1999. gada filma ''[[K-911]]'' un 2002. gada filma ''[[K-9: P.I.]]''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis panderi.jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis panderi'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis panderi
|   kategorijas = nē
| binomial =<small>Lahusen, 1880</small>
}}
'''''Bothriolepis panderi''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[Pļaviņu svīta|Pļaviņu svītas]] Sņetogoras slāņos [[Sjasa]]s upes krastos pie Moncevas ciema, [[Krievija|Krievijā]]. Sugu aprakstīja krievu paleontologs [[Jozefs Lahuzens]] 1880. gadā. Sugas nosaukums dots par godu vācbaltiešu paleontologam [[Kristians Panders|Kristianam Panderam]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Bermudu salas
|           valsts_nosaukums = Bermuda
|           karoga_nosaukums = Bermudu salu karogs
|              karoga_attēls = Flag of Bermuda.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Bermudu salu ģerbonis
|             ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Bermuda.svg
|            ģerboņa_platums = 85px
|              kartes_attēls = LocationBermuda.png
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Apvienotās Karalistes himna|God Save the King]]'' (oficiālā)
''[[Hail to Bermuda]]'' (neoficiālā)
|             valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]1
| languages_type           = Citas valodas
| languages                = [[portugāļu valoda|portugāļu]]1
|              galvaspilsēta = [[Hamiltona (Bermuda)|Hamiltona]]
|latd=32
|latm=18
|latNS=N
|longd=64
|longm=47
|longEW=W
|largest_settlement_type  = lielākā pilsēta
|largest_settlement       = [[Hamiltona (Bermuda)|Hamiltona]]
|             valsts_iekārta = [[Britu aizjūras teritorijas]]
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|              platība_rangs = 221.
| area_magnitude           = 1 E7
|                platība_km2 = 53,2
| area_sq_mi               = 20,6
|             procenti_ūdens = 26%
|         iedzīvotāju_skaits = 67837<ref name=cia>{{Tīmekļa atsauce |author=Central Intelligence Agency |authorlink=Central Intelligence Agency |publisher=[[The World Factbook]] |title=Bermuda |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bd.html |year=2009 |accessdate=23 January 2010 |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604143735/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bd.html }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 199.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
| population_census        = 62 059
| population_census_year   = 2000
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 1275
| population_density_sq_mi = 3293
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 8.
|                    IKP_PPP = $5,85 miljardi<ref name=Gazette17Dec08>[http://www.royalgazette.com/siftology.royalgazette/Article/article.jsp?articleId=7d8c8b730030001&sectionId=60 Bermuda leads in GDP per capita], ''The Royal Gazette'', 07/12/08 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081220123136/http://www.royalgazette.com/siftology.royalgazette/Article/article.jsp?articleId=7d8c8b730030001&sectionId=60 |date={{dat|2008|12|20||bez}} }}</ref>
|              IKP_PPP_rangs = 149.
|               IKP_PPP_gads = 2007<ref name="Gazette17Dec08" />
|         IKP_PPP_per_capita = $91 477<ref name="Gazette17Dec08" />
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 1.
|                        HDI = n/a
|                  HDI_rangs = n/a
|                   HDI_gads = 2003
|             HDI_kategorija = n/a
|                     valūta = [[Bermudas dolārs]]2
|               valūtas_kods = BMD
| country_code             =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -4
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
| drives_on_the_                = left_side_of_road
|                     domēns = [[.bm]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 1(441)
|                   piezīme1 = Saskaņā ar [[CIA World Factbook]] datiem
|                   piezīme2 = ''On par with US$.''
}}
'''Bermudu salas''' ({{val-en|Bermuda}}) ir [[Britu aizjūras teritorijas]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], nedaudz vairāk kā 1000 kilometrus uz austrumiem no [[Ziemeļamerika]]s austrumu krasta. Tā atrodas [[Bermudu salas|Bermudu salu]] grupā, ko veido vistālāk uz ziemeļiem izvietojušās [[koraļļu sala]]s pasaulē. Teritorijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Hamiltona (Bermuda)|Hamiltona]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Peka Lundmarks
|     vārds_orig = ''Pekka Lundmark''
|         attēls = High-level Conference on Energy 'Europe’s Future Electricity Market' Pekka Lundmark (36489617004).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Peka Lundmarks 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Espo]], {{FIN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FIN}}
|        tautība = [[somi|soms]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|      izglītība = [[Helsinku Tehniskā augstskola]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Peka Lundmarks''' (''Pekka Lundmark''; dzimis {{dat|1963|12|9}}) ir [[Somija]]s uzņēmējs. Kopš 2020. gada viņš ir uzņēmuma ''[[Nokia]]'' prezidents un izpilddirektors. Viņš ir bijis uzņēmumu ''[[Hackman]]'', ''[[Konecranes|KCI Konecranes]]'', ''[[Fortum]]'' izpilddirektors, ''[[Marimekko]]'' padomes priekšsēdētājs.

sentences: '''Kurlums''' ir daļējs vai pilnīgs [[dzirde]]s zudums. Absolūts dzirdes trūkums ir ļoti reti sastopams,<ref name="PME"/> tādēļ tiek izmantoti [[dzirdes aparāts|dzirdes aparāti]], lai kurlie cilvēki labāk uztvertu apkārtējās [[skaņa]]s. Visbiežāk kurlums rodas kādas [[trauma]]s rezultātā, bet tas var būt arī [[iedzimtība]]s rezultātā. Kurlumu izraisa pārmaiņas [[iekšējā auss|iekšējā ausī]] vai [[dzirdes nervs|dzirdes nervā]].<ref name="PME"/> Ja dzirdes pasliktināšanās notiek pirmajos dzīves gados, tad [[bērns|bērniem]] bieži vien ir problēmas iemācīties [[runāšana|runāt]]. Šādu stāvokli sauc par [[kurlmēmums|kurlmēmumu]].

sentences: '''Novgorodas slaktiņš''' notika [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētā [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā no [[1570]]. gada 9. janvāra līdz 12. februārim.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Šolis''' var būt:

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ženēvas ezers
|attēls=Genfersee bei montreux 2004 pischdi.JPG
|paraksts=Skats uz ezeru no Montrē
|karte=Genfersee satellit.jpg
|kartes_paraksts=Ženēvas ezers no kosmosa
| map = Francija#Šveice
| plat_d=46 | plat_m=26 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=6 | gar_m=36 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FRA}}
{{SUI}}
|platība=582
|garums=73
|Vid_dziļums=153
|Max_dziļums=310
|tilpums=88,9
|augstums_vjl=372
|izteka=[[Rona]]
|baseins=7975
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Lozanna]], [[Montrē]], [[Niona]],
[[Tononlebēna]], [[Vevē]],
[[Ženēva]]
}}
'''Ženēvas ezers''' (arī '''Lemāns'''; {{val|fr|Lac Léman}}, ''Lac de Genève''; {{val|de|Genfersee}}) ir liels [[ezers]] [[Alpi|Alpos]] uz [[Šveice]]s un [[Francija]]s robežas. 60% ezera atrodas Šveicē, 40% — Francijā. Ezera krastā atrodas daudzu slavenību mājas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Fall''
| attēls                   = Fall 1997 film cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ēriks Šafers]]
| producents               =
* [[Epiphany Pictures]]
* [[Fall Productions]]
| scenārija autors         = Ēriks Šafers
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda de Kadeneta]]
* Ēriks Šafers
| mūzika                   = [[Amanda Kravata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|6|20||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fall-1998-1|title=Fall|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51,266}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fall.htm|title=Fall (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Fall''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Ēriks Šafers]]. Tāpat filmā galveno lomu atveido [[Amanda de Kadeneta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|6|20||bez}}.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = FORTH-ICS
|sponsors              = FORTH
|domātais-pielietojums = Ar [[Grieķija|Grieķiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Grieķijā
|ierobežojumi          = Nav (izņemot dažus apakšdomēnus)
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [https://grweb.ics.forth.gr/tomcat-docs/717-B-2005.pdf Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://grweb.ics.forth.gr/index.jsp?lang=en GR-Hostmaster]
|}}

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Bbetmena filmu sērija}}
{{catmain|Betmens (filmu sērija)}}

sentences: '''Braila raksts''' ir [[rakstība]]s metode, kuru izmanto, lai [[aklums|akli]] [[cilvēks|cilvēki]] vai cilvēki ar vāju redzi varētu lasīt un rakstīt. To ieviesis francūzis [[Luijs Brails]] [[1821]]. gadā. Cilvēki lasa tekstu, taustot izciļņus grāmatas lappusē.

sentences:
{{noformējums}}
{{atsauces+}}
'''Mikrodators''' ir mazs, salīdzinoši lēts [[dators]], kura [[centrālais procesors]] (CPU) ir [[mikroprocesors]]. Tas ietver mikroprocesoru, atmiņu un minimālu ieejas / izejas (I / O) shēmu, kas uzstādīta uz vienas iespiedshēmas plates (PCB). Popularitāti ieguva 70. un 80. gados, parādoties aizvien jaudīgākiem mikroprocesoriem. Šo datoru, lieldatoru un minidatoru, priekšgājēji bija salīdzinoši daudz lielāki un dārgāki (lai gan patiešām mūsdienu lieldatori, piemēram, IBM System z mašīnās kā CPU izmanto vienu vai vairākus pielāgotos mikroprocesorus). Daudzi mikrodatori (ja tie ir aprīkoti ar tastatūru un ekrānu [[Ievade/izvade|ievadei un izvadei]]) ir arī [[personālie datori]] (vispārīgā nozīmē).

sentences:
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Rēzekne]]

sentences:
[[Kategorija:Austrijā dzimušie]]
[[Kategorija:Burgenlande]]
{{catmore|Burgenlande}}

sentences:
{{navbox
|name = Hunaņa
|title = [[Hunaņa]]s prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Čande]]
* '''[[Čanša]]'''
* [[Čeņdžou]]
* [[Džandzjadzje]]
* [[Džudžou]]
* [[Henjana]]
* [[Huaihua]]
* [[Ijana]]
* [[Juejana]]
* [[Jundžou]]
* [[Loudi]]
* [[Sjantaņa]]
* [[Šaojana]]
|group2 = Autonomā prefektūra
|list2 =
* [[Sjansji Tudzja un Meo autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Hunaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2544''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2544''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|11|SK}} 08:54 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2534]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2545]]''
}}
'''''Kosmos-2544''''' (''Космос-2544'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada decembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 759. ''Kosmos-2544'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aglonas maizes muzejs
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Aglonas maizes muzejs1.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aglona]], [[Aglonas pagasts]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.1332363 | latNS  = N
| longd = 27.0017417 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

labels: DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija CilvÄki VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture CilvÄki VÄsture Daba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Politika KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija VÄsture Latvija Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Daba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi Latvija ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika CilvÄki Latvija KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Politika CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra MÄksla JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Latvija Sports MÄksla MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Daba Sports DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika CilvÄki CilvÄki Daba VÄsture Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki VÄsture Daba Daba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Daba Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika KultÅ«ra Politika MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija JÄdzieni Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Politika Notikumi Latvija Daba KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Daba Sports VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla VÄsture CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija Sports JÄdzieni Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Politika Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Sports CilvÄki CilvÄki Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki VÄsture VÄsture CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki VÄsture Latvija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba Politika Latvija Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija Latvija MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Latvija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Sports MÄksla CilvÄki Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Daba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Politika Daba CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Politika Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla MÄksla CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VÄsture Daba Daba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Daba Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija CilvÄki Politika JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Sports VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika Daba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Notikumi Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Sports VÄsture Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Politika VeselÄ«ba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Notikumi Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Politika Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Latvija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Latvija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija Sports VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Notikumi SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija CilvÄki Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Notikumi Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Latvija CilvÄki VÄsture Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra