sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentheljēra
 | official_name            = ''Saint Helier
Saint-Hélier''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Saint Helier from Noirmont Jersey.jpg
 | image_caption            = Skats uz Sentheljēru
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Normandijas salas#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes
kroņa teritorija]]
 | subdivision_name         =  [[Džērsija]]
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 10.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 33622
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49.187 | latm = | lats =  | latNS =N
 | longd =2.107  | longm =  | longs =  | longEW =W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.sthelier.je/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Mārketinga komunikācijas''' ir darījumu process, kurā divas vai vairākas puses savstarpēji apmainās ar informāciju, tās nozīmi skaidrojot ar noteiktu simbolu palīdzību.<ref name="Blaits">Blaits Dž. Mārketings. Rīga: Zvaigzne ABC, 2004</ref> Mārketinga komunikācija ir līdzekļu kopums, ar kuru palīdzību kompānijas tieši vai netieši informē, pārliecina, atgādina patērētājam par savu produktu un zīmolu, ko tie pārdod. Komunikāciju raksturo šādas iezīmes: tā ir apzināta darbība (tiek pieliktas pūles, lai panāktu atbildi), tā ir darījums (visi dalībnieki tiek iesaistīti procesā), un tā balstās uz simboliem (vārdiem, attēliem, mūziku un citu maņu orgānu kairinātājiem). Cilvēki nav telepātiskas būtnes, tādēļ komunikācijas procesā atsevišķi jēdzieni jāizskaidro, izmantojot simbolus, kas vajadzīgi, lai saprastu domas.<ref name="Blaits" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2012. gada novembrī,}}
'''Igauņu haika''' ir dzejas forma, kas ir īsāka par tradicionālo haiku. Ja Parastai haikai zilbju skaits ir 5+7+5, bet igauņu haikai trijās rindās tikai 4+6+4 zilbes.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|nosaukums_latv_val  = Vidusfranku valsts
|sugasvārds          =
|kontinents          = [[Eirāzija]]
|reģions             = [[Rietumeiropa]]
|valsts              =
|laikmets            = [[Viduslaiki]]
|statuss             = [[valsts]]
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Monarhija]]
|gads_sākums         = 843
|gads_beigas         = 855

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences: '''Starītes''' jeb '''radiolārijas''' (''Radiolaria'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] grupa (senāk [[kārta]]), kas tagad ir sadalīta [[Akantārijas|akantāriju]], [[Policistīnas|policistīnu]] un [[Feodārijas|feodāriju]] [[Klase (bioloģija)|klasēs]]. No [[Saulenītes|saulenītēm]] tās atšķiras ar to, ka starītēm ir blīva pseidohitīna aizsargātāja kapsula ([[centrālā kapsula]]), kas apņem ķermeņa centrālo daļu un [[protoplazma|protoplazmu]] sadala intrakapsulārā jeb iekškapsulas un ekstrakapsulārā jeb ārkapsulas protoplazmā, kuras savā starpā savieno kapsulas atveres.<ref name="Zooloģija">G.Abrikosovs, E.Bekers u.c. "Zooloģija" 1. daļa (Bezmugurkaulnieki) — "Latvijas Valsts Izdevniecība", Rīga, 1964.g. 59 lpp.</ref> Visas starītes bez izņēmuma ir [[Jūra|jūru]] iemītnieki. Tās milzīgā daudzumā apdzīvo galvenokārt ūdens virsējos slāņus. Pēc starīšu nāves to [[Skelets|skeleti]] lielā vairumā grimst jūru dibenā. [[Okeāns|Okeānu]] [[Tropiskā josla|tropiskajā]] daļā lielajos dziļumos (4-8 km. dziļi) [[Dūņas|dūņu]] nogulumi sastāv pārsvarā no radiolāriju [[Krams|krama]] skeletiem, jo [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[Kalcīts|kaļķa]] [[čaula]]s šādā dziļumā izšķīst.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melis melis
| attēls                   = Liar Liar poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liar liar''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               = [[Braiens Greizers]]
| scenārija autors         =
* [[Pols Gaejs]]
* [[Stīvens Mazurs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Dženifera Tillija]]
* [[Amanda Donohjū]]
* [[Kerijs Elvss]]
* [[Svūsija Kurca]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|3|18|Holivuda|1997|3|21|ASV|}}
| ilgums                   = 83 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liar-liar-1997|title=Liar Liar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2016|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161023124514/http://www.bbfc.co.uk/releases/liar-liar-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|302,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liarliar.htm|title=Liar Liar (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melis melis"''' ({{val|en|Liar Liar}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Mora Tīrnija]], [[Dženifera Tillija]], [[Amanda Donohjū]], [[Kerijs Elvss]] un [[Svūsija Kurca]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|3|18||bez}} Holivudā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Asterales
| suga_lv = Divgadīgā cietpiene
| suga = Crepis biennis
| ģints_lv = Cietpienes
| ģints = Crepis
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| attēls2 = Crepis biennis kz08.jpg
| attēls = Crepis biennis (Wiesen-Pippau) IMG 22243.JPG
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = L.
}}'''Divgadīgā cietpiene''' ({{val|la|Crepis biennis}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] — areāla ziemeļu daļā atradnes izklaidus, tostarp [[Latvija|Latvijā]] nereti visā teritorijā, biežāk valsts rietumdaļā. Sugas ietvaros nodala vairākas pasugas.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Georgs fon Gīne''' (''Georg von Güne''; 1755—1833) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]], [[Krievijas Impērijas armija]]s virsnieks. Rīgas tieslietu palātas padomnieks (1794), [[valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]]. Vidzemes hoftiesas viceprezidents (1802—1812) un prezidents (1813—31).

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Jaunatnes dārzs
| photo           =
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Rīga
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 25.61 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 4 | longs = 7.75 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area            = 10 850 m2
| elevation       =
| created         =
| designer        = [[Pāvels Seļeckis]]
| etymology       =
| operator        = SIA "[[Rīgas meži]]"
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = publisks parks
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}
'''Jaunatnes dārzs''' ir neliels [[parks]] [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]] starp [[Lapu iela (Rīga)|Lapu]], [[Melnsila iela (Rīga)|Melnsila]] un [[Ernestīnes iela|Ernestīnes]] ielām. Neoficiāli tas ticis saukts arī par '''Ļermontova parku''', jo agrāk blakus atradās Ļermontova iela (tagadējā [[Viļa Plūdoņa iela (Rīga)|Viļa Plūdoņa iela]]) un [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5. trolejbusa]] pietura ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hydrodamalis_gigas_skeleton_-_Finnish_Museum_of_Natural_History_-_DSC04529.JPG
|  att_nosaukums = Stellera jūrasgovs skelets
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Hydrodamalinae
| apakšdzimta_lv = Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimta
|          ģints = Hydrodamalis
|       ģints_lv = Klusā okeāna jūrasgovis
|           suga = Hydrodamalis gigas
|        suga_lv = Stellera jūrasgovs
|       binomial = †Hydrodamalis gigas ([[Eberhard August Wilhelm von Zimmermann|Zimmermann]], 1780)
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
[[Komandora salas]] (uz austrumiem no [[Kamčatkas pussala]]s)
}}
'''Stellera jūrasgovs''' (''Hydrodamalis gigas'') ir izmiris [[jūrasgovju dzimta]]s (''Dugongidae'') [[jūras zīdītāji|jūras zīdītājs]], kas bija sastopams [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā, [[Beringa jūra|Beringa jūrā]] [[Komandora salas|Komandora salu]] tuvumā. [[Pleistocēns|Pleistocēna]] epohas laikā tās izplatības areāls bija daudz lielāks. Radniecīgi tuvākais mūsdienās dzīvojošais jūras zīdītājs ir [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] sastopamā [[jūrasgovs]] (''Dugong dugon'').

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Ģertrūdes baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Church of St Gertrude, Kaunas - Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Ģertrūdes baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Ģertrūdes baznīca
| position = left
| latd  = 54.897339  | latNS  = N
| longd = 23.901544  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| architect =
| facade_direction      = E
| groundbreaking        =
| year_completed        = 15. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Ģertrūdes katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3117695"
}
</mapframe>

sentences:
{{ezera infokaste
|       ezers = Koipasas ezers
|      attēls = Salar_de_coipasa.png
|    paraksts = Koipasa solončaka un Koipasas ezera satelītaina
|         map = Bolīvija
| plat_d=19 | plat_m=23 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=68 | gar_m=10 | gar_s= | gar_EW=W
|        vieta = {{BOL}}
|      platība = 2200
|       garums =
|  Vid_dziļums =
|  Max_dziļums =
|      tilpums =
| augstums_vjl = 3658
|       izteka =
|      baseins =
|      valstis = [[Bolīvija]], [[Čīle]]
|        salas =
|     pilsētas =
}}
'''Koipasas ezers''' ({{val|es|Lago Coipasa}}) ir augstkalnu [[sālsezers]] [[Bolīvija]]s rietumu daļā, [[Oruro departaments|Oruro departamentā]], ap 160 km no [[Oruro]]. Otrs lielākais sālsezers Bolīvijā. Izvietojies [[Koipasa]]s [[solončaks|solončakā]] netālu no [[Čīle]]s robežas.<ref name="andes.zoom-maps.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://andes.zoom-maps.com/ |title=www.andes.zoom-maps.com |access-date={{dat|2015|12|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100924154519/http://andes.zoom-maps.com/ |archivedate={{dat|2010|09|24||bez}} }}</ref>

sentences: ir svarīgs līdzeklis medicīniskajā diagnostikā.]]'''Diagnostika''' ir dažādu [[metode|metožu]] izmantošana, lai identificētu [[veselība]]s problēmas.

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| tauta     = Baškīri
| attēls    =
| skaits    = ap 2 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{RUS}} (1,58 miljoni)
 }}
|   valoda = [[baškīru valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[sunnītu islāms]]
|   grupas =
|     radi = [[tatāri]], [[čuvaši]] un citas [[tjurki|tjurku]] tautas
}}

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Adelijas Zemes atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =76
|poz_y           =75
}}
'''Adelijas Zeme''' ({{val-fr|Terre Adélie}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[D'Irvila jūra]]s krastā. Stiepjas no [[Eldena rags|Eldena raga]] austrumos (66°48′S 142°02′E) līdz [[Purkuapā rags|Purkuapā ragam]] rietumos (66°12′S 136°11′E). Dažkārt tiek saukta par '''Adelijas krastu''' un tiek pieskaitīta [[Vilksa Zeme]]i. Austrumos robežojas ar [[Džordža V krasts|Džordža V krastu]], rietumos — ar [[Klēras krasts|Klēras krastu]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Sverdlovskas apgabals
| karte = Russia - Sverdlovsk Oblast (2008-01).svg
| oriģ = Свердловская область
| karoga_attēls = Flag of Sverdlovsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Sverdlovskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Sverdlovsk oblast.svg
| ģerboņa_nosaukums = Sverdlovskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 90px
| galvaspilsēta = [[Jekaterinburga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (89,23%)
| platība = 194 800
| iedzīvotāji = 4 239 161
| iedz blīvums = 21,83
| pilsētas = 34
| rajoni = 30
| fedapgabals = [[Urālu federālais apgabals|Urālu]]
| url = http://www.midural.ru/
|ainavas_skats=Река_Исеть.jpg|iedz_gads=2023}}
'''Sverdlovskas apgabals''' ir viens no [[Krievijas Federācija]]s apgabaliem vēsturiskajā [[Sibīrija]]s teritorijā. Tas robežojas ar [[Permas novads|Permas novadu]] un [[Komi (republika)|Komi Republiku]] rietumos, [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabalu]] ziemeļaustrumos ([[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomo apvidu]]) un austrumos, [[Kurgānas apgabals|Kurgānas apgabalu]], [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalu]] un [[Baškīrija|Baškīriju]] dienvidos.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =শ্রী অরবিন্দ
|          vārds_orig =Sri Ôrobindo
|              attēls =Sri aurobindo.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1872
|          dz_mēnesis =8
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Kolkata]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1950
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =5
|             m_vieta =[[Pondičeri]], {{IND}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[bengāļi|bengālis]]
|            paraksts = Sri Aurobindo sign.jpg|rahmenlos|270 px|right
|               skola =[[joga]]
|           intereses =
|              idejas =[[integrālā joga]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]] (''Ken Wilber'')
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]<br />[[bengāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Šrī Aurobindo Gošs''' ({{val|bn|শ্রী অরবিন্দ (Sri Ôrobindo)}}, dzimis {{dat|1872|8|15}}, miris {{dat|1950|12|5}}) bija [[bengāļi|bengāļu]] izcelsmes [[Indija|indiešu]] [[nacionālisms|nacionālists]], [[dzeja|dzejnieks]], [[filozofija|filozofs]], [[mistika|mistiķis]], [[joga|jogs]] un [[guru]]. [[Integrālā joga|Integrālās jogas]] pamatlicējs.<ref>A. S. Dalal; A Greater Psychology, {{ISBN|1-58542-089-1}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Kube
|     vārds_orig = ''Ludwig von Cube''
|         attēls = Cube_Wappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1788
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tirza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Gulbenes novads}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans fon Kube]]<br/>Frīderike Marija, dzimusi Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s 1719. gadā gleznota glezna]]
'''Debesis''' daudzās reliģijās un mitoloģijās ir vieta, kur dzīvo [[dievs|dievi]], [[dievība]]s, [[eņģelis|eņģeļi]], [[džins|džini]] un [[svētais|svētie]]. Daudzās reliģijās un mitoloģijās uzskata, ka [[dvēsele]] pēc nāves pārceļas uz debesīm. Tiek uzskatīts, ka debesīs atrodas [[paradīze]], kas ir pretstats [[elle]]i vai [[pazemes valstība]]i. Daudzās reliģijās un mitoloģijās uzskata, ka debesis dalās septiņās daļās, no kā arī radies termins "[[septītās debesis]]". Doma par debess iedalījumu septiņās daļās ir radusies [[Senā Divupe|Senajā Divupē]].

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kolimas zemiene
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg =69|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =154|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumsibīrijas zemiene]]
|sastāv                 =
|platība                = 170 000
|garums                 = 750
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Sredņekolimska]]
}}
'''Kolimas zemiene''' ({{val|ru|Колымская низменность}}, {{val|sah|Халыма намтала}}) ir zems līdzenums [[Krievija]]s ziemeļaustrumos, [[Sibīrija|Sibīrijā]].<ref>{{PZT|367|Kolimas zemiene}}</ref> Kopā ar rietumos esošo [[Janas—Indigirkas zemiene|Janas—Indigirkas zemieni]] veido plašo [[Austrumsibīrijas zemiene|Austrumsibīrijas zemieni]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotkas autonomajā apvidū]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article063086.html Определение "Колымская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūpera kalns
| attēls                   = Coppermountaincover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Copper Mountain''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Mičels]]
| producents               =
* [[Deimiens Lī]]
* Deivids Mičels
| scenārija autors         =
* Deimiens Lī
* Deivids Mičels
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Alans Tiks]]
| mūzika                   = [[Reiners Vīnss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Rose & Ruby]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 60 [[minūte|min]]
| valsts                   =
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūpera kalns"''' ({{val|en|Copper Mountain}}) ir 1983. gada  komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Deivids Mičels]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]] un [[Alans Tiks]]. Filmā divi draugi dodas uz Kolorādo slēpošanas trasi. Kamēr viens no draugiem nododas slēpošanai, otrs cenšas savaldzināt sievietes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Volvo Personvagnar AB''
''Volvo Car Corporation''
| logo             =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1927]]
| founder          = ''[[SKF]]'', [[Asārs Gabrielsons]] un [[Gustavs Lārsons]]
| defunct          =
| location_city    = [[Gēteburga]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Li Šufu]] (priekšsēdētājs)
[[Stefans Jakobijs]] (prezidents)
[[Hanss Olovs Olsons]] (vicepriekšsēdētājs)
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automobilis|automobiļi]]
[[Dzinējs|dzinēji]]
| services         =
| revenue          = {{ASV dolārs|16,697 miljoni}} (2010)<ref name="volvocars1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volvocars.com/intl/top/about/corporate/volvo-sustainability/Documents/Volvo_Corporate_report_ENG_2010_locked.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2011|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120407004951/http://www.volvocars.com/intl/top/about/corporate/volvo-sustainability/Documents/Volvo_Corporate_report_ENG_2010_locked.pdf# |archivedate={{dat|2012|04|07||bez}} }}</ref>
| operating_income = {{ASV dolārs|345,463 miljoni}} (2010)<ref name="volvocars1"/>
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 19,494 (2010)<ref name="volvocars1"/>
| parent           = ''[[Zhejiang Geely Holding Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.volvocars.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences: '''GS1-128''' [[GS1|ir GS1]] pielietošanas standarts, izmantojot Code 128 [[Svītrkods|svītrkodu]] specifikāciju. Tā iepriekšējais pareizais nosaukums bija UCC/EAN-128. Citi vairs neizmantotie nosaukumi ir UCC-128 un EAN-128. GS1-128 standarts tika ieviests 1989.gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://40.gs1.org/historic-timeline.php|title=GS1 Historic Timeline|website=GS1|access-date=9 October 2018|archive-date={{dat|2018|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180414000127/http://40.gs1.org/historic-timeline.php}}</ref>, un tajā tiek izmantota virkne pielietojuma identifikatoru tādu papildu datu kā derīguma termiņa datuma, sērijas numura, daudzuma, svara un daudzu citu, lietotājam nepieciešamu atribūtu iekļaušanai.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
'''Stereotipi par ebrejiem''' ir vispārināti [[Priekšstats|priekšstati]] par [[Ebreji|ebrejiem]], kas bieži vien ir kariķēti, aizspriedumaini un [[Antisemītisms|antisemītiski]].
 ārējās iezīmes]]
Karikatūrās [[Aškenazi|aškenazu]] ebreji parasti tiek attēloti ar lieliem deguniem un tumšām acīm ar nolaistiem plakstiņiem. Pārspīlētas vai groteskas ebreju sejas iezīmes bija galvenais [[Nacisms|nacistu]] un retāk arī [[padomju propaganda]]s elements. Priekšstats par lielo vai ērgļa "ebreju degunu" joprojām ir viena no izplatītākajām un raksturīgākajām pazīmēm, kas raksturo kādu kā ebreju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūžīgā aukle
| attēls                   = Mrs Doubtfire.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mrs. Doubtfire''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Mārša Garsesa Viljamsa]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Marks Redklifs]]
| scenārija autors         =
* [[Rendija Meijema Singere]]
* [[Leslija Diksone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sallija Fīlda]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Hārvijs Fīršteins]]
* [[Roberts Proskis]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Blue Wolf Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1993|11|24||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mrs-doubtfire-1993|title=Mrs. Doubtfire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2017|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171222050727/http://bbfc.co.uk/releases/mrs-doubtfire-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrsdoubtfire.htm|title=Mrs. Doubtfire (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|441,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūžīgā aukle"''' ({{val|en|Mrs. Doubtfire}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Kriss Kolumbuss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sallija Fīlda]], [[Pīrss Brosnans]], [[Hārvijs Fīršteins]] un [[Roberts Proskis]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|11|24||bez}}.

sentences:
[[File:Data General Nova SN 1.agr.JPG|thumb|Minidators kļuvis par muzeja eksponātu (''Data General Nova SN 1'')]]
'''Minidators'''<ref>{{AkadTerm|term=minidators|language=LV}}</ref> ({{val-en|minicomputer}}) ir mazāku [[dators|datoru]] klase, kura attīstījās 1960. gados un tika pārdota ievērojami lētāk kā [[lieldators|lieldatori]] un vidēja izmēra datori no [[IBM]] un tā konkurentiem. Tagad tas ir reti pielietots nosaukums, kurš tika vēsturiski izveidots 1950. gadu sākumā, kad [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]] nodeva ekspluatācijā 16 pozīciju datoru ''[[Whirlwind 1]]'', kurā pirmo reizi bija izmantota [[ferītu gredzenu atmiņa]].

sentences:
[[Kategorija:Datu pārvaldība]]
[[Kategorija:Serveri]]
[[Kategorija:Datori]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = ''Herzeleid Tour''
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = ''[[Rammstein]]''
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[Herzeleid]]''
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|1994|4|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|1996|10|12|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 113
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = -
| šī turneja                = '''''Herzeleid Tour'''''
(1994-1996)
| nākošā turneja            = ''[[Sennsucht Tour]]''
(1997-2000)
| Dažādi                    =
}}
'''''Herzeleid Tour''''' bija vācu grupas ''[[Rammstein]]'' pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma [[Herzeleid|albuma]] atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī [[Leipciga|Leipcigā]] un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā ''[[Sehnsucht]]''.

Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā ''[[Project Pitchfork]]'' (15 koncerti), ''[[Clawfinger]]'' (5 koncerti), ''[[Ramones]]'' — ''"Adios Amigos Tour"'' (8 koncerti).

''Herzeleid Tour'' koncertos kā ''Rammstein'' grupas iesildītāji bija ''[[DJ KOM]]'' (14 koncerti), ''[[Farmer Boys]]'' un ''[[Mink Stole]]'' (21 koncerti), ''[[Secret Discovery]]'' (13 koncerti), ''[[Eskimo & Egypts]]'' (17 koncerti).

sentences:
'''Paleoģeogrāfija''' ir zinātne, kas pēta ģeogrāfiju Zemes un citu debesu ķermeņu ģeoloģiskajā pagātnē.
{{Commonscat|Palaeogeography}}

sentences: [[Rucavas pagasts|Rucavas pagasta]] „Vecķērvēs” celta dzīvojamā māja [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ostins Pauerss. Spiegs, kurš mani iz...
 | oriģinālnos = ''Austin Powers: The Spy Who Shagged Me''
 |      attēls =  Austin Powers- The Spy Who Shagged Me.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors = [[Džejs Roučs]]
 |  producents =
* [[Sūzena Toda]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Demija Mora]]
* [[Ēriks Maklēds]]
* [[Džons Laionss]]
* [[Maiks Maierss]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls Makullers]]
* Maiks Maierss
 |     aktieri =
* Maiks Maierss
* [[Hetere Greiema]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Roberts Vāgners]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Elizabete Hērlija]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Eric's Boy''
* ''Moving Pictures''
* ''Team Todd''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1999|06|11}}
 |      ilgums = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-spy-who-shagged-me-1999-2|title=Austin Powers:
The Spy Who Shagged Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828180726/https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-spy-who-shagged-me-1999-2}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=austinpowers2.htm|title=Austin Powers:
The Spy Who Shagged Me |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|312 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Ostins Pauerss: Slepenais starptautiskais aģents]]" (1997)
 |      nākamā = "[[Ostins Pauerss un Zelta loceklis]]" (2002)
 |        imdb =
}}
'''"Ostins Pauerss. Spiegs, kurš mani iz..."''' ({{val|en|Austin Powers: The Spy Who Shagged Me}}) ir 1999. gada filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučs]]. Filmā [[Doktors Ļaunums]] dodas 1969. gadā, lai nolaupītu sasaldētā [[Ostins Pauerss|Ostina Pauersa]] modžo, kas padara viņu pievilcīgu sieviešu dzimuma acīs. Ostins Pauerss dodas Doktoram pa pēdām.

sentences:
sacietējums]]
'''Sklerodermija''' ir [[Autoimūna slimība|autoimūnu slimību]] grupa, kas var izraisīt izmaiņas ādā, asinsvados, muskuļos un iekšējos orgānos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rarediseases.info.nih.gov/diseases/10308/scleroderma|title=Scleroderma - About the Disease - Genetic and Rare Diseases Information Center|website=rarediseases.info.nih.gov|access-date=2023-03-17|language=en|archive-date=2017-01-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20170125233043/https://rarediseases.info.nih.gov/diseases/10308/scleroderma}}</ref>  Sklerodermija biežāk skar sievietes nekā vīriešus, un tā visbiežāk rodas vecumā no 30 līdz 50 gadiem. Sklerodermiju nav iespējams pilnībā izārstēt, ārstēšanas metodes fokusējas uz [[Simptoms|simptomu]] atvieglošanu.<ref name=":0" /><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/raksti/sklerodermija-simptomi-celoni-arstesana|title=Sklerodermija: Simptomi, cēloņi, ārstēšana|website=medicine.lv|access-date=2023-03-17|date=2022-09-27|language=lv}}</ref>

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Navarro''' var būt:

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Barselonas akvārijs
|image         =
|image_width   =
|image_caption = Barselonas okeanārija tunelis
|date_opened   = 1995. gada 8. septembrī
|location      = {{flaga|ESP}} [[Barselona]], [[Katalonija]], [[Spānija]]
|area          =
|coordinates   = {{Coord|41|22|36|N|2|11|03|E|display=it|type:landmark_source:cawiki}}
|num_animals   = 11 000<ref>https://web.archive.org/web/20110719153522/http://www.aquariumbcn.com/AQUARIUM/info_quienessomos.php</ref>
|num_species   = 450
|members       = [[Aspro Parks]]
|exhibits      =
|website       = https://www.aquariumbcn.com/
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#b80048 align=center | <big>'''Gajs Jūlijs Cēzars
''Gaius Iulius Caesar'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center | [[Romas Republika]]s diktators
|-
| colspan=2 align=center |
Jūlija Cēzara krūšutēls
|-
| '''Valdīšana''' || no [[49. gads p.m.ē|49. gada p.m.ē]] oktobra
līdz [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] martam
|-
| '''Dzimis''' || [[100. gads p.m.ē|100. gada p.m.ē]] [[13. jūlijs|13. jūlijā]]<ref name="dzimgads" />
|-
| '''Dzimšanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Miris''' || [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] [[15. marts|15. martā]]
|-
| '''Miršanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Priekštecis''' || [[Lūcijs Kornēlijs Sulla]] (kā Romas Republikas diktators)
|-
| '''Pēctecis''' || [[Oktaviāns|Augusts Oktaviāns]] (kā Romas imperators)
|-
| '''Dzīvesbiedres''' || 1. [[Kornēlija Cinilla]] (no 84. līdz 68. gadam p.m.ē.)
2. [[Pompeja Sulla]] (no 68. līdz 63. gadam p.m.ē.)
3. [[Kalpurnija Pizonisa]] (no 59. līdz 44. gadam p.m.ē.)
|-
| '''Pēcnācēji''' || [[Oktaviāns]] (adoptēts)<ref>Tiek uzskatīts, ka Cēzaram ar Kleopatru bija arī kopīgs dēls — [[Cēzarions]], bet to pats Cēzars esot noliedzis.</ref>
|-
| '''Dinastija''' || [[Jūlija-Klaudija dinastija]]
|-
| '''Tēvs''' || [[Gajs Jūlijs Cēzars vecākais]]
|-
| '''Māte''' || [[Aurēlija Kotta]]
|}

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences:
{| class="infobox vcard" style="font-size: 85%; text-align: center; margin: 0 0 1em 1em"
|-
! colspan="9" | Muharama sākšanās un beigu datumi
|-
! gads || sākums || beigas
|-
!2013
|[[5. novembris]]||[[4. decembris]]
|-
!2014
|[[25. oktobris]]||[[23. novembris]]
|-
!2015
|[[14. oktobris]]||[[12. novembris]]
|-
!2016
|[[2. oktobris]]||[[31. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}" | 2017
|[[21. septembris]]||[[20. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}" | 2018
|[[11. septembris]]||[[9. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}" | 2019
|[[31. augusts]]||[[29. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}" | 2020
|[[20. augusts]]||[[17. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}" | 2021
|[[10. augusts]]||[[8. septembris]]
|}

sentences: , apakšā). No Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".]]

sentences:
'''Saito''' var būt:
* [[Akane Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1993. gadā);
* [[Josuke Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1988. gadā);
* [[Kadzuo Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1951. gadā);
* [[Keiko Saito]] — Japānas futboliste (dzimusi 1965. gadā);
* [[Manabu Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1990. gadā);
* [[Saidzo Saito]] — Japānas futbolists (1908—2004);
* [[Tošihide Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1973. gadā).

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Nederlandse waterverdedigingslinie''
 |       other_name =
 |            image = 526452-Fort_Pampus.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption = Pampusa salas forts
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.364722  | latNS  = N
 | longd = 5.068889 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Ziemeļholande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1815. - 1940. gads
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī
| vārds_orig = {{ara|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}
| attēls = Zakariya Razi 001.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 854
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| m_dat_alt = [[932]]. vai [[925]]. gadā
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = Ķīmija, medicīna, filozofija
| grāds =
| darba_vietas =
| akad_amats =
| alma_mater =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī''' ({{val|fa|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}; dzimis {{dat|854}}, miris {{dat|925}}), latinizētā vārda forma — '''Razess''',<ref name="lpe" /> bija persiešu<ref name="The story of medicine" /><ref name="Health, civilization, and the state: a history of public health from ancient to modern times" /> [[polimāts]], [[ārsts]], [[alķīmija|alķīmiķis]], [[filozofs]]. Nozīmīga persona [[medicīna]]s vēsturē.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ķeizaru kapenes
| native_name         = ''Kaisergruft''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Capuchin_Church_1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]]
| latd  = 48.205556 | latNS  = N
| longd = 16.369722 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1618. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
'''Ķeizaru kapenes''' ({{val|de|Kaisergruft}}) jeb '''Kapucīnu kapenes''' ({{val|de|Kapuzinergruft}}) ir [[Hābsburgi|Hābsburgu]] dzimtas kapi [[Vīnes Kapucīniešu baznīca|Vīnes Kapucīnu baznīcā]] [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu grupu|hlorpaskābes sāļiem|hlorīti (sāļi)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hlorīts
|attēls=
|att_paraksts =
|klase=Silikātu grupa (filosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Mg,Fe)3(Si,Al)4O10(OH)2·(Mg,Fe)3(OH)6
|singonija=[[monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, reti dzeltens, sarkans vai balts.
|svītra=Balta
|habituss=Slāņaini veidojumi, zvīņaini agregāti, zvīņu inklūzijas.
|skaldnība=Ļoti pilnīga
|lūzums=Plātņains
|cietība=2–2,5
|spīdums=Stiklains, pērļains, matēts
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=1,57—1,67
|pleohroisms=
|blīvums=2,6—2,9
}}
'''Hlorīti''' (no {{val|el|χλωρός}} (''khlōrós'') — 'zaļš') ir [[Vizla|vizlveidīgu]] [[Minerāls|minerālu]] grupa [[Silikāti|silikātu]] klasē un [[filosilikāti|filosilikātu]] apakšklasē. Kristalizējas [[Monoklīnā singonija|monoklīnā singonijā]], tiem ir vizlveida [[skaldnība]] un zema [[cietība]]. Plānās hlorītu lapiņas ir lokanas, taču nav elastīgas (saglabājas salocītā stāvoklī).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Tronheima
| native_name = ''Trondheim''
| settlement_type = Pilsēta
| image_skyline =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Trondheim.svg
| image_shield = Trondheim_komm.svg
| pushpin_map = Norvēģija#Eiropa
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 63
| latm = 25
| lats = 47
| latNS = N
| longd = 10
| longm = 23
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{NOR}}
| subdivision_type1 = [[Norvēģijas administratīvais iedalījums|Filke]]
| subdivision_name1 = [[Trendelāga]]
| subdivision_type2 = Komūna
| subdivision_name2 = [[Tronheimas komūna]]
| established_title = Dibināta
| established_date = {{dat|997}}
| seat_type =
| seat =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 57.32
| area_land_km2 =
| population_total = 198219
| population_as_of = {{dat|2019|10|1|SK|bez}}
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_urban = 186364
| population_metro = 279234
| population_density =
| population_density_rank =
| population_footnotes = <ref>[http://www.ssb.no/english/yearbook/tab/tab-057.html Population and area, by municipality, Statistical Yearbook of Norway 2011] Statistics Norway, Atjaunināts {{dat|2012|10|7|SK|bez}}</ref>
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| website = {{URL|https://www.trondheim.com/}}
| footnotes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Personu uzskaitījumi pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aristotelis
|          vārds_orig = Ἀριστοτέλης
|              attēls = Aristoteles Louvre.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 384. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Stageira, [[Senā Grieķija]]
([[Centrālā Maķedonija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = 322. gads p.m.ē. (62 g.v.)
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Eiboja]], [[Senā Grieķija]]
([[Centrālā Grieķija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[Fizika]], [[metafizika]], [[dzeja]], [[teātris]], [[mūzika]], [[retorika]], [[politika]], [[ētika]], [[bioloģija]], [[zooloģija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Platons]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis = visa [[Rietumu filozofija]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Edvards Sapīrs
|          vārds_orig = Edward Sapir
|              attēls = Esapir.JPG
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1884
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Lemborka|Lauenburga]], [[Prūsija (karaliste)|Prūsija]] (tagad [[Polija|Polijā]])
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņūheivena]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Jeila Universitāte]]
|          alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]], [[antropoloģija]]
|         pasniedzēji = [[Francs Boass]]
|            studenti = [[Bendžamins Vorfs]],
[[Zeligs Hariss]]
|          sasniegumi = [[Sapīra—Vorfa hipotēze]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Gustav Adolf von Ungern-Sternberg}}, [[1760]]—?) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Vidzeme]]s muižnieks. Kopā ar saviem radiniekiem [[Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs|Vilhelmu Frīdrihu fon Ungernu-Šternbergu]] un [[Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs|Voldemāru Johanu fon Ungernu-Šternbergu]]  veidoja Rīgas brīvmūrnieku ložas [[„Apollo”]] kodolu.

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Pamela Melroja
|          vārds_orig = ''Pamela Anne Melroy''
|              attēls = Pamela Melroy official portrait.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = P. Melroja 2021. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Paloalto]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs|izmēģinātājpilote]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]] (rezervē)
| kos_koplaiks = 38 d 20 h 4 min
| kos_iesaukums = 1994. gads
| kos_misija = 1. ''[[STS-92]]''
2. ''[[STS-112]]''
3. ''[[STS-120]]''
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]''
}}
'''Pamela Melroja''' (''Pamela Anne Melroy''; dzimusi {{dat|1961|9|17}}) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]s (''NASA'') [[kosmonauts|astronaute]], atvaļināta [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] virsniece. Kopš 2021. gada viņa ir ''NASA'' administratora vietniece. Melroja ir piedalījusies 1991. gada [[Persijas līča karš|Persijas līča karā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Macrolepiota-procera.jpg
| att_nosaukums=Ģints tipiskā suga - [[lielā dižsardzene]].
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Macrolepiota
| ģints_lv =Dižsardzenes
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Pārmaiņu vadīšana''' ir process, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu organizācijai vēlamos izmaiņu rezultātus vai mazinātu izmaiņu radītās negatīvās blakusietekmes.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arhibalds fon Keizerlings
|         attēls = admiralis Arhibalds Keizerlings.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|         m_gads = 1951
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Rietumvācija|VFR]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Marina Konstantinova, Olga Diņina, Edīte Līca
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]]
|  dienesta_laiks = 1898. — 1918.
1919. augusts — 1931. septembris
|          valsts =
|       struktūra = kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = [[Pēterburga]]s Jūras kadetu korpuss (1901)
[[Liepāja]]s zemūdeņu kursi (1907-1908)
|     apbalvojumi = Sv. Staņislava ordenis (II un III šķiras), Sv. Annas ordenis (III šķiras), Sv. Vladimira ordenis (IV šķiras),[[Igaunijas Brīvības krusts]] (I šķiras, 3. pakāpes), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (II šķira)
|      cits_darbs =
}}}}
 un Arhibalds Keizerlings]]

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ripablik blong Vanuatu
Republic of Vanuatu
République de Vanuatu
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vanuatu Republika
|            valsts_nosaukums = Vanuatu
|               karoga_attēls = Flag_of_Vanuatu.svg
|            karoga_nosaukums = Vanuatu karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Vanuatu.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Vanuatu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Long God yumi stanap"'' (Mēs stāvam par Dievu)
|                valsts_himna = ''Yumi, Yumi, Yumi''
|               kartes_attēls = Vanuatu Provinces.JPG
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vila]], ( Portvila )
| latd=17 | latm=45 | latNS=S | longd=168 | longm=18 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bislama]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikenike Vurobaravu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Charlot Salwai]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1980]]. gada 30. jūlijs
|                 platība_km2 = 12 189
|               platība_rangs = 161
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 272 459 cilvēki
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 188
|                     IKP_PPP = $820 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 178
|          IKP_PPP_per_capita = $2850
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 155
|                         HDI = 0.597
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 134
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Vanuatu vatu]]
|                valūtas_kods = VUV
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .vu
|              tālsarunu_kods = 678
|                iso_kods_num = 548
|              iso_kods_alfa2 = VU
|              iso_kods_alfa3 = VUT
}}'''Vanuatu Republika''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Ziemeļos tā robežojas ar [[Zālamana Salas|Zālamana Salu]] teritoriālajiem ūdeņiem, rietumos — ar [[Austrālija]]s, dienvidrietumos — ar [[Jaunkaledonija]]s un austrumos ar [[Fidži]] teritoriālajiem ūdeņiem. Vanuatu Republika ir izvietota uz 83 [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu salām]], kuru kopējais [[krasta līnija|krastu līniju]] garums ir 2528 [[kilometrs|km]]. Sauszemes kopējā [[platība]] ir 12 189 [[kvadrātkilometrs|km²]]. 2016. gadā Vanuatu dzīvoja 272 459 [[iedzīvotāji]]. Vanuatu galvaspilsēta ir [[Vila]] (Portvila).

sentences: '''Reliģiskais terorisms''' ir vardarbības veids, ko ietekmē [[Reliģija|reliģiskie]] uzskati vai identitāte, un ko izmanto, lai sasniegtu noteiktus reliģiskos mērķus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nadine Gordimera
|         vārds_orig = ''Nadine Gordimer''
|             attēls = Nadine Gordimer 01.JPG
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|DĀR|Springsa}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 7
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|DĀR|Johannesburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Dienvidāfrikāniete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = Aparteīda ēra
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Nadine Gordimera''' ({{val-en|Nadine Gordimer}}, dzimusi {{dat|1923|11|20}}, mirusi {{dat|2014|7|13}}) bija dienvidāfrikāņu [[rakstniece]], politiskā aktīviste.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Belkommunmaš''
| logo             =
| caption          =
| type             = atvērta [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1973. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[tramvajs|tramvaji]], [[trolejbuss|trolejbusi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://bkm.by bkm.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Belkommunmaš''''', pilns nosaukums '''Atvērta akciju sabiedrība "Holdinga pārvaldošā kompānija "BELKOMMUNMAŠ"''' ({{val|ru|Управляющая компания холдинга "БЕЛКОММУНМАШ"}}) ir [[Baltkrievija]]s [[mašīnbūve]]s uzņēmums. Tas ražo [[tramvajs|tramvajus]], [[trolejbuss|trolejbusus]] un specializēto tehniku. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Hezelša
 |          photo = Каскад водопадов Гадельша - panoramio.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption = Hezelšas ūdenskrituma kaskāde
 |       map_type = Baškortostāna#Krievija
 |    map_caption =
 |  latd = 52 |  latm = 45 |  lats = 27 |  latNS = N
 | longd = 58 | longm = 22 | longs = 19 | longEW = E
 |         region =
 |       location = [[Baškortostāna]], [[Krievija]]
 |           type =
 |      elevation =
 |         height = 15 m
 | height_longest =
 |   number_drops = 3
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse =
 |   average_flow =
 |     world_rank =
 |       embedded =
}}

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences: '''Datorprogrammēšana''' jeb, biežāk lietotais nosaukums, '''programmēšana''' ir [[datorprogramma]]s izveides [[Programmatūras izstrādes process|process]]. Tas ietver [[Datorprogramma|datorprogrammas]] [[pirmkods|pirmkoda]] [[Programmatūras projektēšana|projektēšanu]], rakstīšanu, atkļūdošanu, [[Programmatūras testēšana|testēšanu]] un [[Programmatūras uzturēšana|uzturēšanu]]. Šis pirmkods tiek rakstīts kādā [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]]. Programmēšanas nolūks ir izveidot lietojamu programmu, kas atbilst iecerētajai darbībai un parametriem. Šis process bieži prasa īpašas zināšanas daudzās dažādās jomās, piemēram, programmas pielietošanas sfēru, specializētus [[algoritms|algoritmus]] un [[loģika|formālo loģiku]].

sentences: {{Citas nozīmes|matemātikas un datorzinātnes jēdzienu|grafs (nozīmju atdalīšana)|grafs}}

sentences: '''Morganātiskā laulība''' (no {{val-de|Morgengabe}} — "rīta balva") bija laulību paraža kārtu sabiedrībās [[viduslaiki|viduslaikos]], kurā zemākas kārtas sieva neieguva vīra kārtas tiesības. Visilgāk morganātiskā laulība saglabājās valdnieku namos, kuros vīriešu laulībām ar zemākas kārtas sievietēm bija nepieciešama īpaša valdnieka atļauja.<ref>{{LKV|XIV.|27 827}}</ref>

sentences: '''Dūņas''' ir smalkgraudains, mīksts, organogēns [[drupiezis]], kas sastāv no minerālo un organisko vielu maisījuma, kas nogulsnējas ūdenstilpju dibenā.

sentences: '''Arktiskā fronte''' ir robežas zona starp arktiskām un mērenajām [[gaisa masa|gaisa masām]]. Parasti atmosfērā ir dažas šādas frontes; visbiežāk tās veidojas [[Eiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos starp 65 un 75 grādu ziemeļu platumiem un dažreiz izvietojas viena pie otras gandrīz visas [[ziemeļu puslode]]s platumā. Arktiskajā frontē bieži veidojas [[ciklons|cikloni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Psylla.alni.jpg
| att_nosaukums = [[Alkšņu lapblusiņa]] (''Psylla alni'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| dzimta = Psyllidae
| dzimta_lv = Lapblusiņas
| binomial = Psyllidae Latreille, 1807
| sinonīmi =
* ''Aphalaridae'' Löw, 1879
* ''Spondyliaspididae'' Schwarz, 1898
| iedalījums    =
* apakšdzimta: ''[[Acizziinae]]'' White & Hodkinson, 1985
* apakšdzimta: ''[[Aphalaroidinae]]'' Vondráček, 1963
* apakšdzimta: ''[[Ciriacreminae]]'' Enderlein, 1910
* apakšdzimta: ''[[Macrocorsinae]]'' Vondráček, 1963
* apakšdzimta: ''[[Psyllinae]]'' Latreille, 1807
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Polypterus senegalus - Senegal-Flösselhecht - Albino.jpg
| att_nosaukums = [[Senegālas daudzspure]] (''Polypterus senegalus'')
| platums = 240px
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| megaklase = Osteichthyes
| megaklase_lv = Kaulzivis
| virsklase = Actinopterygii
| virsklase_lv = Starspurzivis
| klase = Cladistia
| klase_lv = Kladistijas
| kārta = Polypteriformes
| kārta_lv = Daudzspurzivjveidīgās
| iedalījums =
| binomial=Polypteriformes <small>Bleeker, 1859</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Daudzspurzivjveidīgās''' (''Polypteriformes'') ir primitīvu [[Starspurzivis|starspurzivju]] kārta, kas iekļauj sevī [[Tropu josla|tropiskajā]] [[Āfrika|Āfrikā]] saldūdenī dzīvojošas [[zivis]], kā arī izmirušas formas. Šī ir samērā sena zivju grupa ar vairākām [[Devons|devona]] [[Daivspurzivis|daivspurzivīm]] raksturīgām [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiskajām]] īpašībām. Tāpēc sākotnēji šīs zivis tika pieskaitītas pie daivspurzivīm kā atsevišķa [[Kladistijas|kladistiju]] kārta. Pašreiz kladistiju grupa ir pieskaitīta starspurzivīm. Daudzspurzivjveidīgo [[Fosilijas|fosilās]] formas ir zināmas no vēlā [[Krīts (periods)|krīta perioda]]. Visas mūsdienu daudzspurzivjveidīgās pārstāv tikai viena [[daudzspurzivis|daudzspurzivju]] dzimta ar divām ģintīm un 14 sugām.

sentences:
'''Pitagorisms'''<ref>Svešvārdu vārdnīca, Apgāds "Jumava", 1999</ref> bija [[filozofija]]s virziens (jeb ''skola'') [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]], kas par savu ideju pamatu pieņēma [[Pitagors|Pitagora]] no [[Samosas sala]]s pasaules skatījumu un koncepcijas,
visas dabas parādības un kosmosa esamību reducējot uz kvantitatīvām, skaitliskām attiecībām.
Pitagoriešu skolai, kuras ietekmes uzplaukums bija [[4. gadsimts p.m.ē|4. gadsimtā p.m.ē.]], bija lieli nopelni [[matemātika]]s un [[astronomija]]s attīstībā. Vēlākie šo ideju attīstītāji parasti tiek apzīmēti ar vārdu [[neopitagorisms|neopitagoristi]].

sentences:
[[Kategorija:Pilis Zviedrijā|Pilis Stokholmā]]
[[Kategorija:Stokholma]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jeru pagasts
| karte             = Jeru_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Jeru pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Jeru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Endzele
| platība           = 124,8
| iedzīvotāji       = 1453<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1453 / 124.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Vizlas lejteces atsegumi
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Dolomīta_krasts_-_Guntars_Mednis_-_Panoramio.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.433701 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.350107 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{militārās vienības infokaste 2
| unit_name = ''Tahrir al-Sham''
| native_name = {{ara|هيئة تحرير الشام}}
| image =
| alt =
| caption = ''Tahrir al-Sham'' karogs
| dates = {{dat|2017|1|28|N|bez}} — tagad
| country = {{vieta|Sīrija}}
| countries =
| allegiance =
| branch =
| type =
| role =
| size =
| command_structure =  [[Al-Qaeda]] (slēpti)<ref name="al-Qaeda latest incarnation">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-middle-east-38934206|title=Tahrir al-Sham: Al-Qaeda's latest incarnation in Syria|first=B. B. C.|last=Monitoring|date=12 February 2017|publisher=BBC}}</ref><ref name="killed in Syria">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.longwarjournal.org/archives/2017/02/uighur-jihadist-fought-in-afghanistan-killed-in-syria.php|title=Uighur jihadist fought in Afghanistan, killed in Syria|publisher=Long War Journal}}</ref>
| garrison = [[Vahābisms]]
 [[Salafisms]]
 [[Džihādisms]]
| garrison_label = Ideoloģija
| nickname =
| patron =
| motto =
| colors =
| colors_label =
| march =
| mascot =
| anniversaries =
| equipment = {{flagicon image|Flag of Ahrar ash-Sham.svg}} ''[[Ahrar al-Sham]]'' (atsevišķās vietās)

{{flagicon image|AQMI Flag asymmetric.svg}} [[Al-Qaeda Arābijas pussalā]]

| equipment_label = Sabiedrotie
| battles =
| decorations =
| battle_honours =
'''Valstis'''
* {{vieta|Sīrija}}
* {{vieta|Krievija}}
* {{vieta|Irāna}}
* {{vieta|Libāna}}
* {{vieta|ASV}}
* {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
* {{vieta|Jordānija}}
'''Nevalstiskie'''
* {{flagicon image|Flag of Syrian Democratic Forces.svg}} [[Sīrijas demokrātiskie spēki]]
* {{flagicon image|Flag of Syria 2011, observed.svg}} [[Brīvā Sīrijas armija]] (atsevišķas grupas)
* {{flagicon image|Flag of Ahrar ash-Sham.svg}} ''[[Ahrar al-Sham]]'' (atsevišķās vietās)
* {{flagicon image|AQMI Flag asymmetric.svg}} [[Islāma valsts]]
* [[Hezbollah]]
| battle_honours_label = Pretinieki
| disbanded =
| flying_hours =
| website =

| current_commander =
| commander1 =
| commander1_label =
| commander2 =
| commander2_label =
| commander3 =
| commander3_label =
| commander4 =
| commander4_label =
| commander5 =
| commander5_label =
| commander6 =
| commander6_label =
| commander7 =
| commander7_label =
| commander8 =
| commander8_label =
| commander9 =
| commander9_label =
| notable_commanders =

| identification_symbol =
| identification_symbol_label =
| identification_symbol_2 =
| identification_symbol_2_label =
| identification_symbol_3 =
| identification_symbol_3_label =
| identification_symbol_4 =
| identification_symbol_4_label =
| identification_symbol_5 =
| identification_symbol_5_label =

| aircraft_attack =
| aircraft_bomber =
| aircraft_electronic =
| aircraft_fighter =
| aircraft_helicopter =
| aircraft_helicopter_attack =
| aircraft_helicopter_cargo =
| aircraft_helicopter_multirole =
| aircraft_helicopter_observation =
| aircraft_helicopter_transport =
| aircraft_helicopter_trainer =
| aircraft_helicopter_utility =
| aircraft_interceptor =
| aircraft_patrol =
| aircraft_recon =
| aircraft_trainer =
| aircraft_transport =
| aircraft_tanker =
| aircraft_general =
}}
'''''Hay'at Tahrir al-Sham''''' ({{val|ar|هيئة تحرير الشام}}, '''Organizācija [[Levante]]s atbrīvošanai''' jeb '''Levantes Atbrīvošanas komiteja'''), pazīstams arī kā '''''Tahrir al-Sham''''' un pēc galvenās grupas nosaukuma '''Al-Nusra fronte''' un '''[[Jabhat Fateh al-Sham]]''' un pēc arābu akronīma '''''Hatesh''''' (analogi ''[[Islāma valsts|Daesh]]''), ir [[salafisms|salafistu]] [[džihāds|džihādistu]] [[terorisms|teroristiska]] organizācija [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Affliction''
| operators =
| attēls = Affliction (1997 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', [[drāma]]
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Niks Nolte]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Affliction''
| studija = * ''Largo Entertainment''
* ''Reisman Productions''
* ''Kingsgate Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate|Lions Gate Films]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1998|12|30|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118564/|title=
Affliction (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Affliction''''' ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Niks Nolte]], [[Sisija Speiseka]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz 1989. gada [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Karoga infokaste
|        Name = Bangladešas
|     Article =
|    Nickname =
|       Image = Flag of Bangladesh.svg
|         Use = 111000
|      Symbol =
|  Proportion = 3:5
|    Adoption = {{dat|1972|1|17|N|bez}}
|      Design =

sentences: '''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]
[[Kategorija:Ārsti]]

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Cygnus olor 2 (Marek Szczepanek).jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|           suga = C. olor
|        suga_lv = Paugurknābja gulbis
|       binomial = Cygnus olor ([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1789)
|       sinonīmi =
* ''Anas olor'' (Gmelin, 1789)
* ''Sthenelides olor'' (Gmelin, 1789)
* ''Cygnus immutabilis'' (Yarrell, 1838)
|    kategorijas = nē
}}
'''Paugurknābja gulbis''' (''Cygnus olor'') ir liela auguma [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') [[ūdensputns]], kura dabīgais izplatības areāls ir [[Eirāzija]], sākot ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastu [[Francija]]s un [[Spānija]]s rietumos un beidzot ar [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] krastu austrumos, [[japāna|Japānu]] ieskaitot.<ref name=iuc/> Neskatoties uz milzīgo izplatības areālu, paugurknābja gulbja suga ir [[monotipisks|monotipiska]] un tai nav pasugu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |title=World Bird List: Screamers, ducks, geese, swans, 2020 |access-date={{dat|2020|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424112752/https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref><ref name=del/>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Idriss Elba
 |            vārds_orig = ''Idris Elba''
 |                attēls = Idris Elba-4580 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Idriss Elba 2018. gadā
 |              dz vārds = Idriss Akuna Elba
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1972|9|6}}
 |              dz vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
* ''DJ Big Driis''
* ''Idris''<ref>{{Ziņu atsauce |first= Jada |last=Yuan |title=Idris Elba on Prometheus, Learning to Box, and His Party House |url=https://www.vulture.com/2012/06/idris-elba-prometheus-interview.html |access-date=14 October 2013 |newspaper=vulture.com |date=8 June 2012}}</ref>
 |          nodarbošanās = aktieris, producents, dīdžejs, reperis, dziedātājs, scenārists
 |         darbības gadi = 1994—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva = 2012 — "Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("[[Luters (seriāls)|Luters]]")
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva = 2016 — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (''[[Beasts of No Nation]]'')<br />"Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("Luters")
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Idriss Akuna Elba''' ({{val|en|Idrissa Akuna Elba}}; dzimis {{dat|1972|9|6}}) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.<ref name=":0">[http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ "Idris Elba Interview: The Hustler"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170807130021/http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ |date={{dat|2017|08|07||bez}} }}. Esquire. Retrieved 18 April 2016</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences: '''Mahāvīra''' ({{val|sa|महावीरः}}, ''mahāvīraḥ'' — "lielais varonis"), zināms arī kā '''Vardhamāna''' vai '''Džina Mahāvīra''', ir [[džainisms|džainisma]] un džainisma filozofijas pamatlicējs. Viņš sludināja 6. un 5. gadsimtā p.m.ē. un ir [[buda]]s [[Sidhārta Gautama|Sidhārtas Gautamas]] laikabiedrs. Mahāvīra praktizēja stingru dzīvesveidu un aicināja to darīt arī viņa sekotājiem. Viņš stingri ievēroja [[ahimsa|ahimsu]]. Mahāvīra esot sevi nomērdējis [[bads|badā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.uzdevumi.lv/p/kulturologija/11-klase/religiska-domasana-12402/dzainisms-12987/re-780b999b-7422-4d8f-b97f-5917a1613610 | title= Džainisms. Mācība | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Mūsdienās Mahāvīra ir ļoti nozīmīgs džainisma mitoloģiskais varonis.

sentences:
[[Kategorija:Kurši]]
[[Kategorija:Kaujas pēc valsts]]

sentences: '''Oreola efekts''' jeb '''halo efekts''' ir kognitīvs [[apziņa]]s [[aizspriedums]], [[spriedums|spriedumu]] par kāda cilvēka raksturu balstot uz kopējo iespaidu, ko šī persona rada. Oreola efekts ir sastopams tiesas sēdēs, izglītības iestādēs un ikdienas [[saskarsme|saskarsmē]]. Jēdzienu ieviesis psihologs Edvards Torndaiks; līdztekus pētnieki ir studējuši šo efektu saistībā ar pievilcību un tā ietekmi uz tiesu un izglītības sistēmu.

sentences: '''Parakstu konkurss''' ir sacensība starp vairākiem dalībniekiem, kurā jāizdomā apraksts konkursa uzdevumā dotajam [[Attēls|attēlam]]. Attēlu, kā arī noteikumus un informāciju par konkursa norisi sniedz konkursa rīkotājs.

sentences:
[[Kategorija:Izdevniecības]]
[[Kategorija:Žurnāli pēc izdevēja]]

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Prinča Viljama un Katrīnas Midltones kāzas
| image                    = All smiles Wedding of Prince William of Wales and Kate Middleton.jpg
| image_size               =
| image_name               =
| caption                  = Viljams un Keita pēc kāzām
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = {{dat|2011|4|29|N|bez}}
| time                     =
| place                    = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Vestminsteras abatija}}
| participants             =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Prinča Viljama un Katrīnas Midltones kāzas''' notika {{dat|2011|4|29||bez}} [[Vestminsteras abatija|Vestminsteras abatijā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ziepniekkalns
|attels             =
|paraksts           = Tipisks Ziepniekkalna daudzstāvu apbūves iekšpagalms.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Šosciems]]
|platiba            = 10,917 km²
|iedzivotaju_skaits = 33 016 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Ēbelmuižas parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|44|46|56|60}}
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1058
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ziepniekkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lūcija Ķuzāne
|     vārds_orig =
|         attēls = Lucija Kuzane.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lūcija Ķuzāne 2007. gadā [[Gricgale|Gricgalē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Mēmeles pagasts]], [[Jēkabpils apriņķis]], {{flag|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, novadpētniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Jūlijs Dievkociņš", "Saule mūžam mana", "Aleksandrs".
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Lūcija Ķuzāne''' (dzimusi 1927. gada 30. oktobrī<ref>[https://www.jgb.lv/lv/novada-kalendars/kuzane-lucija-/ Ķuzāne Lūcija rakstniece, pedagoģe, novadpētniece, Jēkabpils pilsētas Goda pilsone] Jēkabpils galvenā bibliotēka</ref>  [[Mēmeles pagasts|Mēmeles pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] skolotāja un rakstniece, [[Sēlija|Sēlijas]] novada pētniece, [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavaliere,<ref>[http://www.jpb.lv/?sid=35 www.jpb.lv]</ref> kā arī [[Jēkabpils Goda pilsonis|Jēkabpils]] un [[Pilskalnes pagasts (Neretas novads)|Pilskalnes pagasta]] Goda pilsone.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Zirgs” Grabovskis
|Attēls = Skyforger 16127 Cernunnos Fest 06.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Grabovskis
|Dzimis = 1972. gada 27. maijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, [[basģitāra]], [[ģīga]], [[vargāns]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = basģitārists
|Gadi = 1991-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Grindmaster's Death]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (1995—pašlaik)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Djuāra benzola struktūrformulas

Djuāra benzola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biciklo[2.2.0]heksa-2,5-diēns
|           CAS numurs = 5649-95-6
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Djuāra benzols''' (C6H6) ir nestabils [[benzols|benzola]] [[izomērs]]. Tas ir nepiesātināts biciklisks ogļūdeņradis — bicikloheksadiēns. Atšķirībā no benzola pilnīgi plakanās molekulas, abi Djuāra benzola četrlocekļu cikli izvietoti leņķī viens pret otru.

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls =
Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]
 infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18h 36m 56,3364s
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Alfonso Kuarons
 |            vārds_orig = ''Alfonso Cuarón''
 |                attēls = Alfonso Cuarón 2013 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Alfonso Kuarons 2013. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1961|11|28}}
 |              dz vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]], [[kinoproducents]]
 |         darbības gadi = 1983—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Alfonso Kuarons''' ({{val|es|Alfonso Cuarón Orozco}}; dzimis 1961. gada 28. novembrī [[Mehiko]]) ir [[Meksika|meksikāņu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinorežisors]], [[kinoproducents]], [[scenārists]] un [[montāžists]]. Saņēmis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par filmu "[[Gravitācija (2013. gada filma)|Gravitācija]]" 2014. gadā kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]] un [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā montāža]]. Vēl divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmis par filmu "[[Roma (2018. gada filma)|Roma]]" (2018) kā labākais režisors un labākais kinooperators.

sentences: '''Dziedātājs''' jeb '''vokālists''' ({{val|la|vox}} — 'balss' un ''vocalis'' — 'skanošs') ir [[mūziķis]], kura mūzikas instruments ir viņa balss saites. Atkarībā no [[balss]] [[diapazona]] izšķir šādas balsis: [[soprāns]], [[mecosoprāns]], [[alts (balss)|alts]], [[tenors]], [[baritons]], [[Bass (balss)|bass]].

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā kļūt par zvaigzni Brodvejā
| attēls                   = She's Funny That Way.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''She's Funny That Way''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents               =
* [[Vess Andersons]]
* [[Noa Baumbaks]]
* [[Džordžs Drakuliass]]
* [[Logans Levi]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* [[Luīze Stratena]]
* Pīters Bogdanovičs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Imodžena Pūtsa]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vills Forte]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Three Point Capital]]''
* ''[[Holly Wiersma Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Premiere]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2015|8|21|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-funny-way-2014|title=She's Funny That Way|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2016|03|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305203620/http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-funny-way-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shesfunnythatway.htm|title=She's Funny That Way (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā kļūt par zvaigzni Brodvejā"''' ({{val|en|She's Funny That Way}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ouens Vilsons]], [[Imodžena Pūtsa]], [[Ketrīna Hāna]], [[Dženifere Anistone]] un [[Vills Forte]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|29||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidaura
| native_name    = {{gree|Επίδαυρος}}
| image          = The great theater of Epidaurus, designed by Polykleitos the Younger in the 4th century BC, Sanctuary of Asklepeios at Epidaurus, Greece (14015010416).jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 45| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 1393,8 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kavvadias
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidaura''' ({{val|el|Επίδαυρος}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Argolīdas pussala]]s austrumu piekrastē. Antīkajos laikos tā bija nelielā Epidaurijas (''Επιδαυρία'') vēsturiskā apgabala centrs. Mūsdienās tur atrodas neliels ciemats, kas saucas [[Palea-Epidaura]], nepilnus 7 kilometrus uz ziemeļiem atrodas ciemats Nea-Epidaura. Savukārt, par Epidauru tiek dēvēts [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] slavenais [[Asklēpijs|Asklēpija]] kulta centrs ar pazīstamo [[Epidauras teātris|Epidauras teātri]], kas atrodas apmēram 8 km uz rietumiem un ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].<ref name="UNESCO">[http://whc.unesco.org/en/list/491 UNESCO objekts Nr. 491] {{en ikona}}</ref> Šeit atrodas arī [[Epidauras arheoloģijas muzejs]].

sentences: '''Vilcienu kustības organizācija''' ir dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja pārvadājumu loģistika pa dzelzceļa infrastruktūru. Tā risina tādus jautājumus, kā pārvadājumu (pasažieru un kravu) plānošanu, vilcienu formēšanas kārtību, vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas kārtību, vilcienu kustības grafika sastādīšanu un caurlaides spējas aprēķinu u.c. Vilcienu kustības organizāciju galvenie pārstāvošie speciālisti ir: stacijas [[Stacijas dežurants un vilcienu dispečers|dežuranti]] un vilcienu dispečeri, manevru dispečeri, pārmiju posteņu dežuranti, pārmijnieki, ātruma regulētāji (bremžu kurpju licēji), operatori, inženiertehniskais personāls un daudzi citi darbinieki. Lokomotīvju vadītāji vienmēr pilda vilcienu kustības organizācijas darbinieku (stacijas [[Stacijas dežurants un vilcienu dispečers|dežuranti]] un vilcienu dispečeri) prasības un dotos signālus attiecībā uz tiesībām veikt vilciena kustību stacijā vai atļauju vilcienam pamest staciju un iebraukt posmā. Tāpat arī attiecībā uz manevru darbu stacijā. Jo lielāks ir apkalpojamo vilcienu skaits dzelzceļa tīklā, jo pamatīgāki līdzekļi tiek novirzīti vilcienu kustības organizācijai. Darbinieku skaita optimizācijai un veiktspējas operativitātei izmanto mūsdienīgas [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] sistēmas, kuras vienlaicīgi maksimāli ierobežo cilvēciskās kļūdas varbūtību un automatizē virkni procesus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Maokes kalni
|attēls                 = Sumantri (center) with Ngga Pulu (right) from Carstensz Summit by Christian Stangl flickr.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karstensa masīva virsotnes Sumantri (centrā) un Nga Pulu (pa labi) Maokes kalnos
|lat_dir =S |lat_deg =4|lat_min =12|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =137|lon_min =0|lon_sec =
|region                = Okeānija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Okeānija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{IDN}}<br/>{{PNG}}
|ģeo_apgabals           = [[Jaungvineja]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 700
|platums                = līdz 150
|kalns                  = [[Džaja]]
|augstums               = 4884
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
 | pushpin_map           = Indonēzija
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Maokes kalni''' ({{val|id|Pegunungan Maoke}} — ‘Sniegotie kaln]’) ir kalnu grēda [[Jaungvineja]]s salas rietumdaļā.<ref>{{PZT|460}}</ref> Stiepjas ap 700 km garumā rietumu—austrumu virzienā galvenokārt [[Indonēzija]]s teritorijā, austrumos nedaudz iestiepjoties [[Papua-Jaungvineja|Papua-Jaungvinejā]], kur Maokes kalni pāriet [[Bismarka grēda|Bismarka grēdā]]. Vidējais augstums 4000—4500 m, augstākā virsotne ir [[Džaja]]s kalns (4884 m vjl). Sastāv no vairākām paralēlām kalnu grēdām, lielākās no kurām ir [[Sudirmana grēda]] rietumos un [[Džajavidžajas grēda]] austrumos. Kalni veidoti no gneisiem, granītiem, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, slānekļiem. Nogāzes līdz 700 m augstumam klātas ar [[tropu meži]]em, augstāk — ozolu, kastaņu, eikaliptu meži. Virs 4400 m augstuma — klinšainas virsotnes; atsevišķās virsotnēs mēdz veidoties sniegāji un ledāji.

sentences: '' bija viens no populārākajiem lauku blūza māksliniekiem]]

sentences:
{{cita nozīme|pārvietošanos ar velosipēdu|sporta veidu|riteņbraukšanas sports}}
]]
'''Riteņbraukšana''' ir pārvietošanās ar [[velosipēds|velosipēdu]]. Tas var būt [[brīvais laiks|brīvā laika]] pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, [[tūrisms|tūrisma]] veids, [[veselības uzturēšana]]s līdzeklis, kā arī [[sporta veids]]: [[riteņbraukšanas sports]]. [[Persona|Personas]], kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt"“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = BER Logo en.svg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    = Luftbild Flughafen Berlin Brandenburg 02.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = BER
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Brandenburgas lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atklāta                    = 2020. gada 31. oktobris
| slēgta                     =
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Vācija|Brandenburga|Šēnefelde}}
| metric-elev                =
| elevation-f                =
| elevation-m                = 48
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|https://ber.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 07R/25L
| r2-length-m                = 4000
| r2-surface                 = betons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt“}}) ir [[Vācija]]s starptautiska lidosta [[Brandenburga]]s zemes [[Šēnefelde|Šēnefeldē]], 18 kilometrus uz dienvidiem no [[Berlīne]]s centra. Tā tika atklāta 2020. gada 31. oktobrī.

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Beliza|Belizā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''1 vieta''' (dabas objekts). Šī vieta ir iekļauta arī kā [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudētais objekts]], kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/bz Beliza]</ref> Beliza Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi {{dat|1980|11|6||bez}}.

sentences:
'''Katjonu apmaiņas kapacitāte''' (CEC — ''cation exchange capacity'') ir kopējais apmaiņas [[Katjons|katjonu]] daudzums jeb kopējais negatīvais [[lādiņš]], ko substrāts spēj saistīt ar virsmas [[Lādiņš|lādiņu]] pie attiecīgas vides reakcijas [[pH]].<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Bauer|first1=Andreas|last2=Velde|first2=Bruce D.|title=Geochemistry at the Earth’s Surface|date=2014|publisher=Springer Berlin Heidelberg|location=Berlin|isbn=978-3-642-31359-2|url=http://link.springer.com/book/10.1007%2F978-3-642-31359-2|accessdate={{dat|2016|3|6||bez}}}}</ref>
Saistītie [[Katjons|katjoni]] var tikt aizstāti ar citiem, piemēram, [[Kālijs|K]] var tikt aizstāts ar [[Kalcijs|Ca]] un pretēji. Jo lielāka CEC, jo lielāks negatīvais [[lādiņš]] un vairāk [[Katjons|katjonu]] var tikt saistīti.<ref name=CEC>{{tīmekļa atsauce|title=Fundamentals of Soil Cation Exchange Capacity (CEC)|url=https://www.extension.purdue.edu/extmedia/ay/ay-238.html|accessdate={{dat|2016|3|6||bez}}}}</ref>

sentences:
zaļo krāsu un absorbē gaismu, kas tālāk tiek izmantota [[fotosintēze|fotosintēzē]]]]
'''Hlorofils''' ({{val-el|χλωρος, chloros}} — "zaļš", ''φύλλον, phyllon'' — "lapa") ir zaļais [[pigments]], kas atrodams gandrīz visos [[augi|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un [[zilaļģes|cianobaktērijās]]. Hlorofils piedalās [[fotosintēze]]s procesā. Tas veidojas tikai tad, kad augiem ir pieejama [[gaisma]]. Izšķir aptuveni 100{{fact}} dažādus hlorofilu veidus: [[hlorofils a|hlorofilu ''a'']], [[hlorofils b|''b'']], [[hlorofils c|''c1'']], ''с2'', ''d'', ''f'' un bakteriohlorofilus ''a'', ''b'', ''c'', ''сs'', ''d'', ''e'',un ''g'' <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chlorophylls|last=Fujita|first=Y.|publisher=John Wiley & Sons|year=2015|isbn=|location=Chichester|pages=}}</ref>. Tie atšķiras pēc to ķīmiskās struktūras.<ref name="HSW">{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://science.howstuffworks.com/dictionary/plant-terms/chlorophyll-info.htm | title= Chlorophyll | publisher= How Stuff Works - Science | accessdate= 2011-07-06}}</ref> Hlorofila molekulu veido viens [[magnijs|magnija]] atoms, četri [[slāpeklis|slāpekļa]] atomi, pieci vai seši (atkarībā no hlorofila veida) [[skābeklis|skābekļa]] atomi, 70 vai 72 [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi un 55 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Hlorofila ''a'' ķīmiskā formula ir šāda: C55H72O5N4Mg, bet hlorofila ''b'' ķīmiskā formula: C55H70O6N4Mg.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences:
[[Kategorija:Spēles uz Apple Inc. platformām]]
[[Kategorija:IPod]]

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:265px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Umajādu kalifāts
{{ara|الخلافة الأموية}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:265px;
|-
| [[Rāšidunu kalifāts|←]]
| rowspan=3 width=170px align=center valign=down |
<big>'''661-750'''</big>
|  [[Abāsīdu kalifāts|→]]
|-
| [[Austrumromas impērija|←]]
|  [[Kordovas emirāts|→]]
|-
| [[Vestgotu karaliste|←]]
|
|}
|-
| colspan=2 align=center |
Karogs
|-
| colspan=2 align=center |
Umajādu kalifāts ap 750. gadu
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Damaska]]
|-
| '''Valodas''' || [[arābu valoda]] (oficiālā)
[[aramiešu valoda]]
[[armēņu valoda]]
[[berberu valodas]]
[[grieķu valoda]]
[[gruzīnu valoda]]
[[ivrits]]
[[kurdu valoda]]
[[turku valoda]]
|-
| '''Reliģija''' || [[sunnītu islāms]]
|-
| '''Platība''' (750. gadā) || {{nobr|10 500 000}} km²
|-
| '''Iedzīvotāji''' (7. gadsimtā) || {{nobr|62 000 000}}
|-
| '''Valūta''' || Umajādu dinārs
|}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna apustuliskā bibliotēka
| native_name         = ''Bibliotheca Apostolica Vaticana''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = The_Sistine_Hall_of_the_Vatican_Library_(2994335291).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vatikāna bibliotēkas Siksta zāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904722 | latNS  = N
| longd = 12.454444 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|www.vaticanlibrary.va}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Latvijas Pareizticīgo baznīca
| name           = Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris
| image          = Riga monastery1.jpg
| alt            =
| caption        =
| full           = Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris
| other_names    =
| order          =
| established    = 1892
| disestablished =
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
* [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]]
* [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]]
| founder        = Mansurovu dzimta
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = {{vieta|Latvija|Rīga|Krišjāņa Barona iela 126|3s=Krišjāņa Barona iela (Rīga)}}
| map_type       = Rīga
| lat_d           = 56
| lat_m           = 57
| lat_s           = 50.23
| lat_NS          = N
| long_d          = 24
| long_m          = 8
| long_s          = 52.77
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris <!-- ar Svētā Radoņežas Sergiju baznīcu un Svētās Trīsvienības katedrāli -->''' atrodas [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielā]] 126, [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Klostera teritorijā vēl atrodas [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]] un [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]].<ref name="lat">{{LAT e|4}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences: '''Morfēma''' (no {{val|grc|μορφή}} (''morphē'') — 'veids'){{sfn2|Vulāne|2015|p=138}} ir mazākā valodas vienība, kurai tai pat laikā ir derivatīva (t. i., vārddarināšanas), leksiska (vārda nozīmes radīšanas) vai gramatiska (gramatisko kategoriju izteikšanas) nozīme. Dalot morfēmu, zustu tās jēga un tiktu iegūtas zemāka līmeņa vienības — [[fonēma]]s.{{sfn2|Vulāne|2015|p=139}} Morfēmas ir mazākie segmenti [[morfoloģija (valodniecība)|morfoloģijā]]. Morfēmas pašas par sevi apskata morfoloģijas apakšnozare [[morfēmika]].{{sfn2|Vulāne|2015|p=138}}

sentences:
[[Kategorija:Interneta kultūra]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Noziedzība]]

sentences:
{{Infobox Komēta
| name = Vilda 2 komēta
| image =
| atklājējs =Pauls Vilds
| atklāšanas datums ={{Dat|1978}}
| citi nosaukumi =1978 XI; 1984 XIV;
1990 XXVIII
| epoha = {{Dat|2006|3|6|N}}
| afēlijs = 5,308 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,592 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =3,45 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0.5384
| periods = 6,408 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =29,290 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 3,2394°
| pēdējais_p ={{dat|2010|2|22|N}}
| nākošais_p ={{dat|2016|7|20|N}}
}}
'''Vilda 2 komēta''' (oficiālais apzīmējums '''81P/Wild''') ir [[periodiskā komēta]]. Komēta nosaukta [[Šveice|šveiciešu]] [[astronomija|astronoma]] [[Pauls Vilds|Paula Vilda]] vārdā. [[1978]]. gadā viņš atklāja komētu, strādājot Cimmervaldes observatorijā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gerhards Johans fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Gerhard Johann von Löwenwolde}}, miris 1723) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Igaunija]]s muižnieks, [[Krievijas cari|Krievijas cara]] galminieks.

sentences: '''Bungādiņa''' ({{val-la|membrana tympani}}) ir plāna [[membrāna]], kas atrodas ārējās dzirdes ejas iekšējā galā. Tā atdala [[Ārējā auss|ārējo ausi]] no [[vidusauss]]. No bungādiņas ārējās dzirdes ejas puses to veido daudzslāņu plānais [[Epitēlijs|epitēlijs]], no pretējās (vidusauss) puses — vienslāņa epitēlijs.<ref name="EuroLab"/> Kad [[Skaņas vilnis|skaņas viļņi]] sasniedz bungādiņu, tā sāk svārstīties. Bungādiņa savukārt svārsta āmuriņu (vienu no [[vidusauss]] dzirdes kauliņiem), pie kā piestiprinās bungādiņa.<ref name="EuroLab"/>

sentences: Šīs ir '''[[ozolu mūķene]]s''' barības [[Augi|augu]] saraksts. Ir atzīmēti vairāk nekā 300 barības augu.<ref name="DoaneMcManus1981"/>

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences: '''Kompresors''' ir mehāniska ierīce, kas palielina [[gāze]]s [[Spiediens|spiedienu]], samazinot tās [[Tilpums|tilpumu]]. Tajā gāzes spiediens aiz iekārtas ir vismaz 3 reizes lielāks nekā pirms. Gaisa kompresors ir īpašs gāzes kompresoru veids.

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences: '''Lielvārdes muižas pils''' bija [[Lielvārde]]s ({{val|de|Lennewarden}}) [[muiža]]s kungu māja, kas celta [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] [[Klasicisms|klasicisma stilā]] [[Lielvārdes pagasts|Lielvārdes pagastā]]. Rašanās un pastāvēšana saistīta ar [[Lielvārdes viduslaiku pils]] vēsturi. Lielvārdes muižas pils tika sagrauta [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara laikā]], kad tika iznīcinātas arī citas muižas kompleksa celtnes, tai skaitā arī staļļi un strādnieku māja. 19. gadsimta muižas apbūve iekļāva viduslaiku pilsdrupas, muižas kungu māju, klētis un citas saimniecības ēkas, kā arī netālo luterāņu baznīcu (celtu 1747. gadā). Patlaban Lielvārdes muižas pils vietā atrodas koka skulptūru dārzs, kurā apskatāmi 16 tēli no [[Andrejs Pumpurs|A.Pumpura]] eposa "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]".

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džesika Česteina
 | vārds_orig              = ''Jessica Chastain''
 | attēls                  = Jessica Chastain at 2015 Empire Awards.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džesika Česteina [[Empire balva|''Empire'' balvu]] pasniegšanas ceremonijā 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 2004—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džesika Česteina''' ({{val|en|Jessica Chastain}}; dzimusi {{dat|1977|3|24}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Derakhshani|first=Tirdad|title=Sideshow: Jessica Chastain, uneasy star|url=http://articles.philly.com/2012-11-17/news/35157780_1_juanes-jessica-chastain-uneasy-star|work=Philadelphia Daily News|accessdate=January 17, 2013|date=November 17, 2012}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Peretz|first=Evgenia|title=Jessica Chastain on Her Rise in Hollywood|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/09/jessica-chastain-on-hollywood#slide=1|work=Vanity Fair|accessdate=January 17, 2013|date=September 2012}}</ref> ir amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Evita
 | oriģinālnos = ''Evita''
 |      attēls = Madonna - Evita (poster).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Alans Pārkers]]
 |  producents =
* [[Roberts Stigvuds]]
* Alans Pārkers
* [[Endrū Vajna]]
 |   scenārijs =
* Alans Pārkers
* [[Olivers Stouns]]
 |     aktieri =
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Džimijs Neils]]
 |      mūzika = [[Endrū Loids Vebers]]
 |   operators = [[Dariuss Hondži]]
 |     montāža = [[Džerijs Hemblings]]
 |     studija =
* ''[[Hollywood Pictures]]''
* ''[[Cinergi Pictures]]''
* ''[[Roberts Stigvuds|RSO Films]]''<ref name="AboutFilmmakers">{{Tīmekļa atsauce|title=About the Filmmakers |url=http://movies.uip.de/evita/filmakers/EvitaFilmmakers.html |publisher=[[Universal Pictures]] |access-date=October 26, 2016 |dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20161026234743/http://movies.uip.de/evita/filmakers/EvitaFilmmakers.html |archive-date=October 26, 2016}}</ref>
* ''Dirty Hands Productions''<ref name="AboutFilmmakers" />
 | izplatītājs =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]'' (Ziemeļamerika)
* ''[[Cinergi Productions]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|1996|12|14|Losandželosa|1996|12|25|ASV}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="Evita PG">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/evita-1970-3 |title=''Evita'' (PG) |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=December 13, 1996 |access-date=May 16, 2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[angļu valoda|angļu]]
* [[spāņu valoda|spāņu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|141 miljons}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Evita"''' ({{val|en|Evita}}) ir 1996. gada ASV [[Muzikālā filma|muzikāla]] [[vēstures filma|vēsturiska]] drāmas filma, kas balstīta uz 1976. gada [[Evita (1976. gada albums)|tāda paša nosaukuma mūzikas albumu]], ko veidoja [[Tims Raiss]] un [[Endrū Loids Vebers]], vēl filma iedvesmota no [[Evita (mūzikls)|1978. gada mūzikla]]. Filmā atainota [[Eva Perona|Evas Peronas]] dzīve, izceļot viņas izcelsmi, slavas iegūšanu, politisko karjeru un nāvi 33 gadu vecumā. Filmas režisors ir [[Alans Pārkers]], scenārija autori Pārkers un [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas atveido [[Madonna (mūziķe)|Madonna]] (Eva), [[Džonatans Praiss]] (Evas vīrs [[Huans Perons]]) un [[Antonio Banderass]] (Če).

sentences:
[[File:Monument dedicated to the restoration of Independence of Lithuania in Ukmergė, Lithuania.jpg|thumb|Atjaunotais [[Lietuva]]s valsts neatkarības piemineklis [[Ukmerģe|Ukmerģē]] ]]
'''Neatkarība''' ir stāvoklis,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | title= Neatkarība | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 13. oktobrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | archivedate= {{dat|2020|03|15||bez}} }}</ref> kad [[valsts|valstij]], [[tauta]]i vai [[organizācija]]i ir [[pašnoteikšanās]], [[pašpārvalde]], tā nav citas, augstākas varas pakļautībā. Neatkarības iegūšana bieži nozīmē veiksmīgi izcīnītu atdalīšanos, un tāpēc tiek svinēta. Neatkarības iegūšanas datums parasti ir datums, kopš kura valsts ir [[Suverenitāte|suverēna]], bet var arī nozīmēt kādu nozīmīgu datumu nācijas veidošanā — dibināšanu, apvienošanu, vai būtisku valsts varas maiņu. Šajā datumā parasti ir [[neatkarības diena]].

sentences: '''Milzu zvaigzne''' jeb '''milzis''' ir [[zvaigzne]] ar lielāku [[diametrs|diametru]] vai starjaudu, salīdzinot ar līdzīgas virsmas temperatūras [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigznēm]] [[Hercšprunga-Rasela diagramma|Hercšprunga-Rasela diagrammā]]. Parasti tās [[rādiuss]] ir no 10 līdz 100 [[Saule]]s rādiusu un starjauda 10 līdz 1000 reižu lielāka nekā Saulei. Sevišķi lielas milzu zvaigznes sauc par [[Pārmilzis|pārmilžiem]] un [[hipermilzis|hipermilžiem]].

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences: '''Borobudura''' ir [[9. gadsimts|9. gadsimtā]] celts [[budisti|budistu]] piemineklis, kas atrodas [[Centrālā Java|Centrālajā Javā]], [[Indonēzija|Indonēzijā]].<ref>{{PZT|118|Borobudurs}}</ref> Piemineklis ir veidots uz sešām platformām un izdaiļots ar 2672 [[cilnis|ciļņu]] grupām un 504 [[Buda]]s statujām.<ref name="p35-36">Chandi Borobudur - A Monument of Mankind, Soekmono, The Unesco Press, Paris, 1976 [http://unesdoc.unesco.org/images/0002/000200/020097E.pdf#search=%22soekmono%20chandi%20borobudur%22], 35.-36.lpp. atjaunots {{dat|2007|01|27}}</ref> Tempļa galvenais kupols tika uzbūvēts uz augšējās platformas, kam apkārt izvietotas 72 Budas statujas.

sentences:
{{infokaste+}}
 glezna, kurā attēlots Zaratustra]]
'''Zaratustra''' jeb '''Zoroastrs''' ({{val-fa|زرتشت}}, Zartosht) bija [[persieši|persiešu]] pravietis un [[zoroastrisms|zoroastrisma]] pamatlicējs. Daži no viņa sekotājiem uzskata, ka viņš dzīvoja laika posmā no 1750. līdz 1500. gadam p.m.ē, citi uzskata, ka laika posmā no 1400. līdz 1200. gadam p.m.ē., bet persieši viņu saista ar [[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtu p.m.ē]]. Zaratustra dzīvoja mūsdienu [[Irāna]]s ziemeļos. [[Gatas|Gatās]], himnās, kuras kā pieņemts ir sacerējis pats Zaratustra, ir rakstīts, ka viņš ir nācis no Spitama dzimtas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buļļu sala
|attēls              = Ritabulli Pludmale 2005.jpg
|attēla paraksts     = Pludmale salas ziemeļu krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija#Rīga
|reljefa_karte = jā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Rīga]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=02|lats=32|latNS=N |longd=24|longm=00|longs=48|longEW=E
|platība             = 13
|garums              = 8.5
|platums             = 1—2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 14
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Pilsēta
|valsts adm vienība       = [[Rīga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Buļļu''' jeb '''Daugavgrīvas sala'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=72471&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[sala]] starp [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] un [[Buļļupe|Buļļupi]] pie [[Daugava]]s un [[Lielupe]]s ietekas jūrā. Tā ir lielākā sala [[Latvija|Latvijā]]. Administratīvi ietilpst [[Rīga]]s pilsētā un uz tās izvietojušās [[Daugavgrīva]]s (austrumos), [[Rītabuļļi|Rītabuļļu]] (vidusdaļā) un [[Vakarbuļļi|Vakarbuļļu]] (rietumos) pilsētas daļas.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Georgs fon Līvens
| vārds_orig = ''Johann Georg von Lieven''
| attēls = Lieven 3 Ivan Andreevich.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1775
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 4
| dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1848
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = Kārlis Kristaps, Kristaps Heinrihs
| māsas = Katrīna
| dzīvesbiedrs = Marija (dzimusi Anrepa, 1797—1859)
| bērni = Marija, [[Pauls Hermanis fon Līvens|Pauls Hermanis]], Šarlote, Emīlija, Aleksandra
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}
'''Johans Georgs fon Līvens''' ({{val|de|Johann Georg von Lieven}}, 1775-1848) bija [[Krievijas Impērijas armija|Krievijas impērijas armijas]] ģenerālleitnants, [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
Šajā rakstā ir apkopots ar [[Viestura ordenis|Viestura ordeni]] apbalvoto personu saraksts.

sentences:
{{Citas nozīmes|jūras zīdītāju|Valis|Valis}}
 (''Megaptera novaeangliae'')]]
Par '''vaļiem''' sauc lielu daļu dzīvnieku no [[vaļveidīgie|vaļveidīgo kārtas]] (''Cetacea''), kā arī reizēm visus vaļveidīgo kārtas dzīvniekus sauc par vaļiem. Tomēr visbiežāk izšķir vaļus, [[delfīni|delfīnus]] un [[cūkdelfīni|cūkdelfīnus]]. Vaļveidīgo kārta iedalās 2 apakškārtās: [[plātņvaļi|plātņvaļos]] un [[zobvaļi|zobvaļos]]. Plātņvaļu apakškārtas dzīvniekus parasti sauc par vaļiem, bet zobvaļu apakškārtas dzīvnieki var būt gan vaļi, gan delfīni, gan cūkdelfīni, gan [[kašaloti]] un citi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences: '''14. marts''' ir gada 73. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (74. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 292 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Privilēģijas būt vienam
| attēls = The Perks of Being a Wallflower Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Perks of Being a Wallflower''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stīvens Čboskis]]
| producents = * [[Rasels Smits]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Laiena Halfona]]
| scenārija autors = Stīvens Čboskis
| galvenajās lomās = * [[Logans Lermans]]
* [[Emma Votsone]]
* [[Ezra Millers]]
* [[Meja Vitmena]]
* [[Dilans Makdermots]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators = [[Endrū Dans]]
| montāža =
| studija = ''[[Mr. Mudd]]''
| izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|9|8|Toronto kinofestivāls|2012|9|21|ASV|}}
| ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perks-being-wallflower-2012|title=The Perks of Being a Wallflower|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 15, 2019|archive-date={{dat|2019|03|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190301235823/http://www.bbfc.co.uk/releases/perks-being-wallflower-2012}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|33,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perksofbeingawallflower.htm|title=The Perks of Being a Wallflower (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Privilēģijas būt vienam"''' ({{val|en|The Perks of Being a Wallflower}}) ir 2012. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz filmas režisora un scenārija autora [[Stīvens Čboskis|Stīvena Čboska]] tāda paša nosaukuma romānu. Galvenās lomas atveido [[Logans Lermans]], [[Emma Votsone]], [[Ezra Millers]], [[Meja Vitmena]], [[Dilans Makdermots]], [[Pols Rads]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|8||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
(''Erinaceus europaeus'')]]
 (''Blarina carolinensis'')]]

sentences:
s pilsētā, [[Aļaska|Aļaskā]]]]
'''Ledus skulptūra''' ir telpisks [[māksla]]s darbs, kas tiek izgatavots no [[ledus]] ar dažādiem instrumentiem, piemēram, motorzāģi, kaltiem, CNC, slīpmašīnu frēzi, utt... Ledus skulptūras parasti tiek eksponētas ledus festivālos [[ziema]]s aukstajos mēnešos brīvā dabā vai iekštelpās pie istabas temperatūras, pēdējā gadījumā tiek lietoti ūdeni savācoši rezervuāri. Iekštelpu skulptūras parasti tiek izgatavotas no standarta mazā mākslīgā ledus bloka (100 × 50 × 25 cm) un tādas skulptūras vēl dēvē par galda skulptūrām un lieto saviesīgos pasākumos, novietojot uz galda kopā ar ēdieniem. Ūdens, no kā tiek izgatavots ledus, parasti ir pilnīgi attīrīts un lietojams pārtikā. Laiks, kādu skulptūra var izturēt, nezaudējot savas pamataprises, ir 4-8 stundas pie temperatūras +25 °C.

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 96
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Cm
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f76d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kirija(III) [[jons|jonu]] [[fluorescence]] [[šķīdums|šķīdumā]] [[lāzers|lāzera]] iedarbībā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 13 510
|  kušanas temperatūra = 1613 K (1340 °C)
| viršanas temperatūra = 3383 K (3110 °C)
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jukagiri, 1906. gads
|tauta=Jukagiri
|skaits=1597 (2010)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[krievu valoda]], [[jakutu valoda]]
[[jukagiru valodas]], [[čukču valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[čuvani]]
}}
'''Jukagiri''' (pašnosaukums: ''одул, деткиль'') ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]], viena no reģiona senākajām tautām.<ref>{{PZT|312|Jukagiri}}</ref> Mīt galvenokārt [[Kolima (upe)|Kolimas]] upes baseinā [[Sahas Republika]]s ziemeļaustrumos un [[Čukotka|Čukotkas autonomajā apvidū]]. 2010. gada tautskaitē par jukagiriem sevi atzina 1597 cilvēki. Tradicionālā nodarbošanās ir zveja, briežkopība, medības un suņkopība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raipon.info/peoples/yukagirs/yukagirs.php |title=Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Юкагиры |access-date={{dat|2021|03|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126153406/http://raipon.info/peoples/yukagirs/yukagirs.php }}</ref>

sentences:
degvielas uzpildes stacija [[Sabaha|Sabahā]], Malaizijā]]
, [[Dānija|Dānijā]]]]

sentences:
{{jāuzlabo|nenoformēts teksta palags ar daudzām kļūdām, iespējams, pārrakstīts no grāmatas}}
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Mjanma]]
[[Kategorija:Mjanma]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rudušku vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Rudušku_Vecticībnieku_lūgšanu_nams,_Ruduški,_Andzeļu_pagasts,_Dagdas_novads,_Latvia_-_panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Rudušku lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Rudušku lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.221166 | latNS  = N
| longd = 27.506418 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Andzeļu pagasts]], [[Ruduški]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1876. gads<ref>[https://starover-pomorec.eu/lv/temples.php?country=latvia&page=6 starover-pomorec.eu]</ref>
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Nautrēnu pagastā|Zaļmuiža (nozīmju atdalīšana)|Zaļmuiža}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zaļmuiža
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Nautrēnu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5253&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 42
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 04
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 10
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4652 Nautrēni
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Korsakova sindroms''' ir [[amnestisks sindroms|amnestiska sindroma]] paveids, kas rodas vitamīna [[B1 vitamīns|B1]] trūkuma dēļ, ko izraisa nepareizs uzturs, alkohola pārmērīga lietošana, kā arī ļoti bieži galvas smadzeņu traumas.

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēļu sērija infokaste
| title                  = Grand Theft Auto
| bilde                  = Grand Theft Auto logo series.svg
| apraksts               = Logo kopš [[Grand Theft Auto III]] (2001)
| genre                  = [[Action-adventure]]
| developer              = {{Plainlist|
* [[Rockstar North]]
* [[Digital Eclipse]]
* [[Rockstar Leeds]]
* [[Rockstar Canada]]
}}
| publisher              = [[Rockstar Games]]
| creator                = {{Plainlist|
* [[Deivs Džons]]
* Maiks Dailijs
}}
| platforms              = {{Plainlist|
* [[Android]]
* [[Dreamcast]]
* [[Fire OS]]
* [[Game Boy Advance]]
* [[Game Boy Color]]
* [[iOS]]
* [[macOS]]
* [[Microsoft Windows]]
* [[MS-DOS]]
* [[Nintendo DS]]
* [[Nintendo Switch]]
* [[Oculus Quest 2]]
* [[PlayStation]]
* [[PlayStation 2]]
* [[PlayStation 3]]
* [[PlayStation 4]]
* [[PlayStation 5]]
* [[PlayStation Portable]]
* [[Windows Phone]]
* [[Xbox]]
* [[Xbox 360]]
* [[Xbox One]]
* [[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]
}}
| first release version  = ''[[Grand Theft Auto]]''
| first release date     = {{Start date|1997|11|28}}
| latest release version = ''Grand Theft Auto: The Trilogy – The Definitive Edition''
| latest release date    = {{Start date|2021|11|11}}
| spinoffs               =
}}
'''''Grand Theft Auto''''' ir brīvā stila [[datorspēle]], kuru izveidojis [[Deivs Džons]]. Galvenokārt to izstrādā skotu kompānija [[Rockstar North]] (pirms tam [[DMA Design]]) un publicē [[Rockstar Games]]. Spēle sastāv no [[Darbības spēle|darbības]], [[Piedzīvojumu datorspēle|piedzīvojumu]], [[Sacensību spēle|braukšanas]], [[Lomu spēle|lomu]], [[šaujamspēle|šaušanas]] un [[Sacensību spēle|sacensību]] spēļu elementiem. Spēļu sērija ir par vairākiem kriminālnoziedzniekiem, kuri cenšas kļūt bagāti. Kopā sērija ir pārdevusi vairāk kā 405 miljonu kopiju.

sentences: '''Kontracepcija''' (no {{val|la|contra}} — 'pret' un {{val|la|[con]ceptio}} — 'ieņemšana') ir nevēlamas [[grūtniecība]]s novēršanas līdzekļu (paņēmienu un [[ierīce|ierīču]]) kopums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Definition of Birth control|url=http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=53351|work=MedicineNet|accessdate=9 August 2012|archive-date={{dat|2012|08|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120806234913/http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=53351}}</ref> Kontracepcija tiek izmantota ģimenes plānošanā.<ref name=OED2012>{{Grāmatas atsauce|title=Oxford English Dictionary|year=June 2012 (online)|publisher=Oxford University Press|url=http://www.oed.com/view/Entry/19395}}</ref> [[Drošs sekss]], piemēram, [[prezervatīvs|prezervatīvu]] izmantošana, ļauj izsargāties arī no [[Seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvām slimībām]]. Kontracepcijas lietošana [[jaunattīstības valsts|jaunattīstības valstīs]] ir samazinājusi [[auglis (anatomija)|augļu]] mirstību pirmajās grūtniecības nedēļās par 44%, bet, ja kontracepcija tiktu lietota apjomā, kādā tā tiek pieprasīta, tas novērstu 73% augļu neiznēsāšanas gadījumu. Tā kā pusaudžu grūtniecība mūsdienās ir aktuāla problēma, kas rada tādas lietas kā priekšlaicīgu piedzimšanu, mazu jaundzimušā svaru un [[zīdainis|zīdaiņu]] mirstības pieaugumu, daži autori ir ieteikuši pusaudžiem nodrošināt [[dzimumizglītība|dzimumizglītību]], kā arī pieeju kontracepcijai un citiem reproduktīvās veselības pakalpojumiem. Pagarinot laiku starp grūtniecības reizēm, kontracepcija ļauj nodrošināt sieviešu organisma labāku atkopšanos pēc [[dzemdības|dzemdībām]] un arī samazināt savu dzimušo bērnu nāves risku.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Epiks
|     vārds_orig = ''Ernst Öpik''
|         attēls = ErnstJuliusOpik.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kunda|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Bengora}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Igauņi|Igaunis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Armā observatorija
|     alma_mater = {{plainlist|
* [[Maskavas Universitāte]]
* [[Tartu Universitāte]]
}}
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ernsts Jūliuss Epiks''' ({{val|et|Ernst Julius Öpik}}; dzimis {{datVS|{{dat|1893|10|22}}|{{dat||10|10}}}}, miris {{dat|1985|9|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[astronomija|astronoms]] un [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences:
saka monologu 1984. gadā|250x250px]]
'''Monologs''' ({{val-el|μονόλογος}} (''mónológo''s), no ''μόνος'' (''mónos'') — 'viens' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'runa') ir vienas personas publiska [[runa]] literārā darbā, domu atstāsts vai [[dziedājums]], kas nav saistīts ar citu personu [[Replika|replikām]] vai [[Dialogs|dialogu]]. Monologs ir samērā gara nepārtraukta vienas personas runa, kas veidota pēc noteiktas kompozīcijas, piemēram, daiļdarbā, uz [[Skatuve|skatuves]] vai dziedājums [[Opera|operā]]. Tas ir saziņas veids, kurā tiek akcentēts runas autors, tajā ir svarīgi izmantot tos valodas līdzekļus un izteiksmes paņēmienus, kas tam ir raksturīgi.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 56. lpp.</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|skeleta sastāvdaļu|kauls (nozīmju atdalīšana)|kauls}}

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences: '''Hāns''' ({{val|de|Hahn}} — ‘[[gailis]]’, {{val|hi|ख़ान}}, ''Xān'' — ‘[[hans]]’) var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džumandži
 |      attēls = Jumanji.jpg
 |     att_izm =
 | oriģinālnos = ''Jumanji''
 |       žanrs = [[piedzīvojumu filma]], [[komēdija]]
 |    režisors = [[Džo Džonstons]]
 |  producents =
* [[Roberts Korts]]
* [[Teds Fīlds]]
* [[Lerijs Franko]]
* [[Skots Krupfs]]
* Viljams Teitlers
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Hensli]]
* [[Gregs Teilors]]
* Džims Streins
 |     aktieri =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džonatans Haids]]
* [[Deivids Alans Grīrs]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators = [[Thomas E. Ackerman]]
 |     montāža = [[Robert Dalva]]
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
* ''Teitler Film''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com">{{Tīmekļa atsauce |title=Jumanji |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2774369793/weekend/ |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=January 21, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|262,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
 |    paraksts =
}}
'''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir 1995. gada ASV [[bērnu filma|ģimenes]], fantāzijas [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Džo Džonstons]], scenāristi [[Džonatans Hensli]], [[Gregs Teilors]] un Džims Streins. Filmas sižets balstīts uz [[Kriss Van Olsburgs|Krisa Van Olsburga]] [[Džumandži (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]] motīviem. Šī ir pirmā filma [[Džumandži (filmu sērija)|"Džumandži" filmu sērijā]]. Galvenās lomas atveido [[Robins Viljams]], [[Bonija Hānta]], [[Kirstena Dansta]], [[Džonatans Haids]] un [[Deivids Alans Grīrs]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Cenu pagasts}}

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Côte d'Ivoire|Kotdivuāra}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pēteris Handke
|     vārds_orig    = ''Peter Handke''
|         attēls    = Peter-handke.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1942
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Grifene]], [[Trešais reihs]]<br />([[Karintija]], {{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Signature of Peter Handke.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Die Angst des Tormanns beim Elfmeter'' (1970)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Stūres māja''' ir kuģa pamata vadības postenis, kas ir izvietots uz [[tiltiņš (kuģa)|pārgājiena tiltiņa]]. Tajā ir uzstādīts stūres rata statnis, [[žirokompass|žirokompasa repīters]] (atkārtotājs), stūres magnētiskais [[kompass]], [[jūras radars|radiolokators]], [[mašīnas telegrāfs]], galvenā [[dzinējs|dzinēja]] distances vadības pults un cits aprīkojums.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļilokosa
| official_name = ''Ilocos Norte''
| image_skyline = Kapurpurawan Rock Formation.jpg
| imagesize =
| image_caption = Kapurpuravanas klintis pie Burgosas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =18 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 45 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Laoaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bataka]]
| p3 = [[Laoaga]]
| p6 = '''21 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILN
| website                  = {{URL|https://www.ilocosnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Norte}}, {{val|en|Province of Ilocos Norte}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Norte}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 21 municipalitātē un sīkāk 559 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Laoaga]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Andzeļi
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- Esošo baznīcas bildi nelikt!!! Pārāk nekvalitatīva. -->
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Andzeļu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2,33
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3529&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 268
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 10
| lats = 9
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 33
| longs = 11
| longEW = E
| elevation_m = 200
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5696 Eži
}}
'''Andzeļi''' ({{val|ltg|Andzeli}})<ref name=lgia/> ir ciems [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Andzeļu pagasts|Andzeļu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē [[Ežezers|Ežezera]] rietumu galā {{nobr|45 km}} no novada centra [[Krāslava]]s, {{nobr|11 km}} no tuvākās pilsētas [[Dagda]]s un {{nobr|272 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumu upe
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1214547457/|title=Mystic River (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Toms Sterns]]
| oriģinālnos = ''Mystic River''
| mūzika = Klints Īstvuds
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Lora Linnija]]
| scenārijs = [[Braiens Heldžlends]]
| producents = * Klints Īstvuds
* [[Roberts Lorenss (producents)|Roberts Lorenss]]
* [[Džūdija Hoita]]
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| žanrs = mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Mystic River poster.jpg
| imdb =
}}'''"Noslēpumu upe"''' ({{Val|en|Mystic River}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma. Tās režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Tims Robinss]], [[Kevins Beikons]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Mārša Geja Hārdena]] un [[Lora Linnija]]. Filma ir balstīta uz 2001. gada [[Deniss Lehens|Denisa Lehena]] tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurā viņš ir arī mūzikas autors.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ragnārs Lodbroks
| vārds_orģ           = ''Ragnarr Loðbrók''
| attēls              = Regner Lodbrog.JPG
| amats               = vikingu valdnieks un karavadonis
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 865. gads
| mir_vieta           = [[Nortambrija]], [[Anglija]]
| tēvs                = [[Sigurds Hrings]]
| māte                =
| dinastija           =
| dzīvesb             =
| bērni               = [[Ivars Bezkaulis]]
[[Bjērns Dzelzssāns]]
[[Ube]]
[[Sigurds Čūskacis]]
[[Vitserks]]
[[Halfdans]]
[[Hastings]]
| reliģija            =
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
[[File:Ragnar_Lodbroks_död_by_Hugo_Hamilton.jpg|thumb|250px]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zvejnieku karalis
| attēls                   = The Fisher King Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fisher King''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Terijs Giljams]]
| producents               =
* [[Debra Hilla]]
* [[Linda Obsta]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagravenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Amanda Plamere]]
* [[Mersedesa Ruela]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hill/Obst Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1991|9|20||bez}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fisher-king-1991|title=The Fisher King|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fisherking.htm|title=The Fisher King (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zvejnieku karalis"''' ({{val|en|The Fisher King}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Terijs Giljams]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Džefs Bridžess]], [[Amanda Plamere]] un [[Mersedesa Ruela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|9|20||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Tadžmahāls
ताज महल
{{ara|تاج محل}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Tadžmahāla mauzolejs
|-
| '''Atrašanās vieta''' || {{Vieta|Indija|Āgra}}
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|27|10|27|N|78|2|32|E|type:landmark|display=inline,title}}
|-
| '''Augstums''' || 171 m
|-
| '''Celts''' || 1632—1654
|-
| '''Arhitekts''' || [[Ustads Ahmads Lahaurī]] (''Ustad Aḥmad Lahawrī'')
|-
| '''Arhitektūras stils''' || [[Mogulu arhitektūra]]
|-
| '''Apmeklējums''' || no 2 līdz 3 miljoniem tūristu gadā
|}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cirmas pagasts
| karte             = Cirmas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cirmas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cirmas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Tutāni
| platība           = 87,0
| iedzīvotāji       = 755<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 755 / 87 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Leonhards Adolfi
|     vārds_orig = ''Heinrich Leonhard Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Kāgjerve
([[Valgas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences: '''"Valsts"''' ({{val|el|Πολιτεία}}) ir dialogs, kura autors ir [[Platons]]. Viņš to sarakstīja apmēram 380. gadā p.m.ē. Šajā darbā [[Sokrats]] un vairāki citi atēnieši un ārzemnieki diskutē par [[taisnīgums|taisnīgumu]], tā nozīmi, kā arī par to, kas ir ideāla valsts un kādiem jābūt cilvēkiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Laiņi
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            = Saulgriežu iela Laiņos.JPG
| image_caption            = Saulgriežu iela Laiņos
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Baldones novads]]
| subdivision_name2        = [[Baldones pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,63
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2006
| population_footnotes     = <ref>{{JSLatvija}}</ref>
| population_total         = 70
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 44 | lats = 12 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 24 | longs = 18 | longEW = E
| elevation_m              = 30
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2125 Baldone
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Laiņi''' ir [[Baldone]]s pilsētas daļa tās dienvidaustrumos, starp Zīļu ielu un [[Morisonkalns|Morisonkalnu]]. Līdz 2016. gadam bija ciems [[Baldones pagasts|Baldones pagastā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/images/userfiles/dome/lemumi/2016/par_zemes_adresu_mainu_baldones_pilseta.pdf |title=Par adrešu maiņu Baldones pilsētai pievienotajā teritorijā |access-date={{dat|2016|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180219050019/http://www.baldone.lv/images/userfiles/dome/lemumi/2016/par_zemes_adresu_mainu_baldones_pilseta.pdf |archivedate={{dat|2018|02|19||bez}} }}</ref> Laiņos ir mazstāvu dzīvojamā apbūve gar Saulgriežu ielu un Urlu ceļu. Padomju laikā Laiņos atradās patērētāju biedrības uzņēmumi — maizes ceptuve un konditorejas cehs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nīolesunna
 | official_name              = ''Ny-Ålesund''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ny-Ålesund 2013 06 07 3603.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Nīolesunnu
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 55 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 55 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 35-130
 | population_as_of         = {{dat|2007|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://kingsbay.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Morēnu''' pauguri veidojušies zem [[ledus]], ledājam uzvirzoties konkrētajai teritorijai. [[Paugurs|Pauguri]] sastāv no sarkanbrūnas mālsmilts un smilšmāla nogulumiem. Tie ir dažāda lieluma un augstuma, kā arī atšķiras pēc formas, jo var būt apaļi, iegareni ar lēzenām un stāvām nogāzēm. Pauguri izplatīti visās [[Latvija]]s augstienēs. To kopas veido pauguraines, kurās mijas atsevišķi pauguri un ieplakas. Pauguru un ieplaku mija augstienēs rada mozaīkveida ainavu. Daudzas pauguru ainavas ir vizuāli pievilcīgas un iecienītas [[tūrisms|tūristu]] vidū.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|        ezers = Kaspijas jūra
|       attēls = Caspian see-Iran-1.jpg
|     paraksts = Kaspijas jūras piekraste Irānā
|          map = Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
| plat_d=40| plat_m=0 | plat_s=0| plat_NS=N
| gar_d=51| gar_m=0 | gar_s= 0| gar_EW=E
|        vieta = {{ubl|{{AZE}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TKM}}}}
|      platība = 371 000
|       garums = 1050
|  Vid_dziļums = 184
|  Max_dziļums = 1025
|      tilpums = 78 200
| augstums_vjl = -28
|       izteka = beznoteces ezers
|      baseins = 1 400 000
|      valstis = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TUR}}|{{TKM}}}}
|        salas = 12 lielākas salas
|     pilsētas = {{ubl|[[Baku]], [[Aktau]], [[Atirau]],|[[Astrahaņa]], [[Turkmenbaši (pilsēta)|Turkmenbaši]]}}
}}

sentences: '''[[Datubāze]]s dzinējs''' ir programmatūra, kas [[datubāžu pārvaldības sistēma]]s (DBPS) uzdevumā veic datu glabāšanu un operācijas ar tiem.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name     = Rīgas Ēbelmuižas pamatskola
|logo     =
|seal_image    =
|image     =
|image size    =
|caption    =
|location    = [[Graudu iela (Rīga)|Graudu ielā]] 21, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype    = specializētā pamatskola
|fundingtype   = Rīgas pašvaldības finansējums
|type     =
|map_type    = Rīga
|map_caption   =
|map_alt    =
|map_size    =
| latd = 56 | latm = 54 | lats = 42 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 08 | longEW = E
|opened     = 1839. gadā (valdības apstiprināta 1840. gadā)
|headmaster    = Kristiāna Pauniņa
|staff     =
|teaching_staff   =
|employees    =
|grades     =
|years     =
|students    = 87 (2017)
|language    = [[latviešu valoda|latviešu]]
|revenue    =
|homepage    = {{URL|http://rnbi.lv}}
}}

sentences: '''Saules meita kroņus pina''' ir [[latviešu mitoloģija|mitoloģiskā]] [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē par [[Saule (mitoloģija)|Saules meitām]] un [[Dievs (latviešu mitoloģija)|Dieva dēliem]], kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
13. gadsimta kultūrslānī atrastie māla apmetuma fragmenti ar [[stabule|stabulētāja]] tēlu, [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs]].]]
'''Mūziķis''' ir [[persona]], kuras darbība saistīta ar [[Mūzika|mūziku]]. Mūziķus var klasificēt pēc to darbības:
* [[Instrumentālists|instrumentālisti]] spēlē [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentus]];
* [[Dziedātājs|dziedātāji]] izmanto savu [[Balss|balsi]];
* [[Komponists|komponisti]], [[Aranžētājs|aranžētāji]], [[Dziesmu rakstītājs|dziesmu rakstītāji]] mūziku pieraksta [[Nots|nošu]] veidā vai ieraksta kādā no [[audio]] formātiem;
* [[Diriģents|diriģentu]] uzdevums ir vadīt [[Koris|korus]], [[Ansamblis|ansambļus]] un [[Orķestris|orķestrus]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Budžets''' (no [[sennormāņu valoda|sennormāņu]]: ''bougette'' — 'maks', 'soma', 'naudas maiss') vispārīgā nozīmē ir ieņēmumu un izdevumu plāns kādam noteiktam laika posmam, darbam, pasākumam vai funkcijai. Budžetus plaši pielieto ģimenes (mājsaimniecības), [[uzņēmums|uzņēmumi]], [[valsts|valstis]], [[pašvaldība]]s utt. Budžeti tiek izstrādāti arī īstenojot dažādus [[projekts|projektus]].

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences:
{{Šaha diagramma
| tright
|'''Abu Naim Al-Hadim'''

(no Stambulas manuskripta 1140. gads)

sentences: '''Programmatūras izmaiņu pieprasījums''' jeb '''izmaiņu pieprasījums''' ir dokuments, kas izsaka nepieciešamību [[programmatūra]]s sistēmas pilnveidošanai.

sentences: '''Ukrainas Pareizticīgā baznīca''', kā arī '''Ukrainas Svētākā baznīca''' ({{val|uk|Православна церква України}}, ''Святіша церква України'') ir daļēji atzīta neatkarīga [[pareizticība|pareizticīgā]] baznīca Ukrainā. Pašreizējais galva ir Kijivas metropolīts [[Epifānijs|Epifānijs (Dumenko)]].<ref name=delfi>{{Tīmekļa atsauce|title=Ukrainā izveidota neatkarīga pareizticīgā baznīca un ievēlēts tās vadītājs|url=https://www.delfi.lv/news/arzemes/ukraina-izveidota-neatkariga-pareizticiga-baznica-un-ievelets-tas-vaditajs.d?id=50671617|publisher=[[delfi (portāls)|delfi.lv]]|accessdate=19 March 2019}}</ref>

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
katedrāle, [[Ukraina]], [[Ļviva]].]]
'''Austrumu Katoļu baznīcas''' jeb '''Austrumu Katoliskās baznīcas''' ir 23 ''[[sui iuris]]'' [[Austrumu kristietība|austrumu]] [[Kristīgā baznīca|baznīcas]], kuras ir pilnā sadraudzībā ar [[Roma|Romu]] ([[Romas pāvests|pāvestu]]), un tās, līdzās ar [[Latīņu baznīca|Rietumu Katoļu baznīcu]], veido vispārējo [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://media.ascensionpress.com/2019/01/21/the-other-23-catholic-churches-and-why-they-exist/|title=The Other 23 Catholic Churches and Why They Exist|last=LaBanca|first=Nicholas|website=Ascension Press Media|access-date=2023-07-09|date=2019-01-21|language=en-US}}</ref> Lai arī Austrumu Katoļu baznīcām ir sava vēsture un tradīcijas, kas šķir to no Latīņu baznīcas, tās pamatā pieņem tās pašas [[Katoļticība|katoļu]] doktrīnas, ko pieņem Latīņu baznīca, un abām pusēm ir kopīgā sadraudzība ar viens otru. 2017. gadā pasaulē bija 17,8 miljoni austrumu katoļu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://cnewa.org/eastern-christian-churches/eastern-catholic-churches-statistics/|title=Eastern Catholic Churches Statistics|website=CNEWA|access-date=2023-07-08|language=us-EN}}</ref>

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Somija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Somija]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Aļģirds Greims
|     vārds_orig = ''Algirdas Greimas''
|         attēls = Algirdas Julien Greimas 2017 stamp of Lithuania.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Tula]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Sociālo zinātņu augstākā skola]] [[Parīze|Parīzē]]
|     alma_mater = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Grenobles Universitāte]], [[Sorbona]]
|     idejas = [[Parīzes semiotikas skola]]s dibinātājs, [[Greima kvadrāts]]
|     ietekme_no = [[Vladimirs Props]], [[Žoržs Dimezils]], [[Luijs Jelmslevs]], [[Romāns Jakobsons]], [[Ferdināns de Sosīrs]], [[Klods Levī-Stross]]
|     ietekmējis = [[Bruno Latūrs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Lūna algoritms''' ({{val-en|Luhn algorithm}}, {{val-de|Luhn-Algorithmus}}) jeb '''Lūna formula''' ({{val-en|Luhn formula}}, {{val-de|Luhn-Formel}}) ir vienkārša [[kontrolsumma]]s formula, ko izmanto, lai pārbaudītu dažādu identifikācijas numuru korektumu. To izmanto, piemēram, [[maksājumu karte|maksājumu karšu]] numuros un [[IMEI]] numuros. To radīja [[IBM]] zinātnieks [[Hanss Peters Lūns]] un to apraksta [https://www.google.com/patents?id=Y7leAAAAEBAJ ASV patents nr. 2950048]{{Novecojusi saite}}, pieteikts 1954. gada 6. janvārī, piešķirts 1960. gada 23. augustā.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from the Czech Republic|Čehijas tenisisti}}

sentences:
un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon.com, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        = {{Unbulleted list|{{NASDAQ|AMZN}}|[[NASDAQ-100]] component|[[S&P 100]] component|[[S&P 500]] component}}
| ISIN             = US0231351067
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          = [[Džefs Beizoss]]
| defunct          =
| location_city    = [[Sietla]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štats]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Džefs Beizoss]] (padomes priekšsēdētājs)<br />[[Endijs Džesijs]] (prezidents un izpilddirektors)
| industry         = informācijas tehnoloģijas, mazumtirdzniecība
| products         = {{Hlist|''[[Amazon Web Services]]''|''[[Amazon Appstore]]''|''[[Amazon Echo]]''|''[[Amazon Kindle]]''|''[[Amazon Prime]]''|''[[Amazon Video]]''|''[[ComiXology]]''}}
| services         =
| revenue          = {{palielinājās}} 177,866 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1">{{Tīmekļa atsauce |url=https://finance.google.com/finance?q=NASDAQ%3AAMZN&fstype=ii |title=AMAZON.COM, INC. FORM 10-K For the Fiscal Year Ended December 31, 2017 |publisher=Google Finance |format=XBRL |date=August 5, 2018}}</ref>
| operating_income = {{samazinājās}} 4,106 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| revenue_year = 2017
| income_year = 2017
| net_income = {{palielinājās}} 3,033 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| net_income_year = 2017
| assets = {{palielinājās}} 131,31 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| assets_year = 2017
| equity = {{palielinājās}} 27,709 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| equity_year = 2017
| num_employees = {{palielinājās}} 613 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.geekwire.com/2018/amazon-tops-600k-worldwide-employees-1st-time-13-jump-year-ago/ |title=Amazon tops 600K worldwide employees for the 1st time, a 13% jump from a year ago |first=Nat |last=Levy |date= October 25, 2018 |website=www.geekwire.com}}</ref>
| num_employees_year = 2018
| owner            =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amazon.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Amazon.com, Inc.''''', darbojas ar zīmolu '''''Amazon''''', ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tehnoloģiju uzņēmums, kā galvenās darbības jomas ir [[mākoņdatošana]]s, [[elektroniskā tirdzniecība|elektroniskās tirdzniecības]] un [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] risinājumi. Tā galvenais birojs atrodas [[Sietla|Sietlā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]]. Uzņēmums dibināts 1994. gadā.
''Amazon'' ir nosaukts par vienu no tehnoloģiju Lielajiem Četriem jeb ''Four Horsemen'' kopā ar ''[[Apple]]'', ''[[Alphabet]]'' un ''[[Facebook]]'' sakarā ar tā tirgus kapitalizāciju, zīmola vērtību, [[revolucionāra inovācija|revolucionārām inovācijām]] un hiperkonkurējošu lietojumu procesu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pl
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = NASK
|sponsors              = NASK
|domātais-pielietojums = Ar [[Polija|Poliju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Polijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [http://www.arbitraz.pl/ PIIT arbitration] (Polijas iedzīvotājiem un uzņēmumiem) <br /> [http://arbiter.wipo.int/domains/rules/cctld/expedited/pl/ WIPO expedited arbitration] (ārvalstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem)
|mājas-lapa            = [http://www.dns.pl/english/ DNS.pl]
|}}

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
pie [[Ziemeļu forti]]em]]
'''Kureļa grupa''' bija latviešu militārais formējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara laikā]]. Tas tika izveidots 1944. gada jūlijā no Rīgas apriņķa aizsargiem ar oficiālu mērķi vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu un organizēt partizānu vienības padomju aizmugurē. Grupas vadība bija saistīta [[Latvijas Centrālā padome|Latvijas Centrālo padomi]] un bija iecerēts, ka tā varētu stāties jaunveidojamās Latvijas valdības rīcībā.

sentences:
saģērbusies kā [[Ketnisa Everdīna]] ''Montreal Comiccon'' pasākumā, 2015. gada jūlijā]]
'''Fandoms''' (no {{val|en|Fandom}}) jeb '''fanu bāze''' ir [[subkultūra]], ko veido [[fans|fani]], kam raksturīga [[empātija]] un biedrošanās ar tiem, ar kuriem sakrīt intereses. Fani parasti interesējas pat par nelielām detaļām no viņu fanošanas objektiem un pavada ievērojamu sava laika un enerģijas daļu, izkopjot savas intereses, bieži vien [[sociālais tīkls|sociālajos tīklos]], tādējādi atšķirot fanus no tiem, kuriem tā ir tikai gadījuma interese.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences: '''Objektīvs''' ir [[gaisma|gaismu]] savācoša [[optika|optiskā]] [[sistēma]], kura ataino objektu. Objektīva sastāvdaļas var būt gan [[lēca]]s, gan [[spogulis|spoguļi]]. Objektīvs tiek piemontēts [[fotoaparāts|fotoaparāta]] korpusam. Tāpat kā pats objekts, arī radītais attēls ir [[3D|trīsdimensionāls]]. Lai arī pietiktu ar vienu parastu izliektu lēcu, tādas nepieciešamas vairākas, lai novērstu attēla kropļojumus. Atainoti tiek visi objekti, kas nokļūst objektīva redzeslaukā. Principā nav atšķirību starp objektīvu, kuru izmanto fotoaparātam, objektīvu, kuru izmanto [[mikroskops|mikroskopam]] un objektīvu, kuru izmanto [[teleskops|teleskopam]]. Atšķirības ir tikai [[stikls|stikla]] (izmanto arī citus materiālus, stikls ir visizplatītākais) elementos, to izvietojumā un citos parametros, kas veido objektīva raksturlielumus. Atkarībā no pašas ierīces konstrukcijas, kas tiek izmantota attēla iegūšanai, objektīvs var būt pastāvīgi fiksēts pie aparāta vai arī nomaināms ar citiem objektīviem.

sentences: '''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Girgensons
|     vārds_orig = ''Otto Girgensohn''
|         attēls = Otto Christoph Heinrich Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Igaunijas guberņa|Tallina|td=Igaunija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, kritiķis un cenzors
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristofers Reinholds Girgensons]], māte - Doroteja, dzim. Fitkava
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vilhelmīne, dzim. Šramma
|          bērni = [[Reinholds Girgensons]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dokumenta veidu|Baltā grāmata (nozīmju atdalīšana)|Baltā grāmata}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria viridis fruit - Keila.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Spradzene (''Fragaria viridis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria viridis
| suga_lv       = Spradzene
| binomial      = Fragaria viridis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences: '''Bliņas''' ({{val|ru|блины}}, {{val|be|бліны}}) ir plānas [[griķi (suga)|griķu]] (retāk arī [[kviešu milti|kviešu]], [[auzu milti|auzu]], [[rudzu milti|rudzu]] un pat zirņu) [[milti|miltu]] [[pankūkas]], ko parasti ēd ar [[skābais krējums|skābo krējumu]], [[sviests|sviestu]], [[ikri]]em, [[siļķe|siļķi]], mazsālītu [[zivs|zivi]] vai citām piedevām. Tradicionāli bliņas simbolizēja [[Saule|Sauli]], un tās cepa [[Masļeņica|Masļeņicā]].<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Bliņas — krievu virtuves vizītkarte |author=Aina Kalve |date= 2003. gada 6. marts |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/blinas-krievu-virtuves-vizitkarte-11607774 |accessdate= 2017. gada 7. maijā}}</ref> Šo ēdienu nevajadzētu jaukt ar parastajām [[plānās pankūkas|plānajām pankūkām]] vai [[bļiņčiki]]em. Kaut arī bliņu izcelsme tiek saistīta ar [[austrumslāvi|austrumslāvu]] ciltīm, mūsdienās šis ēdiens sastopams arī citu tautu virtuvēs, piemēram, [[lietuviešu virtuve|lietuviešu virtuvē]] ({{val|lt|blynai}}).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 45
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Nometņu iela 45-3.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ēkas priekšējā fasāde 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[Jūgendstils]]
| structural_system   =
| owner               = *Alise Švarca (1903—1925)
*Jānis un Emma Vītiņi (1927—1939)
*Jūlijs un Marta Kadeļi (1939—1940)
* Kopīpašums (Kopš 2014).
| current_tenants     =
| location            = [[Nometņu iela (Rīga)|Nometņu iela]], [[Āgenskalns]], [[Rīga]], [[Latvija]]
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = Ap 1903. gadu
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         = 3
| floor_area          =
| architect           = [[Heinrihs Šēls]], [[Frīdrihs Šefels]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzīvojamā ēka Nometņu ielā 45
|      numurs = 8964
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2014|4|22|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{navbox
|name = Gaņsu
|title = [[Gaņsu]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Baijiņa]]
* [[Cjinjana]]
* [[Dinsji]]
* [[Dzjajuguaņa]]
* [[Dzjinčana]]
* [[Dzjucjuaņa]]
* [[Džanje]]
* '''[[Laņdžou]]'''
* [[Lunnaņa]]
* [[Pinliana]]
* [[Tiaņšui]]
* [[Uvei]]
|group2 = Autonomās prefektūras
|list2 =
* [[Gaņnaņas Tibetiešu autonomā prefektūra]]
* [[Liņsjas Hueju autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Gaņsu]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
[[Kategorija:Kuveita]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kuveita]]

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences: '''Sviestskābā rūgšana''' ir [[rūgšana]]s veids, kurā [[sviestskābes baktērijas]], tostarp ''[[Clostridium]]'' ģints pārstāvji, vienkāršos [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], bet daudzas klostrīdijas arī saliktos ogļhidrātus (piemēram, [[dekstrīni|dekstrīnus]], [[ciete|cieti]], [[pektīnvielas]] u.c), pārraudzē [[sviestskābe|sviestskābē]], [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdā]] un [[ūdeņradis|ūdeņradī]]. Rūgšanā nelielā daudzumā kā blakusprodukti veidojas arī [[etiķskābe]], [[butilspirts]], [[etilspirts]] un [[acetons]].<ref name="Nikolajeva">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2014 |edition=3.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-808-3 |page=41}}</ref>

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Radošais kvartāls "Kombināts MĀKSLA"
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         =
| image_border  =
| size          =
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  =
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     =
| extinction    =
| type          =
| status        =
| purpose       =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīga|Gaujas iela 1, 5, 9|3s=Gaujas iela}}
| location      =
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| language      =
| general       =
| leader_title  = Prezidents
| leader_name   = Igors Dobičins
| key_people    =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{URL|lms.lv}}
| remarks       =
}}
[[Latvijas Mākslinieku savienība]]s '''radošais kvartāls „Kombināts MĀKSLA”''', kurš atrodas [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]] 1, 3, 5, 9, [[Brasa|Brasā]], [[Rīga|Rīgā]], ir vēsturiski (no 1903. gada) veidojies Rīgas radošais kvartāls, kur tapušas latviešu mākslinieku skulptūras un dekoratīvie elementi, sākot no 20. gadsimta pirmās puses, kad savus darbus šeit radīja Latvijas vēsturē nozīmīgi tēlnieki [[Augusts Folcs]] un [[Kārlis Zāle]], līdz mūsdienām. No 2013. gada LMS radošais kvartāls “Kombināts MĀKSLA” darbojas kā radoša platforma dažādām mākslas un kultūras iniciatīvām. No 2013. gada tiek veikti projekti, lai veicinātu kvartāla teritorijas revitalizāciju un padarītu sabiedrībai pieejamu un pamanāmu tā unikālo identitāti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Neitans Leopolds
|     vārds_orig = ''Nathan Leopold''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 102-10970, USA, Nathan Leopold in Stateville Penitentiary.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{flag2|Puertoriko}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Lēbs
|     vārds_orig = ''Richard Loeb''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 102-00652, Richard Loeb und Nathan Leopold.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lēbs (pa kreisi) un Leopolds (pa labi)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Džolieta}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Neitans Leopolds''' ({{val|en|Nathan Freudenthal Leopold, Jr.}}; {{dat|1904|11|19|N}} — {{dat|1971|8|21|N}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mocavo.com/Nathan-Leopold-1904-1971-Social-Security-Death-Index/14776609493099645561 |title=NATHAN LEOPOLD (1904-1971), Social Security Death Index |access-date={{dat|2014|05|23||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160323060537/http://www.mocavo.com/Nathan-Leopold-1904-1971-Social-Security-Death-Index/14776609493099645561 }}</ref> un '''Ričards Lēbs''' ({{val|en|Richard Albert Loeb}}; {{dat|1905|6|11|N}} — {{dat|1936|1|28|N}}), labāk pazīstami kā '''Leopolds un Lēbs''', bija divi turīgi [[Čikāgas Universitāte]]s studenti (studēja tieslietas), kas 1924. gadā Čikāgā nolaupīja un nogalināja 14 gadus veco Robertu "Bobiju" Frenksu (''Robert "Bobby" Franks'').<ref>[http://homicide.northwestern.edu/crimes/leopold1/ Homicide in Chicago 1924 Leopold & Loeb] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20041113083235/http://homicide.northwestern.edu/crimes/leopold1/ |date={{dat|2004|11|13||bez}} }} Retrieved May 2, 2014.</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Kenhī Universitāte
|native_name   = 경희대학교
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1949
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.59675 | latNS  = N
| longd = 127.051889 | longEW = E
| academic_staff    = 1407 (2020)
| administrative_staff  = 594 (2020)
|students          = 33373 (2020)
|postgrad          = 7498 (2020)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Kyung_Hee_University_Logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Katetes''' ir [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malas, kas savā starpā veido taisnu [[leņķis|leņķi]]. Taisnajam leņķim pretim atrodošos [[trijstūris|trijstūra]] malu sauc par [[hipotenūza|hipotenūzu]].

sentences:
{{Kalna infokaste
|           Nosaukums = Šišabanma
|          Nosaukums2 = {{ubl|希夏邦马峰|ཤིས་ས་སྤང་མ།}}
|               Photo = Shishapangma.jpg
|            Augstums = 8027
| Relatīvais_augstums = 2897
|               karte = Ķīna#Tibeta (Ķīna)
|       reljefa_karte = jā
| latd= 28 |latm= 21 |lats= 08 |latNS= N
| longd= 85 |longm= 46 |longs= 47 |longEW= E
|     Atrašanās vieta = {{CHN}}
|         Kalnu grēda = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Boeing Sonic Cruiser''''' bija reaktīvās pasažieru delta formas spārnu lidmašīnas koncepcija. To varēja viegli atšķirt no citiem pasažieru gaisa kuģiem, jo šim gaisa kuģim bija īpatnēji spārni un iespaidīgs ātrums — pat 98% no skaņas ātruma (1200 km/h). ''[[Boeing]]'' pirmoreiz to prezentēja 2001. gadā, bet tobrīd [[Lidsabiedrība|aviokompānijas]] deva priekšroku gaisa kuģiem, kurus apkalpot ir lētāk, pat ja tie nav tik ātri. ''Boeing'' slēdza ''Sonic Cruiser'' projektu 2002. gada decembrī un uz tā bāzes izveidoja projektu lēnākai pasažieru lidmašīnai, kas sasniedza 1041 km/h, tā tika nosaukta par ''7E7'', bet nosaukums vēlāk tika mainīts uz ''[[Boeing]] 787 Dreamliner''.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)''' ir [[tirgzinība]]s zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu [[konkurētspēja|konkurētspēju]]. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot [[uzņēmums|uzņēmumu]] saimnieciskās darbības rezultātus.

sentences:
[[File:FuncionLineal03.svg|thumb|Lineāru funkciju grafiku piemēri]]
'''Lineāra funkcija''' ir [[funkcija]], kuras veids ir <math>y = ax+b\,</math>. Šeit ''x'' ir funkcijas arguments, ''y'' ir funkcijas vērtība, bet ''a'' un ''b'' ir reāli skaitļi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Undere
|         vārds_orig = ''Marie Under''
|             attēls = Marie Under circa 1903 by Max Meixner of Reval (Tallinn).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marija Undere ap 1903. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Tallina]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1980
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 25
|            m_vieta = [[Stokholma]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Igauņi|Igauniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Igauņu, vācu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Undere''' ({{val|et|Marie Under}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1883|3|27}}|{{dat||3|15}}}}, mirusi {{dat|1980|9|25}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[dzejniece]]. Viena no 20. gadsimta atzītākajām igauņu dzejniecēm. Vairākkārt nominēta [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmijai literatūrā]].<ref name="centrs">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.estlit.ee/elis/?cmd=writer&id=11584|title=Marie Under|publisher=Igaunijas Literatūras centrs|accessdate={{dat|2016|4|5||bez}}|language=en}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Switzerland|Šveices riteņbraucēji}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Juno 1
| oriģ. nosaukums = Juno I
| izgat. nosaukums =
| attēls = Juno-1 explorer-2.jpg
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts = ''Juno 1'' startē ar pavadoni [[Explorer 2]]
| pielietojums = [[Nesējraķete]]
| raķešu saime = Redstone
| raķešu grupa =
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[ASV Armijas ballistisko raķešu aģentūra|Armijas ballistisko raķešu aģentūra]]
| augstums = 21,2 m
| diametrs = 1,78 m
| masa = 29 060 kg
| pakāpes = 4
| derīgā krava = 11 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| startu skaits = 6
| veiksmīgie = 3
| avārijas = 3
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1958|2|1|sk}}
| pirmais veiksmīgais =
| pēdējais = {{dat|1958|10|23|sk}}
}}
'''Juno 1''' jeb '''Juno I''' (no {{val|en| }} "[[Junona]]") bija [[nesējraķete]], ar kuru [[ģeocentriskā orbīta|orbītā]] tika ievadīts pirmais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]] [[Explorer 1]].

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences: '''Promile''' (no {{val|la|per mīlle}} — 'uz tūkstoti') ir [[skaitlis]], kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma tūkstošo daļu. Promile ir vienāda ar [[procents|procenta]] desmitdaļu. Promili apzīmē ar promiles zīmi, ko pieraksta ‰, tā ir procenta zīme (%) ar pievienotu papildu [[nulle]]s dalītāju. Tā ir pieejama ''[[Windows]]'', izmantojot ALT+0137.

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cirkulis
| abbreviation = Cir
| name_latin = Circinus
| RA = 15
| dec = −60
| areatotal = 93
| arearank = 85. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cir''
| starmagnitude = 3,2
| neareststarname = ''α Cir''
| stardistance = 53,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences:
[[File:Louis Julius Freudenberg I (1894–1918) composite obituary in the Hudson Observer on November 22, 1918.jpg|thumb|upright|Nekrologa piemērs]]
'''Nekrologs''' ({{val|el2|nekros}} — ‘mirušais, līķis’, {{val|el2|logos}} — ‘vārds’) ir [[raksts]], kurā aprakstīta kāda [[cilvēks|cilvēka]] dzīve un darbība, kas uzrakstīts sakarā ar cilvēka [[nāve|nāvi]]. Dažādos lielos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti cilvēkiem, kas uzskatāmi par nozīmīgām personām.<ref name="NYT" /> Vietējos laikrakstos nekrologi parasti tiek rakstīti visiem attiecīgās vietas mirušajiem iedzīvotājiem.<ref name=NYT>{{cite news|title=Talk to the Newsroom: Obituaries Editor Bill McDonald|url=http://www.nytimes.com/2006/09/25/business/media/25asktheeditors.html|newspaper=The New York Times|date=September 25, 2006 |accessdate=2008-07-28 }}</ref> Nekrologos parasti ir arī informācija par [[bēres|bēru]] norisi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Durvis aizveras
| attēls                   = Slidingdoors.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sliding Doors''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Filipa Braitvaite]]
* [[Sidnijs Polaks]]
| scenārija autors         = Pīters Hovits
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Džons Linčs]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|4|24|ASV|1998|5|1|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998|title=Sliding Doors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611163135/http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slidingdoors.htm|title=Sliding Doors (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Durvis aizveras"''' ({{val|en|Sliding Doors}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džons Hanna]], [[Džons Linčs]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

sentences: '''Feska'''<ref>Baldunčiks J., Pokrotniece K. Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Jumava, 2005 177. lpp</ref> ([[grieķu valoda|grieķu]]: Φέσι, [[turku valoda|turku]]: ''Fes''), arī '''čečeja''' un '''tarbušs''' ([[arābu valoda|arābu]]: '''طربوش''') ir sarkana [[filcs|filca]] [[cepure]], kas līdzīga īsam [[konuss|konusam]]. Par feskas izcelsmes vietu uzskata [[Grieķija|Grieķiju]], un to 19. gadsimtā valkāja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] dažādu reliģiju un tautību iedzīvotāji. Pēc [[Osmaņu impērijas sadalīšana|impērijas sadalīšanas]] feskas popularitāte ievērojami mazinājusies. Cepures nosaukums cēlies no [[Fēsa]]s pilsētas ([[Maroka]]) nosaukuma.

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences: '''Reputācija''' ir sociālās vienības (personas, sociālās grupas, [[organizācija]]s vai vietas) viedoklis par šo vienību, parasti kā rezultāts sociālam novērtējumam pēc kritēriju kopuma, piemēram, uzvedības vai snieguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/reputation|title=Definition of REPUTATION|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-08-27|language=en}}</ref>

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Urho Kekonens
| vārds_orģ = ''Urho Kekkonen''
| attēls = Uudenvuodenpuhe 1959.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Somijas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1956|3|1|N}}
| term_beigas = {{dat|1982|2|27|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Juho Kusti Pāsikivi]]
| pēctecis = [[Mauno Koivisto]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1900|9|3}}
| dzim_vieta = {{vieta|Somija|Austrumsomijas lēne|Pielavesi}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1986|8|31|1900|9|3}}
| mir_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Juho Kenonens
| māte = Emīlija Pulvanainene
| dzīvesb = Sulvi Salome Vino
| bērni = divi dēli, Mati (1928) un Taneli (1928-1985)
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts = KekkonenUrhoSignature.png
| paraksts_izm = 150px
| piezīmes =
}}
'''Urho Kaleva Kekonens''' (''Urho Kaleva Kekkonen'', dzimis {{dat|1900|9|3}} Pielavesi [[Austrumsomijas lēne|Austrumsomijas lēnē]], miris {{dat|1986|8|31}} [[Helsinki|Helsinkos]]) bija [[Somi|somu]] politiķis, [[Somija]]s [[Somijas premjerministru uzskaitījums|premjerministrs]] (1950—1953, 1954—1956), [[Somijas prezidents]] (1956—1982) no partijas [[Somijas Centrs|''Somijas centrs'']].

sentences: '''Matracis''' ir [[gulta|gultā]] vai [[dīvāns|dīvānā]] ieliekams īpaši biezs, mīksts paklājs [[gulēšana]]i, kura uzdevums ir padarīt ērtāku guļvietu. Matrači var būt pildīti dažādi. Bieži sastopami matrači ar [[atspere|atsperu]] korpusu, kas pārklāts ar mīkstu polsterējumu un apvilkts ar [[audums|drānu]]. Pastāv arī [[ūdens matracis|ūdens matrači]] vai ar gaisu piepūšami matrači.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Svari
| abbreviation = Lib
| name_latin = Libra
| RA = 15
| dec = -15
| areatotal = 538
| arearank = 29. vieta
| numbermainstars = 4, 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Zubenelšemali
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''HD 131977''
| stardistance = 19,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Čūsknesis]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|augiem|Kosas (nozīmju atdalīšana)|Kosas}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Skrzyp_olbrzymi_Equisetum_telmateia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Equisetum telmateia|Lielā kosa}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Equisetophyta
| nodalījums_lv =Kosveidīgie
| klase =Equisetopsida
| klase_lv =Kosu klase
| klase_r =Kosas
| rinda =Equisetales
| rinda_lv =Kosu kārta
| rinda_r =Kosas
| dzimta =Equisetaceae
| dzimta_lv =Kosu dzimta
| dzimta_r =Kosas
| ģints =Equisetum
| ģints_lv =Kosas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences: '''Salpauselke''' ({{val|fi|Salpausselkä}}) ir [[morēna|morēnu]] pauguru sistēma [[Somija]]s dienvidos. Tā izveidojās jaunākā [[Driass|driasa]] perioda laikā pirms {{sk|12250}} — {{sk|10400}} gadiem uz robežas starp [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezeru]] un ledāju. Pakalni stiepjas aptuveni 500 km garumā, un to vidējais relatīvais augstums ir 20 m, dažviet sasniedzot 80 m.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Ilmers
|     vārds_orig =
|         attēls = Карл_Ильмер.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Līgatne}}
(tagad {{vieta|Latvija|Cēsu novads}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krievijas valsts]], [[Tomska]]
(tagad {{vieta|Krievija|Tomskas apgabals}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = revolucionārs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Ilmers''' ({{val|ru|Карл Петрович Ильмер}}; dzimis {{dat|1891|12|25}}, miris {{dat|1919|03|13}}; segvārdi Pēteris Veiss, Automāts, Žanis Bergmanis) bija [[Līgatne|Līgatnē]] dzimis [[latvieši|latviešu]] izcelsmes komunists. [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks. [[KSDSP]] biedrs no 1908. gada, profesionāls revolucionārs. Darbojies [[Baku]], [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]. 1917. gada decembrī tika norīkots uz [[Sibīrija|Sibīriju]], kur iecelts par [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabala]] pārtikas komisāru. Pēc [[Čehoslovāku dumpis|Čehoslovāku dumpja]] sākuma darbojās pagrīdē. [[Aleksandrs Kolčaks|Aleksandra Kolčaka]] valdības drošības dienestu arestēts, miris cietumā.

sentences: '''Zooloģiskais dārzs''', dažreiz saīsināti dēvēts par '''zooparku,''' vai '''zoodārzu,''' ir cilvēka izveidota, ierobežota vieta dažādu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] turēšanai un to apskatei. Mūsdienās zoodārzos vairs ne tikai izrāda dzīvniekus apskatei, bet arī pēta, cenšas saglabāt un pavairot [[izmirstošas sugas]], kā arī izglītot apmeklētājus.

sentences:
'''Kons''' var būt:
* [[Alfrēds Kons]] (''Alfred A. Cohn''; 1880—1951) — amerikāņu rakstnieks;
* [[Satoši Kons]] (今 敏; 1963―2010) ― japāņu animators, režisors, scenārists un mangas mākslinieks;
* [[Staņislavs Kons]] (''Stanisław Kohn''; 1895—1940) — poļu šahists;
* [[Vilhelms Kons]] (''Wilhelm Cohn''; 1859—1913) — vācu šahists.

sentences: '''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Pieturzīmes|’ '}}
'''Apostrofs''' ({{val|el|ἀπόστροφος}}, ''apóstrophos'') ir komatveida zīme virs rindas.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=66}}</ref> Ar apostrofu latviešu valodas rakstos tiek parādīts burtu vai burtkopu izlaidums vai atmetums; pārsvarā tiek lietots saistītās valodas tekstos ([[luga]]s, [[dzeja]]).<ref name="Blinkena" /> Citās valodās apostrofa lietojums ir plašāks.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Brentvuda
|other_name             =
|native_name            =
|nickname               =
|motto                  =
|image_skyline          = File:Brentwood Bundy palms 01.jpg
|image_caption          = Brentvudas apkaimes zīme
|image_flag             =
|flag_size              =
|image_seal             =
|seal_size              =
|image_shield           =
|shield_size            =
|image_blank_emblem     =
|image_map              =
|map_caption            =
|pushpin_map            = United States Los Angeles Western
|pushpin_label_position = bottom
|pushpin_mapsize        =
|pushpin_map_caption    = Location within Western Los Angeles
|subdivision_type       = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{USA}}
|subdivision_type1      = [[Štats]]
|subdivision_name1      = {{flag|Kalifornija}}
|subdivision_type2      = [[Apgabals]]
|subdivision_name2      = [[Losandželosas]]
|subdivision_type3      = [[Pilsēta]]
|subdivision_name3      = [[Losandželosa]]
|government_type        =
|established_title      =
|established_date       =
|established_title2     =
|established_date2      =
|area_total_km2         =
|area_land_km2          =
|area_land_sq_mi        =
|area_water_km2         =
|area_water_sq_mi       =
|area_water_percent     =
|area_urban_sq_mi       =
|area_metro_sq_mi       =
|population_as_of       =
|population_note        =
|population_footnotes   =
|settlement_type        = [[Losandželosas apkaimes]]
|population_total       =
|population_density_km2 =
|timezone               = [[Pacific Time Zone|PST]]
|utc_offset             = −8
|timezone_DST           = PDT
|utc_offset_DST         = −7
|coordinates            = {{coord|34|03|07|N|118|28|28|W|region:US-CA|display=inline,title}}
|elevation_m            =
|elevation_ft           = 315
|elevation_footnotes    = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://elevation.maplogs.com/poi/brentwood_los_angeles_ca_usa.97581.html |title=Elevation of Brentwood, Los Angeles, CA, USA |website=Worldwide Elevation Finder |access-date=April 21, 2020 |archive-date=July 23, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200723171852/https://elevation.maplogs.com/poi/brentwood_los_angeles_ca_usa.97581.html |dead-url=no }}</ref>
|postal_code_type       = ZIP kods
|postal_code            = 90049
|area_code              = [[Area code 310|310]], [[Area code 424|424]]
|website                =
}}
{{infokaste+}}
{{noformējums}}
'''Brentvuda''' ({{val|en|Brentwood}}) ir apkaime [[Losandželosa]]s [[Vestsaida]]s apkaime, ASV, [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]]. Kalnainajās ielās ar koku apstādījumiem atrodas labi uzturētas mājas dažādos arhitektūras stilos. Galvenajā satiksmes artērijā ''San Vicente'' bulvārī atrodas klasiskas itāļu ēstuves un kafejnīcas, kā arī vēsturiskais tirdzniecības centrs “Brentwood County Mart”. [[Ž. Pola Getija muzejs|Getija centra muzejā]] ir pasaules līmeņa mākslas kolekcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Simt soļu ceļojums
| operators =
| attēls = The Hundred Foot Journey (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Lase Halstrēms]]
| producents = * [[Džuljeta Bleika]]
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* [[Opra Vinfrija]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| aktieri = * [[Helēna Mirena]]
* [[Oms Puri]]
* [[Manišs Dajals]]
* [[Šarlote Le Bona]]
| mūzika = [[A. R. Rahmans]]
| oriģinālnos = ''The Hundred-Foot Journey''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Reliance Entertainment''
* ''Participant Media''
* ''ImageNation Abu Dhabi''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Harpo Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''Mister Smith Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|8|4}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[hindi]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|89,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2980648/?ref_=bo_se_r_1|title=The Hundred-Foot Journey (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Simt soļu ceļojums"''' ({{Val|en|The Hundred-Foot Journey}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Helēna Mirena]], [[Oms Puri]], [[Manišs Dajals]] un [[Šarlote Le Bona]]. Filma balstīta uz [[Ričards K. Moraišs|Ričarda K. Moraiša]] tāda paša nosaukuma 2010. gada romānu.

sentences: [[SQL]] '''Merge''' teikums darbojas reizē kā visi pārējie SQL teikuma veidi ([[Select (SQL)|Select]], [[Insert (SQL)|Insert]], [[Update (SQL)|Update]] un [[Delete (SQL)|Delete]]). Ta galvenā ideja ir tāda, ka tiek salīdzinātas divas ierakstu kopas - izejas dati (Select daļa) un mērķa dati, balstoties uz norādītu nosacījumu, - un atkarībā no tā, vai nosacījums izpildās, vai nē, dati tiek pievienoti (Insert), koriģēti (Update) vai dzēsti (Delete). Merge galvenokārt ir ērti izmantot gadījumos, kad tabulā glabājas esoši ieraksti un tiek periodiski saņemtas jaunas ierakstu kopas, kurās var būt esošo ierakstu jaunākas versijas vai arī pavisam jauni ieraksti.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Zviedru sportistes — [[Šarlote Kalla]] un [[Anna Hāga]]
| tauta = Zviedri
''svenskar''
| skaits = ap 13 miljoniem
| vieta = {{Zviedrija}}
{{Somija}}
{{Spānija}}
{{ASV}} u.c.
| valoda = [[zviedru valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[norvēģi]]
| flag =
| flag_caption = Zviedriji pasaulē
}}

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Austrālijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Austrālijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''AKSM-333''
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = ''AKSM-333'' [[Belgrada|Belgradā]]
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = ''[[Belkommunmaš]]''
|rūpnīca            = [[Minska]], {{BLR}}
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = 1999, 2002—2004, 2009—2016
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 17,8 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 2,86 m
|pašmasa            = 16,4 t
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 185 / 80 х 2 kW
|maksimālais ātrums = 55 km/h
|sēdvietu skaits    = 44
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 170
|izmanto            =
}}
'''''AKSM-333''''' ir posmains trīs asu zemās grīdas [[trolejbuss]], kuru līdz 2016. gadam ražoja [[Baltkrievija]]s uzņēmumā ''[[Belkommunmaš]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Squid komodo.jpg
| att_nosaukums =[[Rifu kalmārs]] (''Sepioteuthis lessoniana'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| iedalījums =
* kohorta {{TaksoSaite|Neocoleoidea|Mūsdienu divžauņi}}
* kohorta †{{TaksoSaite|Belemnoidea|Senie divžauņi}}
| kategorijas =nē
| binomial=Coleoidea <small>([[Bather]], 1888)</small>
}}
'''Divžauņu apakšklase''' jeb '''divžauņi''' (''Coleoidea'') ir [[galvkāji|galvkāju klases]] (''Cephalopoda'') apakšklase, kas apvieno visus mīkstā ķermeņa galvkājus.<ref>Marion Nixon and J.Z. Young. (2003). The brains and lives of cephalopods. New York: Oxford University Press. {{ISBN|0-19-852761-6}}.</ref> Pretēji otra galvkāju apakšklase — [[nautilu apakšklase]] (''Nautiloidea'') apvieno galvkājus, kuru ķermeņi ir noslēpti čaulā. Divžauņiem toties ir iekšējs kauls jeb čaula, kas formē un atbalsta to ķermeņus. Dažas sugas ir zaudējušas iekšējo čaulu pilnībā, bet dažām to ir nomainījusi [[skrimšļi|skrimšļaudu]] struktūra.

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{Sadaļas+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Katodluminiscence''' ir [[luminiscence|luminiscences]] veids, kas rodas, ja vielu apstaro ar [[elektrons|elektronu]] kūli (katodstariem), kur elektronu enerģija ir 102 — 105 eV. Katodstaru jēdziens radās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vidū vēl pirms elektronu atklāšanas. Kā fizikālu parādību katodstarus pirmais pētīja angļu fiziķis un ķīmiķis [[Viljams Krukss]]. Viņš parādīja, ka elektriskajai izlādei [[vakuums|vakuumā]] pamatā ir lādētu daļiņu plūsma, kas nāk no [[katods|katoda]], - katodstari. Viņš pētīja katodstarus tā sauktajās „Kruksa caurulēs”, kurām bija dažāda forma, un atklāja virkni šo staru īpašību:
·	novēroja vakuumcaurules stikla, uz kuru krīt stari, spīdēšanu;
·	[[1879]]. gadā pierādīja, ka katodstari pārnes [[enerģija|enerģiju]] un [[impulss|impulsu]];
·	[[1886]]. gadā novēroja dažādu [[oksīdi|oksīdu]] un [[sāļi|sāļu]] mirdzēšanu katodstaru iespaidā.
Katodluminiscences spēja [[ultravioletais starojums|UV]], redzamā un [[infrasarkanais starojums|IS]] spektra daļā piemīt daudzām dabas un speciāli sintezētām vielām: tīrām vielām, leģētiem [[pusvadītāji]]em un [[dielektriķi]]em, stikliem, molekulāriem kristāliem, šķīdumiem un pat inertām gāzēm cietā stāvoklī. Katodluminiscencei piemīt pēcspīdēšanas [[inerce]], [[temperatūra]]s atkarība u. c. īpašības, kas raksturīgas konkrētai vielai. Lielākā elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]] pārveidošanas efektivitāte starojumā (20 - 25%) ir katodluminiforiem (polikristāliskiem kristālfosforiem) ar pēcspīdēšanas [[rekombinācija]]s mehānismu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus.bitorquis.nathan.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. bitorquis
| suga_lv =Pilsētas atmatene
| binomial = Agaricus bitorquis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
.]]
'''Savanna''' ir [[bioma]] (dabas zona), kas izplatīta [[subekvatoriālā josla|subekvatoriālajā]] un [[tropu josla|tropu joslā]]. Savannām raksturīgi zālaini līdzenumi, kuros aug reti [[koks|koki]] un [[krūms|krūmi]]. Tajās valda tropisks [[musons|musonu]] klimats ar izteiktiem sausajiem un lietus periodiem.

sentences: '''Dzelzceļa līnijas trase''' raksturo ceļa garenass stāvokli telpā. Trases projekciju horizontālā plaknē sauc par līnijas plānu, bet līnijas izvērsi vertikālajā plaknē — par līnijas profilu. Piesaiste ir gan sliedes galviņas līmenim un virzienam, gan attiecīgi [[Zemes klātne|zemes klātnes]] līmenim un virzienam caur virsbūves kārtu.

sentences:
'''Ruģēns''' var būt:
* [[Jānis Ruģēns]] — latviešu dzejnieks
* [[Vilis Lācītis]] — latviešu rakstnieks (īstajā vārdā '''Aleksandrs Ruģēns''')

sentences:
Par leņķa '''kosinusu''' sauc uz tā balstīta [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] [[katete|piekatetes]] un [[hipotenūza]]s garumu [[attiecība|attiecību]]. To var simboliski pierakstīt šādi:
:<math> \cos \alpha = \frac{piekatete}{hipoten\bar{u}za}, \,</math>
kur <math>\cos \alpha\,</math> apzīmē kosinusu no leņķa <math>\alpha\,</math> un "''piekatete''" un "''hipotenūza''" apzīmē attiecīgi piekatetes (pie leņķa esošās katetes) un hipotenūzas garumus.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Salu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_of_The_Isles,_Millport,_Cumbrae,_Scotland.jpg
| image_size            =
| caption               = Salu anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Salu anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.755833
| longd                 = -4.924444
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Nortēršīra|Milporta}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Viljams Baterfīlds]] (''William Butterfield'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1849. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 37 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Obanas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942897"
}
</mapframe>
'''Salu katedrāle un Svētā Gara koleģiālbaznīca''' ({{val|en|Cathedral of the Isles and Collegiate Church of the Holy Spirit}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Milporta|Milportā]]. Milporta ir vienīgā pilsēta [[Greitkambre]]s salā [[Fērtofklaids|Fērtofklaidsā]]. Viena no divām [[Ārgilas un salu diecēze]]s katedrālēm.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Jaunpils pagasts}}

sentences: '''Impīčments''' ({{val|en|impeachment}} — ‘apšaubīšana’) ir īpaši noteikumi, pēc kuriem dažās valstīs (piem., ASV, Lielbritānijā, Japānā) tiesā sauc pie atbildības augstas valsts personas un notiek šo personu lietu izskatīšana<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=imp%C4%AB%C4%8Dments&list=imp%C4%AB%C4%8Dments&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201027173758/http://termini.lza.lv/term.php?term=imp%C4%AB%C4%8Dments&list=imp%C4%AB%C4%8Dments&lang=LV }}</ref>. Atkarībā no valsts likumdošanas, amatpersona var saglabāt amatu vai tikt atcelta uz lietas izskatīšanas laiku. Ja amatpersona tiek atzīta par vainīgu impīčmenta procesā, amatpersona tiek atcelta no amata. Var tikt ierosināts arī atsevišķs balsojums par vainīgās amatpersonas nodošanu kriminālatbildībai, kas neskaitās piederīgs pie paša impīčmenta procesa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Robertsa''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Education of Charlie Banks''
| attēls                   =  Education of charlie banks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Freds Dērsts]]
| producents               =
* [[Marisa Polvino]]
* [[Pīters Elkovs]]
| scenārija autors         = Pīters Elkovs
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Džeisons Riters]]
* [[Eva Amuri]]
* [[Glorija Votsisa]]
* [[Kriss Markete]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|27|Tribekas filmu festivāls|2009|3|27|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=educationofcharliebanks.htm|title=The Education of Charlie Banks|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā              = {{ASV dolārs|15 078}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Education of Charlie Banks''''' ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Freds Dērsts]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Džeisons Riters]], [[Eva Amuri]], [[Glorija Votsisa]] un [[Kriss Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|27||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
glezna "Mozus ar desmit baušļiem".]]
'''Desmit baušļi''' jeb '''dekalogs''' (ivr. עשרת הדברות — ''aseret-a-dibrot'', bur. "desmit izteikumi"; sengr. ''δέκα λόγοι'' — ''dekalog'', burt. "desmitvārdi") — 10 ticības pamatdogmas [[Jūdaisms|jūdaismā]] un [[Kristietība|kristietībā]], kurus, saskaņā ar Bībeles [[Vecā Derība|Veco Derību]] (2. Mozus 34:28) [[Pravietis|pravietim]] [[Mozus|Mozum]] devis [[Dievs]] Sinaja kalnā, iegravētus 2 akmens plāksnēs, lai dotu senebrejiem ticības pamatu.

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Isambards Kingdoms Brunels
|     vārds_orig = ''Isambard Kingdom Brunel''
|         attēls = IKBrunelChains.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Anglija|Portsmuta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 15
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Anglis
|   nodarbošanās = Inženieris
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Isambard Kingdom Brunel signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Isambards Kingdoms Brunels''' ({{val|en|Isambard Kingdom Brunel}}; dzimis {{dat|1806|4|9}}, miris {{dat|1859|9|15}}) bija angļu [[inženieris]].

sentences: '''Profesors''' ({{val-la|professor}} — 'skolotājs, pasniedzējs') ir augstākais [[augstskola]]s akadēmiskā personāla zinātniskā darbinieka nosaukums un amats.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Smilgas
| attēls = Agrostis densiflora.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Agrostis densiflora''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| binomial = Agrostis
| ģints_lv = Smilgas
| ģints = Agrostis
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Smilgas''' ({{val|la|Agrostis}}) ir ļoti liela [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar gandrīz kosmopolītisku izplatību, kuras sugas ir sastopamas gandrīz visā pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Species plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius|pages=61}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm|title=Agrostis L.|last=Watson|first=L.|last2=Dallwitz|first2=M. J.|access-date=26.11.2022|date=06.06.2008|archive-date=24.07.2008|archive-url=https://web.archive.org/web/20080724221848/http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ausgrass2.myspecies.info/content/agrostis-0|title=Agrostis {{!}} AusGrass2|website=ausgrass2.myspecies.info|access-date=2022-11-26}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325863-2|title=Agrostis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-26|language=en}}</ref>

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences: '''HD 50554 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 50554]], kura atrodas 30 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņu zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,172 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,540 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,5026. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|Latvijas galvaspilsētu|Rīga (nozīmju atdalīšana)|Rīga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rīga
| settlement_type = Galvaspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = House of Blackheads and St. Peter's Church Tower, Riga, Latvia - Diliff.jpg
| photo3a =
| photo3b =
| photo5a = Barracas de Jacob, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 02.JPG
| photo5b = Art Nouveau Riga 17.jpg
| photo6a = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 20.JPG
| size = 300
| spacing = 2
| color = white
| border = 0
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Riga.svg
| flag_size = 125px
| flag_link = Rīgas karogs
| image_shield = Greater Coat of Arms of Riga - for display.svg

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
'''Kodolvasara''' ir hipotētisks [[Zeme]]s globālā klimata stāvoklis, kas sekotu [[kodolziema]]i. Pēc šīs teorijas, palielinātos [[ūdens]] daudzums [[stratosfēra|stratosfērā]], kas novestu pie planētas virskārtas uzkaršanas. Kodolieroču detonācijas arī izmestu atmosfērā lielu daudzumu [[slāpeklis|slāpekļa]] oksīdu, kas novestu pie pilnīgas [[ozona slānis|ozona slāņa]] sairšanas, kā rezultātā Zeme nebūtu aizsargāta no [[Saule]]s ultravioletā starojuma. Lielākā daļa uz Zemes pastāvošo dzīvības formu šādos apstākļos izdzīvot nespētu.
== Skatīt arī ==
* [[Kodolziema]]

sentences: '''Iglu''' ({{val-iu|ᐃᒡᓗ}}, ''iglu'', {{izrunā|iɣ.'lu}}), arī '''igla''', ir no [[sniegs|sniega]] celts [[mājoklis]], kas ir raksturīgs [[Kanāda]]s ziemeļos dzīvojošajiem [[inuīti]]em. To parasti veido no sniegā izcirstiem bluķiem, un pēc ārējā izskata atgādina [[kupols|kupolu]]. Šādā mājoklī parasti dzīvo [[medības|medību]] laikā, kad ir nepieciešams patverties no liela aukstuma. Lai būtu siltāk, parasti tā sienas no iekšpuses izklāj ar [[āda (materiāls)|ādām]]. Iglu iekšpusē gaisa temperatūra ir no −7 °C līdz +16 °C.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Papio hamadryas
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| attēls = Eating Male Papio hamadryas.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| ģints = Papio
| ģints_lv = Paviāni
| suga = P. hamadryas
| suga_lv = Mantijas paviāns
| izplatība =
| sinonīmi =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences: [[Latvija]]s iedzīvotāji, kas raksta [[tīmekļa žurnāls|tīmekļa žurnālus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Melnais rutks
| binomial = Raphanus sativus var. niger
| autors = L.
| attēls = Rettichschwarzrund.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Brassicaceae
| dzimta_lv = Krustziežu dzimta
| ģints = Raphanus
| ģints_lv = Pērkones
| suga = Raphanus sativus
| suga_lv = Rutks
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| sinonīmi = ''Raphanus sativus'' L. var. ''niger'' DC.
''Raphanus sativus'' subsp. ''hybernus'' Alef.
''Raphanus raphanistrum'' subsp. ''sativus''
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vecdaugava
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Vecdaugavas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Vecdaugavas pieturas punkta ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1964
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 3| lats  = 31.75194| latNS  = N
| longd =24 | longm = 6| longs = 24.99834| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (6 km)
 [[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
 [[Vecāķi (stacija)|Vecāķi]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Kalngale (stacija)|Kalngale]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 17
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences: '''Aprakstošā statistika''' ir [[statistika]]s apakšnozare. Tas ir [[dati|datu]] kvantitatīvs vākšanas un summēšanas process, ko izmanto, lai pārveidotu datus no liela apjoma skaitļu formas uz formu, kas ir ērta cilvēkam uztverei un tālākai analīzei.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Grega Dienasgrāmata 2: Suņudienas
 | oriģinālnos = ''Diary of a Wimpy Kid: Dog Days''
 |      attēls =  Diary of a Wimpy Kid - Dog Days movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Deivids Bauers]]<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=DIARY+OF+A+WIMPY+KID%3A+DOG+DAYS&sortType=sortByRelevance|title=''Diary of a Wimpy Kid: Dog Days''|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
 |  producents =
* [[Nina Džeikobsone]]
* [[Breds Simpsons]]
 |   scenārijs =
* [[Volless Volodarskis]]
* [[Maija Forbsa]]
 |     aktieri =
* [[Zakarijs Gordons]]
* [[Roberts Keprons]]
* [[Devons Bostiks]]
* [[Peitone Liste]]
* [[Reičela Herisa]]
* [[Stīvs Zāns]]
 |      mūzika = [[Edvards Šīrmurs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Color Force]]''<ref name=AFI/>
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2012|08|3}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diaryofawimpykid3.htm|title=''Diary of a Wimpy Kid: Dog Days'' |publisher=''[[Box Office Mojo]]''|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name=mojo/>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|77 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē (filma)|Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē]]" (2011)
 |      nākamā = "[[Grega dienasgrāmata: Garais ceļojums (filma)|Grega dienasgrāmata: Garais ceļojums]]" (2017)
 |        imdb =
}}
"'''Grega dienasgrāmata 3: Suņudienas'''" ({{val|en|Diary of a Wimpy Kid: Dog Days}}) ir 2012. gada kinokomēdija, kuras režisors ir [[Deivids Bauers]]. Filmas sižets ir balstīts uz [[Džefs Kinijs|Džefa Kinija]] bērnu grāmatu ar [[Grega dienasgrāmata 3: Suņudienas|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Bidens tripartita
|           autors = L.
|           attēls = Bidens tripartita1 eF.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Bidens tripartita|Trejdaivu sunītis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Bidens
|         ģints_lv = Sunīši
|             suga = B. tripartita
|          suga_lv = Trejdaivu sunītis
|         sinonīmi = {{ubl|''Bidens acuta'' Wieg.|''Bidens comosa'' Gray.}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Olīveļļa''' ir [[augu eļļa]], ko iegūst no [[olīvkoks|olīvkoka]] ''Olea europaea'' augļiem (olīvām). Olīveļļu iegūst kā no šo augļu mīkstuma, tā arī no [[sēkla|sēklām]]. Ķīmiski olīveļļa ir dažādu [[taukskābes|taukskābju]] [[triglicerīdi|triglicerīdu]] maisījums, kurā dominē [[oleīnskābe]]s esteri (virs 80%). Olīveļļā, salīdzinot ar citām eļļām, ir samērā maz [[E vitamīns|E vitamīna]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=221 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
]]
'''Eirāzijas ekonomiskā savienība''' ({{val|hy|Եվրասիական տնտեսական միություն}}, {{val|be|Еўразійскі эканамічны саюз}}, {{val|kk|Еуразиялық Экономикалық Одақ}}, {{val|ky|Евразиялык экономикалык биримдик}}, {{val|ru|Евразийский экономический союз}}, ЕАЭС) ir starptautiska ekonomiskā apvienība bijušās [[Padomju Savienība]]s teritorijā [[Eirāzija|Eirāzijā]], par kuras izveidi Eirāzijas Ekonomiskās Kopienas vietā {{dat|2014|5|29||bez}} vienojās [[Baltkrievija]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s prezidenti. Līgums par savienības izveidi stājās spēkā {{dat|2015|1|1||bez}}. {{dat|2015|1|2||bez}} tai pievienojās arī [[Armēnija]], bet {{dat|2015|5|8||bez}} — [[Kirgizstāna]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbulletin.net/news/158930/kyrgyzstan-joins-eurasian-economic-union |title=Kyrgyzstan joins Eurasian Economic Union  |accessdate=2015-05-15 |work= |publisher=worldbulletin.net |date={{dat|2015|5|9||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Pasaules čempionāts florbolā sievietēm
| aktuāla_sezona  =
| logo            =
| pikseļi         =
| apraksts        =
| sports          = [[florbols]]
| dibin           = {{dat|1997}}
| komandas        = 16 (finālturnīrā)
| reģions         = {{flaga|Pasaule}} Pasaule
| čempions        = {{spw|fl|Zviedrija}}<br />(2023; 11. tituls)
| čempions_visv   = {{spw|fl|Zviedrija}} (11 tituli)
| mlapa           =
}}
'''Pasaules čempionāts florbolā sievietēm''' ir galvenais sieviešu [[florbols|florbola]] izlašu turnīrs pasaulē. Tajā tiek noteikta pasaules spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē [[Starptautiskā Florbola federācija]] (IFF). Pasaules čempionāts kopš 1997. gada notiek reizi divos gados. Sākotnēji čempionāts tika aizvadīts maijā un jūnijā, bet kopš 2009. gada parasti notiek decembrī vai novembra beigās. Kopš 2011. gada finālturnīrā piedalās 16 izlases.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Pasaules Tūrisma organizācija
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        =
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      =
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|abbreviation = UNWTO
|motto        =
|formation    = 1974
|extinction   =
|type         = [[organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      =
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = pasaule
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      =
}}

sentences: '''Riteņbraukšanas komanda''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraucēju]] grupa, kura veido komandu, kopīgi trenējoties un piedaloties riteņbraukšanas sacensībās, kā arī tās atbalsta personāls. Vislielākā nozīme komandas sadarbībai ir [[šosejas riteņbraukšana|šosejas riteņbraukšanā]], kas ir [[komandu sporta veids]], bet sadarbība starp komandas dalībniekiem ir nozīmīga arī [[treka riteņbraukšana|treka riteņbraukšanā]] un [[velokross|velokrosā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{pārvietot uz Wikibooks}}
Nevienādības, kuras vispārīgais veids ir <math>ax^2+bx+c>0</math> (<0, ≤0, ≥0), kur a, b,c ∈ <math>R</math> un a≠0, bet <math>x</math> ir mainīgais, sauc par '''kvadrātnevienādību'''.<ref>"Matemātika 9.klasei", Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Packaine, Anita Miķelsone, 87.lpp</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vilknadzis
| attēls = The Wolverine posterUS.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wolverine''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Vils Jans Lī]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2013|7|16|Londonas pirmizrāde|2013|7|26|ASV|2013|7|26|Latvija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wolverine-2013|title= Wolverine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2.htm |title= The Wolverine (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|414,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]"
| nākamā = "[[Logans (filma)|Logans]]"
| imdb =
}}
'''"Vilknadzis"''' ({{val|en|The Wolverine}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Tas ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]". 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Logans (filma)|Logans]]".

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par kvantu mehāniku.
{{Commonscat|Quantum mechanics|Kvantu mehānika}}

sentences: {{Infobox stadium|stadium_name=Volgogradas arēna|native_name=''Волгоград Арена''|logo_image=Construction of Volgograd Arena inside 04.jpg|map_type=Russia|latNS=N|latd=48|latm=44|lats=04|longEW=E|longd=44|longm=32|longs=55|location={{vieta|Krievija|Volgograda}}|broke_ground=2015|built=2017|surface=zāle|construction_cost=16,4 milijardi [[RUB]]|seating_capacity=45 568|tenants=[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]<br/>[[Volgogradas "Rotor"]]}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Al Asads''' var būt:

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Brēmenes muzikanti
|native_name   =
|image         = Brēmenes muzikantu skulptūra.jpg
|caption       =
|map_image     =
|latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
|longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|location      = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|designer      =
* Gerhards Marks (oriģināls)
* Krista Baumgartele (Rīgas versija)
|type          = [[Skulptūra]]
|material      =
* Granīts (postaments)
* Bronza (skulptūra)
|area          =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          = 1990
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Brēmenes muzikanti''' ir [[1990]]. gadā atklāta dekoratīva skulptūra [[Vecrīga|Vecrīgā]] starp [[Rīgas Svētā Pētera baznīca|Sv. Pētera baznīcu]] un [[Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejs|Dekoratīvās mākslas un dizaina muzeju]], [[Skārņu iela]]s malā.<ref name="Spārītis">{{Grāmatas atsauce |title=Rīgas pieminekļi un dekoratīvā tēlniecība |author=Ojārs Spārītis |year=2007 |publisher=Nacionālais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-26-306-9 |page=}}</ref>

Vācijā esošā oriģināla autors ir Gerhards Marks, bet skulptūras Rīgas versiju veidojusi Krista Baumgartele. Informatīvajā plāksnē iekļauts teksts latviešu un vācu valodā. Skulptūra ir [[Brēmene]]s pilsētas dāvana savai sadraudzības pilsētai [[Rīga]]i.<ref name="Spārītis"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Phlebotomus pappatasi bloodmeal continue2.jpg
| att_nosaukums = ''[[Phlebotomus pappatasi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|     virskārta = Endopterygota
|  virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         kārta = Diptera
|      kārta_lv = Divspārņi
|    apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
|    infrakārta = Psychodomorpha
| infrakārta_lv = Kožodiņu infrakārta
|    virsdzimta = Psychodoidea
| virsdzimta_lv = Kožodiņu virsdzimta
|        dzimta = Psychodidae
|     dzimta_lv = Kožodiņi
|   apakšdzimta = Psychodidae
|      binomial = Phlebotominae <small>Róndani, 1840</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Phlebotominae''''' ir [[kožodiņu dzimta]]s apakšdzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 700 [[Suga|sugu]]. Šīs apakšdzimtas sugas ir vienīgās dzimtā, kas barojas ar [[Asins|asinīm]]. Tie ir mazi [[Divaspārņi|divspārņi]] ar matotu ķermeni un garām tievām kājām. Dažas sugas var būt [[Infekcija|infekciju]] [[Slimība|slimību]] vektori (pārnēsātāji). 70 sugas var inficēt cilvēkus ar tādām slimībām kā [[leišmanioze]], [[bartoneloze]] un [[kožodiņu drudža vīruss]], un tikai divām ģintīm pieder sugas, kas barojas ar [[Cilvēks|cilvēka]] asinīm, tās ir ''[[Phlebotomus]]'' un ''[[Lutzomyia]]''. Šos divspārņus var viegli atšķirt no citiem divspārņiem, it īpaši no citiem kožodiņiem, pēc [[Kukaiņu spārns|spārnu]] novietojuma virs ķermeņa miera stāvoklī vai barojoties ar asinīm. Spārnu novietojums atgādina latīņu burtu V. Tikai ''Phlebotominae'' mātītes sūc asinis.<ref name="LaneEtAl1993"/>

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences: '''Skrimslis''' ir [[organisms|organisma]] struktūra, kuru veido '''skrimšļaudi'''. Skrimšļaudi nav tik cieti un neelastīgi kā [[kaulaudi]], bet ir cietāki un elastīgāki par [[muskuļi]]em. Skrimšļaudi kopā ar [[taukaudi]]em veido tā sauktos irdenos [[audi|audus]]. Skrimšļi cilvēka un daudzu citu dzīvnieku sugu organismos atrodas [[locītava|locītavās]] starp kauliem, [[auss|ausīs]], [[deguns|degunā]], [[elkonis|elkoņos]], [[celis|ceļos]], [[potīte|potītēs]], [[bronhi|bronhos]] un citur. Skrimšļaudus iedala [[elastīgie skrimšļaudi|elastīgajos]], [[šķiedrainie skrimšļaudi|šķiedrainajos]] un [[hialīnie skrimšļaudi|hialīnajos skrimšļaudos]].<ref name="PME"/> Skrimšļus no ārpuses sedz [[saistaudi|saistaudu]] plēve.<ref name="PME"/>

sentences:
]]
'''Restorāns''' ir [[iestāde]], kas sagatavo un pasniedz [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] klientiem, apmaiņā saņemot [[nauda|naudu]], ko tie samaksā pirms pasniegšanas vai pēc tās. [[Pārtika]], lielākoties, tiek pasniegta restorānam piederošās telpās, taču pastāv arī iestādes, kas praktizē [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] un ēdienu piegādi. Restorāni var būt ļoti atšķirīgi gan izskata, gan izcenojumu, gan ēdiena ziņā, kas iekļauj milzīgu dažādību ēdienu pēc stila un apkalpošanas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Elementāri
 | oriģinālnos = ''Elemental''
 |      attēls = Elemental poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pīters Sons]]
 |  producents = Denīze Rema
 |   scenārijs =
* Džons Hobergs
* Keta Likela
* Brenda Hsūe
 |     aktieri =
* [[Lea Lūisa]]
* [[Māmedū Ātčejs]]
* [[Ronijs del Karmens]]
* Šila Ommi
* [[Vendija Maklendona Kovija]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* Meisons Vertheimers
* [[Džo Pēra]]
* [[Metjū Jans Kings]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2023|5|27|Kannu kinofestivāls|2023|6|16|ASV, Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=Wrap-BO>{{Tīmekļa atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=June 17, 2023 |title=‘The Flash’ Opens Below ‘Black Adam’ While ‘Elemental’ Bombs at Box Office |url=https://www.thewrap.com/flash-elemental-box-office-bomb/ |website=[[TheWrap]] |accessdate=June 17, 2023 }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Elemental (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15789038/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Elementāri"''' ({{val|en|Elemental}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] ASV [[datoranimācija]]s romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir [[Pīters Sons]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Lea Lūisa]], [[Māmedū Ātčejs]], [[Ronijs del Karmens]], Šila Ommi, [[Vendija Maklendona Kovija]], [[Ketrina O'Hāra]], Meisons Vertheimers, [[Džo Pēra]] un [[Metjū Jans Kings]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         =
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

sentences: {{cita nozīme|ķermeņa daļu|radiostaciju|Radio NABA}}

sentences:
, [[Francija|Francijā]].]]
'''Dzīvoklis''' ir tiesiski nodalīts patstāvīgs [[nekustamais īpašums]], kas parasti veido daļu no plašākas dzīvojamās [[māja]]s.<ref name="likumi">{{tīmekļa atsauce|url= https://m.likumi.lv/ta/id/221382-dzivokla-ipasuma-likums|title= Dzīvokļa īpašuma likums|work=likumi.lv|publisher=[[Likumi.lv]]|date=|accessdate=17 July 2021}}</ref> Lai gan dzīvokļi pēc platības mēdz būt atšķirīgi, tie parasti sevī ietver vairākas dzīvojamās un saimnieciskās telpas kā, piemēram, [[virtuve|virtuvi]], [[vannasistaba|vannasistabu]], viesistabu un guļamistabas. Greznākie un augstākajos stāvos esošie dzīvokļi nereti tiek saukti par [[penthauss|penthausiem]] (''penthouse'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/apartment|title=Apartment|work=dictionary.cambridge.org|publisher=Cambridge Dictionary|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/penthauss:1|title=penthauss|work=tezaurs.lv|publisher=Tēzaurs|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref> Tāpat dzīvokļi var būt aprīkoti ar [[balkons|balkoniem]] un [[terase|terasēm]].<ref name="nytimes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/1979/01/07/archives/the-ins-and-outs-of-balconies-the-ins-and-outs-of-balconies.html|title=The Ins and Outs of Balconies|first=Diana|last=Shaman|work=nytimes.com|publisher=[[The New York Times]]|date=7 January 1979|accessdate=18 July 2021}}</ref>

sentences:
{{Pamatraksts|Pārtautošana}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural assimilation|Pārtautošana}}

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Kauja pie Kannām
| width             =
| partof            =  [[Otrais pūniešu karš|Otrā pūniešu kara]]
| image             = File:The Death of Paulus Aemilius at the Battle of Cannae.jpg
| image_size        = 300px
| alt               =
| caption           = [[Džons Trambals]], ''Amēlija Paula nāve Kannu kaujā'' (1773)
| date              = 216. gada 2. augusts p.m.ē
| place             = [[Kannas]], [[Romiešu Itālija|Itālija]]
| coordinates       = {{Coord|41|18|23|N|16|7|57|E|region:IT_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| result            = Kartāgiešu uzvara
| territory         = Kartāgiešu spēki iekaroja Itālijas dienvidus; dažu romiešu sabiedroto, tostarp [[Kapuja]]s, piesliešanās Kartāgai
| combatant1        = [[Romas Republika]]
Sabiedrotās itāļu ciltis:
[[Etruski]]
[[Samnīti]]
[[Japigi]]
[[Adriātikas venēti]]
| combatant2        = [[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Kartāga]]
Sabiedrotās [[Numīdieši]], [[Antīkā Lībija|Libāņi]], [[Romas Spānijas]], un  [[Galli|Gallu]] ciltis
| commander1        = [[Gajs Terencijs Varons]]
[[Lūcijs Amēlijs Paulus]]{{KIA}}
[[Gnejs Servīlijs Gemins]]{{KIA}}
| commander2        = [[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Hanibāls]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Mago Barka]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Gisgo]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Hanno]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Hasdrubals]]
[[Maharbals]]
| strength1         = 86400 karavīru ([[Polybius]])
• 80000 kājnieki
• 6400 kavalērija
| strength2         = 50000 karavīru
• 40000 kājnieki
• 10000 kavalērija
| casualties1       = 67500 ([[Tits Līvijs|Līvijs]])
• 48200 nogalināti
• 19300 sagūstīti
14000+ izglābušies{{sfn|Delbrück|1975|pp=320, 327}}{{sfn|Goldsworthy|2001|p=194}}
| casualties2       = 5700 nogalināti ([[Polībijs]])
| map_type          = Itālija
| map_relief        = jā
| map_size          = 300px
| map_marksize      =
| map_caption       = Kaujas vieta Itālijas kartē
| map_label         =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Serinus_serinus_(Madrid,_Spain)_010.jpg
 | att_nosaukums = [[Ģirlicis]] (''Serinus serinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Serinus
 |      ģints_lv = Ģirliči
 | binomial = Serinus <small>([[Carl Ludwig Koch|Koch]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ģirliči''', '''ģirliču ģints''' (''Serinus'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 8 neliela auguma sugas, kas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], turklāt lielākā sugu dažādība sastopama Āfrikā.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Šīs grupas tuvākie radinieki ir [[krustknābji]], [[ķeģi]] un [[ķivuļi]].<ref>[https://books.google.lv/books?id=zvnUBAAAQBAJ&pg=PA92&lpg=PA92&dq=Serinus+genus&source=bl&ots=tQ1mJdw4AX&sig=08YuZFsQuAnH9YcPY73E4r7MyaU&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwj9_qfTuNrZAhWE3KQKHSQsCGYQ6AEIlgEwEw#v=onepage&q=Serinus%20genus&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teds Tērners
|     vārds_orig = ''Ted Turner''
|         attēls = Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teds Tērners 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1938|11|19}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = mediju magnāts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = tēvs: Roberts Edvards Turners II
māte: Florensa Rūnija
|          brāļi =
|          māsas = Mērija Džeina Tērnere
|   dzīvesbiedrs = Džūlija Geila Naja (1960–1964)
 Džeina Šērlija Smita (1964–1988)
 [[Džeina Fonda]] (1991–2001)
|          bērni = 5
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Prezervatīvs''' jeb '''kondoms''', sarunvalodā arī '''kondons''' vai '''gumija''', ir viens no [[kontracepcija]]s līdzekļiem, ko izmanto [[dzimumakts|dzimumakta]] laikā, lai izsargātos no nevēlamas [[grūtniecība]]s un no [[seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvajām slimībām]] (STS), piemēram, no [[AIDS]], [[gonoreja]]s, [[hlamīdija]]s. Prezervatīvs ir plāna [[latekss|lateksa]] uzmava, ko velk uz [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]]. Prezervatīva galā ir vieta [[sperma]]i, kur uzkrāties. Prezervatīva galvenais uzdevums ir neļaut spermai nonākt [[maksts|makstī]]. Ir arī speciāli sievietēm domāti [[sieviešu prezervatīvs|prezervatīvi]].

sentences:
)]]
'''Pavards''' ir vieta vai iekārta [[uguns]] uzturēšanai un drošai izmantošanai (parasti ēdienu gatavošanai). Vienkāršākais pavards ir ar akmeņiem norobežota vai uz māla pamatnes ierīkota uguns kurināšanas vieta telpā vai ārpus tās.<ref>{{LPE|7|595}}</ref> Daudzu tautu ticējumos pavardu uzskatīja par svētu vietu un tur lika ziedojumus mājas gariem. Daudzās reliģiskajās sistēmās šāda prakse tālāk transformējās [[Altāris|altāros]] jeb īpašās vietās, kurās tika uzturēta uguns pienesto upuru sakrālai sadedzināšanai.

sentences:
{{Infobox religious building|architecture=yes|architecture_style=[[Art Deco]]|architecture_type=Baznīca|building_name=Svētās Žannas d'Arkas baznīca|latNS=N|latd=43|latm=42|lats=48.28|longEW=E|longd=7|longm=15|longs=45.36|groundbreaking=1914|height_max=64 m|heritage_designation=1992|image=Nice, France, Église Jeanne d’Arc.jpg|length=59 m|location={{vieta|Francija|Nica}}|map_type=Francija|religious_affiliation=[[Romas katoļu baznīca]]|status=[[baznīca (celtne)|baznīca]]|width=43 m|year_completed=1934}}
'''Svētās Žannas d'Arkas baznīca''' ({{val|fr|L'Église Sainte-Jeanne-d'Arc}}) ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Baznīca (celtne)|baznīca]] [[Francija]]s pilsētā [[Nica|Nicā]], kura izceļas ar savu oriģinālo [[arhitektūra|arhitektūru]]. Celta no [[1926]]. gada līdz [[1933]]. gadam ''[[Art Deco]]'' stilā. Baznīca ir veltīta [[Žanna d’Arka|svētajai Žannai d'Darkai]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Rūdolfs Konstantīns Vītols
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Vitols Rudolfs.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1892|4|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|1942|3|4|1892|4|15}}
 |        mir_viet = [[Usoļlags]], {{flag|PSRS}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}<br/>{{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Rūdolfs Konstantīns Vītols''' (dzimis {{dat|1892|4|15}}, miris {{dat|1942|3|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] vieglatlēts un tehniķis.

sentences: Šī ir latviešu grupas '''"[[Satellites LV]]" diskogrāfija'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Evalds fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Ewald von der Osten-Sacken''
|         attēls = Osten gen. Sackeni suguvõsa parunivapp.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1682]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1718
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Ulrihs fon Ostenzakens]]
Sofija Hedviga, dzimusi fon Reke no [[Blīdene]]s
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Sibilla fon Bīlova no [[Abavas muiža]]s
2. Julianna fon Bēra no [[Ēdole]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Elektriskais vadītājs''' ir materiāls, kurā ir kustīgi elektriskie lādiņi. [[metāls|Metālos]] šie lādiņi ir brīvie [[elektrons|elektroni]], šķidrumos ([[elektrolīts|elektrolītos]]) un [[plazma|plazmā]] tie ir [[jons|joni]]. Atšķirībā no elektroniem, joni var būt negatīvi lādēti (anjoni) vai pozitīvi lādēti (katjoni). Bieži vārdu "vadītājs" lieto elektriskā vada dzīslas nozīmē. Vielas spēju vadīt elektrisko strāvu sauc par [[elektrovadītspēja|elektrovadītspēju]].

sentences:
{{Atsauces+}}
 [[Vulfila]] mēģina pievērst gotus [[Ariānisms|ariānismam]].]]
'''Goti''' bija viena no [[Ģermāņi|austrumģermāņu]] tautām, kam 3.—6. gadsimta [[Lielā tautu staigāšana|Lielās tautu staigāšanas]] laikā bija nozīmīga loma [[Eiropa|Eiropā]]. Goti ieradās Viduseiropā no [[Zviedrija]]s dienvidu reģioniem, ko pameta 2. gadsimtā, un ap 3. gadsimtu tie izvietojās plašā reģionā līdz [[Donava]]s lejtecei. Daļa gotu apmetās arī ap [[Melnā jūra|Melno jūru]]. Šīs kareivīgās cilts karapulki postīja [[Trāķija|Trāķiju]], [[Dākija|Dākiju]], [[Mazāzija]]s un [[Egeja]]s piekrastes pilsētas, bet 267. un 268. gadā viņi sagrāba un izpostīja [[Atēnas]] un arvien vairāk sāka apdraudēt [[Itālija|Itāliju]], līdz beidzot [[4. gadsimts|4. gadsimtā]] goti apvienojās ar vairākām citām ciltīm un izveidoja karalisti, kas pletās no [[Baltijas jūra|Baltijas]] līdz pat [[Melnā jūra|Melnajai jūrai]].

sentences:
— androīda paveids]]
'''Androīds''' ({{val|grc|ἀνδρός}}, ''andrós'' un {{gree|εἶδος}}, ''eîdos'' — ‘cilvēkam līdzīgs’) ir [[cilvēks|cilvēkam]] līdzīgs [[robots]] vai [[fizikāls modelis]]. Androīdus dažreiz sauc arī par [[humanoīds|humanoīdiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Price''''' var būt:
* [[Armintija Praisa]];
* [[Edīte Praisa]];
* [[Kerijs Praiss]];
* [[Vinsents Praiss]].

sentences: '''Reklāmas sauklis''' ir lakoniska, viegli iegaumējama [[frāze]], kas izsaka reklāmas paziņojuma būtību un kuru lieto reklāmas kampaņu laikā. Piemēri: ''"Dzer un brauc!"''; ''"Ķeriet tumšo!"''. Daži reklāmas saukļi var būt reģistrētas [[preču zīme]]s.

sentences:
un [[Hersona]]) vai netiešā ([[Krimas haniste]]) Krievijas impērijas atkarībā]]
'''Kučuk-Kainardžas līgums''' ({{val|tr|Küçük Kaynarca Antlaşması}}, {{val|ru|Кючук-Кайнарджийский мир}}) parakstīts [[1774]]. gada [[21. jūlijs|21. jūlijā]] Kičikajnardžā (''Küçük Kaynarca''; mūsdienās [[Kajnardža]] [[Bulgārija|Bulgārijā]]) starp [[Krievijas Impērija|Krievijas impēriju]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu impēriju]] pēc [[Krievu-turku karš (1768—1774)|1768.-1774. gada krievu-turku kara]]. Karā uzvarējušo Krieviju līguma parakstīšanā pārstāvēja feldmaršals [[Pjotrs Rumjancevs]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Land Rover
| logo             =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1978]]<ref name="robson_">{{Grāmatas atsauce|title=The Rover company |first=Graham |last=Robson |publisher=Patrick Stephens |edition=2 |year=1981 |isbn=0850595436}}</ref>
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gejdona]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.hindu.com/thehindu/holnus/006200806021860.htm|title=Tata completes JLR buyout; appoints David Smith as CEO|accessdate=10 March 2011|newspaper=The Hindu|date=2 June 2008|archive-date={{dat|2012|02|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120224041946/http://www.hindu.com/thehindu/holnus/006200806021860.htm}}</ref>
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Ratans Tata]] (priekšsēdētājs Tata Motors)
Ralfs Spets (priekšsēdētājs Jaguar Land Rover)
Džons Edvards (globālais zīmola direktors)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.media.landrover.com/php/biographies.php?biography_id=178 |title=Global Brand Director, Land Rover: John Edwards |publisher=media.landrover.com |accessdate=10 March 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170702083624/http://media.landrover.com/php/biographies.php?biography_id=178 |archivedate={{dat|2017|07|02||bez}} }}</ref>
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automobilis|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Tata Motors]]
| num_employees    = 13,000
| parent           = [[Jaguar Land Rover]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.landrover.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Land Rover''' ir [[Lielbritānija|britu]] autobūves kompānija, kas specializējās ''premium'' klases paaugstinātas caurejamības [[Apvidus automobilis|apvidus automobiļu]] ražošanā. Kopš 2008. gada kompānija pieder [[Indija]]s kompānijai [[Tata Motors]]. Kompānija ietilpst grupas [[Jaguar Land Rover]] sastāvā.

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Pāvils
| vārds_orģ           = ''Παύλος''
| attēls              =Paul I of Greece.jpg
| amats               =[[Grieķijas karalis]]
| term_sākums         =	{{dat|1947|3|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1964|3|6|N}}
| priekštecis         =[[Georgs II (Grieķija)|Georgs II]]
| pēctecis            =[[Konstantīns II (Grieķija)|Konstantīns II]]
| dzim_dati           = {{dat|1901|12|14}}
| dzim_vieta          =[[Atēnas]], {{GRE}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1964|3|6|1901|12|14}}
| mir_vieta           =[[Atēnas]], {{GRE}}
| tēvs                =[[Konstantīns I (Grieķija)|Konstantīns I]]
| māte                =[[Prūsijas Sofija]]
| dinastija           =[[Oldenburgu dinastija]]
| dzīvesb             =[[Hanoveras Frederika]]
| bērni               =
*[[Karaliene Sofija]]
*[[Konstantīns II (Grieķija)|Konstantīns II]]
*[[Grieķija Irēna]]
| reliģija            =
| apglabāts           =Tatoi pils, {{GRE}}
| paraksts            =King Paul of Greece Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Common Redshank Tringa totanus.jpg
|    att_nosaukums = Riesta apspalvojums
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|             suga = Tringa totanus
|          suga_lv = Pļavu tilbīte
|         binomial = Tringa totanus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Pļavu tilbīte''' jeb '''pļavas tilbīte''' (''Tringa totanus'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[Latvija|Latvijā]] ligzdojoša [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo putnu]] suga, kurai ir 6 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Pļavu tilbītei visradniecīgākās ir [[dīķa tilbīte]] (''Tringa stagnatilis'') un [[purva tilbīte]] (''Tringa glareola''). Šīm sugām kopējais priekštecis dzīvoja [[miocēns|miocēna]] un [[pliocēns|pliocēna]] mijā, apmēram pirms 5—6 miljoniem gadu. Visas šīs trīs sugas veido mazāko [[tilbītes|tilbīšu]] grupu ģintī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ērihs Fromms
|          vārds_orig = ''Erich Fromm''
|              attēls = Erich Fromm 1974.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1974. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1980
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Muralto]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Frankfurtes pie Mainas universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
|             zinātne = [[socioloģija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[kritiskā teorija]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabians fon Aderkass
|     vārds_orig = ''Fabian von Aderkas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1602]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Bīsteru muiža (tagad [[Viļķenes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1683
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Zviedru Igaunija]]<br />(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Jirgens fon Aderkass
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Latvia}}

sentences:
{{citas nozīmes|Filipīnu provinci|Kesona (nozīmju atdalīšana)|Kesona}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kesona
| official_name = ''Quezon''
| image_skyline = Quezon Provincial Capitol, Perez Park (Quezon Avenue, Lucena, Quezon; 10-09-2022).jpg
| imagesize =
| image_caption = Kesonas provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = Quezon Flag.png
| image_shield = Seal of Quezon Province.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Quezon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1591
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 8989.39
| population_total = 1950459
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =13 | latm =56 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =37 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Lusena]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tajabasa]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-QUE
| website                  = {{URL|http://www.quezon.gov.ph/}}
}}
'''Kesona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Quezon}}, {{val|en|Province of Quezon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1209 barangajās. Provinces centrs ir [[Lusena]]s neatkarīgā pilsēta, kas administratīvi tai nepieder. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences: '''Rūsendāles pils''' ir viena no [[Stokholma]]s pilīm un muzejiem, kas atrodas [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Tā ir [[ampīrs|amīra]] stila jeb [[Zviedrija|Zviedrijā]] dēvetā [[Kārlis XIV Jūhans|Kārļa Jūhana]] stila celtne. Adrese: Stokholma, Jūrgordena, Rūsendāla ceļš ({{val|sv|Rosendalsvägen}}).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2460''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2460''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2459]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2461]]''
}}
'''''Kosmos-2460''''' (''Космос-2460'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 732. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 23.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Spalvu viļņotie slāņmākoņi''' ({{val-la|Cirrostratus fibratus}}) (Cs fib) ir balts, plāns [[mākoņi|mākoņu]] slānis ar viļņveida izskatu. Galvenā mākoņu īpatnība ir tā, ka tie izskatās kā paralēli, šķietami vienādi viļņi. Parasti tie aizsedz visas debesis. Pamata augstums mērenajos platumos ir 6—8 km, biezums no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Dažreiz novērojams [[halo]] ap [[Saule|Sauli]] vai [[Mēness|Mēnesi]]. Cauri mākoņiem spīd Saule, Mēness un dažreiz arī spožas [[zvaigzne]]s. Dažreiz mākoņi ir tik plāni, caurspīdīgi un vienveidīgi, ka tos var pamanīt tikai pēc halo. [[Nokrišņi]] no Cs fib nesasniedz [[Zeme]]s virsu, tie gaisā iztvaiko, bet ļoti zemās temperatūrās no tiem krīt neliels [[sniegs]] vai [[ledus]] "adatiņas". Cs fib mākoņu parādīšanās debesīs mērenajos platumos dažreiz vēsta par iespējamajām laikapstākļu izmaiņām, t.i., ka līs [[lietus]].

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
{{Pārvietot|Spējā programmatūras izstrāde}}
'''Spējā programmatūras izstrāde''' jeb '''spējā izstrāde''' ({{val|en|Agile development}}) ir izmantota [[Programmatūras izstrādes process#Metodoloģijas|metodoloģija]], lai veiktu ātru izstrādi un ieviešanu informācijas sistēmās un [[Lietojumprogrammatūra|lietotnēs]]. Šī pieeja ietver pakāpeniskus tuvinājumus, lai uzlabotu sistēmas, iekļaujot jaunākās lietotāju prasības. Sākotnējai specifikācijai nav jābūt visaptverošai, tās jāietver tikai absolūti nepieciešamās prasības. Detalizētāka prasību izstrāde un programmatūras attīstība notiek turpmākos posmos, nodrošinot, ka pirms izplatīšanas programmatūra ir darboties spējīga un bez kļūdām. Šāda pieeja ļauj elastīgi reaģēt uz lietotāju vajadzībām, samazinot sākotnējo specifikācijas nepieciešamību un ļaujot sistēmai attīstīties progresīvi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://esco.ec.europa.eu/lv/classification/skills|title=Spējā programmatūras izstrāde|website=esco.ec.europa.eu|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref>

sentences:
"saulīte" — viens no daudziem šim minerālam raksturīgajiem habitusiem. Plānajā telpā starp slānekļa slānīšiem kristāls varēja augt tikai plaknē, kā rezultātā radies šis radiālas formas kompleksais [[kristāls]], kas sastāv no daudziem maziem adatveida kristāliņiem. Normālos apstākļos pirīts veido kubus un citu telpisku formu kristālus.]]
'''Habituss''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] lietots termins, kas apzīmē [[minerāls|minerāla]] [[kristāls|kristāla]] formu, kādā to parasti var sastapt dabā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Marjolaine.jpg
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints = Origanum
|         ģints_lv = Raudenes
|             suga =O. majorana
|          suga_lv =Majorāns
|         binomial =Origanum majorana
|           autors =L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Medvežju salas
|attēls              = Chetyrekstolbovoy 1 2014-08-22.jpg
|attēla paraksts     = Četirjohstolbovojas sala ar kigiļahiem
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumsibīrijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=70|latm=52|lats= |latNS=N
|longd=161|longm=26|longs= |longEW=E
|platība             = 140<ref>[http://oopt.aari.ru/oopt/%D0%9C%D0%B5%D0%B4%D0%B2%D0%B5%D0%B6%D1%8C%D0%B8-%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%B0-0 ООПТ России. Медвежьи острова]</ref>
|garums              = 80
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Šapka
|augstums            = 273
|salu skaits         = 6
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Medvežju salas''' vai '''Lāču salas'''<ref>{{PZT|471|Medvežju salas}}</ref> ({{val|ru|Медвежьи острова}}, {{val|sah|Эһэлээх арыылар}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]].

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Camp X-Ray''
| attēls                   = Camp X-Ray - Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pīters Satlers]]
| producents               = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors         = Pīters Satlers
| galvenajās lomās         =
* [[Peimens Moadi]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Džozefs Džuliāns Sorija]]
* [[Korijs Maikls Smits]]
* [[Leins Gerisons]]
| mūzika                   = [[Džesika Strupa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[GNK Productions]]''
* ''[[Gotham Group]]''
* ''[[Rough House Pictures]]''
* ''[[The Young Gang]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|10|17|ASV|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-x-ray-2014|title=Camp X-Ray|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=campxray.htm|title=Camp X-Ray (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13,302}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''"Camp X-Ray"''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Satlers]]. Galvenās lomas atveido [[Peimens Moadi]], [[Kristena Stjuarta]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Džozefs Džuliāns Sorija]], [[Korijs Maikls Smits]] un [[Leins Gerisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums
| logo =
| seal_image =
| image = Baltijas skolotāju seminārs (1866-1915).jpg
| image size =
| alt =
| caption = Baltijas skolotāju semināra ēka
| motto =
| location = Liepājas iela 31, [[Kuldīga]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 7
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 57
| longs = 53
| longEW = E
| schooltype = profesionālās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| closed =
| c_approx =
| director =
| headmistress = Iveta Bērziņa (Direktores pienākumu izpildītāja)[1]
| headmaster =
| head_teacher =
| key_people =
| grades =
| years =
| enrollment_as_of =
| pupils = 507 (2021)
| language = latviešu
| schedtyp = dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.kuldigastehnikums.lv}}
}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/22.12.2023-kuldigas-tehnikumu-pagaidam-vadis-saldus-tehnikuma-direktore.a536456/|title=Kuldīgas tehnikumu pagaidām vadīs Saldus tehnikuma direktore|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-01|language=lv}}</ref>
'''Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums''' ir profesionālās ievirzes izglītības iestāde [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Dibināta 1989. gadā kā Kuldīgas 78. arodvidusskola, kas atradās bijušajā [[Baltijas skolotāju seminārs|Baltijas skolotāju semināra]] ēku kompleksā.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Nepālas
|Article =
|Image = Flag of Nepal.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = [[#Proporcijas|skatīt zemāk]]
|Adoption = {{dat|1962|12|16}}
|Design =
|Type =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rokoko]]
[[Kategorija:Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā atsauces tekstā}}
'''Laikmetīgā [[deja]]''' ir dejas tehnika, kas aizsākusies 1950. gados no modernās dejas. Laikmetīgajā dejā nav nekādu kustības ierobežojumu, vairāk brīvība ķermenī, dejā un dzīves uzskatos. Šajā deju stilā vairs nevienu stilu neatdala, visi stili tiek veiksmīgi apvienoti vietā, nepārtraukti meklējot jaunas kustības, eksperimentēt ar ķermeni un mūziku. Katra pasniedzēja horeogrāfija ir individuāla, kā arī katra dejotā ķermeniskā izpausme ir atšķirīga.

sentences: '''Eiropas konstitūcija''' jeb '''Līgums par Konstitūciju Eiropai''' ir bijis [[Eiropas Savienība]]s (ES) konstituējoša līguma projekts, par kuru vienojās ES valstu vadītāji {{dat|2004|10|29}} [[Roma|Romā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Hellas Sat 3'' / ''Inmarsat S EAN''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Hellas Sat]]''
| KA_veids               = [[Sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000C4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]''), ''[[Inmarsat]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|6|28|SK}} 21:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[GSAT-17]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = ~ 2500 kg
| Pilna_masa             = 5780 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 12,7 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 39° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas Sat 2]]''
''[[GX4]]''
| KA_nāk                 = ''[[SGS-1 / Hellas Sat 4]]''
''[[GX5]]''
}}
'''''Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN''''' ir sakaru operatoru ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]'' meitas uzņēmums) un ''[[Inmarsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2017. gada jūnijā.

sentences: '''Pirmais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas saskaņā ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]] nosaka, ka 1) siltumapmaiņas procesā termodinamiskai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] tiek patērēts divējādi: mainot sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] vai sistēmai pastrādājot mehānisko [[Darbs (fizika)|darbu]] (darbu veic [[gāze]]); 2) termodinamiskajai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] un tai pielikts [[Darbs (fizika)|darbs]] izmaina sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] (darbu veic ārējie spēki).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas uzdevumu krājums 11. un 12. klasei|last=Vinogradovs|first=Sergejs|publisher=Lielvārds|year=2006|isbn=9984-11-087-7|pages=40}}</ref>

sentences:
'''Mašīnmācīšanās''' ir [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] apakšnozare, kas izmanto [[datorsistēma]]s, lai efektīvi veiktu konkrētus uzdevumus, neizmantojot skaidri programmētas instrukcijas, tā vietā paļaujoties uz paraugiem un secinājumiem. Mašīnmācīšanās [[algoritms|algoritmi]] vai algoritmu ietvari izveido [[iztvērums|iztvēruma]] datu matemātisku modeli, kas pazīstams kā "apmācības dati", lai veiktu prognozēšanu vai pieņemtu lēmumus. Mašīnmācīšanās tiek izmantota situācijās, kur nav iespējams izstrādāt īpašu instrukciju algoritmus uzdevuma veikšanai, piemēram,
e-pasta filtrēšanas, tīkla iebrucēju atklāšana, [[mašīntulkošana]] un [[datorredze]].

sentences:
{{coord|68|30|S|42|30|E|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Prinča Haralla krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 16
|poz_x         = 73
|poz_y         = 12
}}

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Graeca0005.JPG
| att_nosaukums = [[Vidusjūras bruņurupucis]] (''Testudo graeca'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|    apakškārta = Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
|      binomial = Cryptodira ([[Cope]], 1868)
|    iedalījums =
*Infrakārta ''[[Eucryptodira]]''
*Infrakārta †''[[Paracryptodira]]''
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cryptoderes'' Duméril & Bibron, 1834<ref name=rod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |title=Turtles of the world, 2011 update: Annotated checklist of taxonomy, synonymy, distribution and conservation status |access-date={{dat|2012|01|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/64t6NrOyR?url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |archivedate={{dat|2012|01|22||bez}} }}</ref>
*''Cryptodera'' Lichtenstein, 1856
*''Cryptodiramorpha'' Lee, 1995
*''Pancryptodira'' Joyce, Parham, & Gauthier, 2004
}}
'''Slēptkakla bruņurupuči''' jeb '''slēptkakla bruņrupuči''' (''Cryptodira'')<ref name=rod/> ir [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') apakškārta, kurai pieder lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu. Visi [[Ziemeļamerika]]s, [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s bruņurupuči pieder šai apakškārtai,<ref name=atl/> bet slēptkakla bruņurupuču sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s vienīgā bruņurupuču suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}} pieder pie slēptkakla bruņurupuču apakškārtas. Mūsdienās dzīvojošās vai salīdzinoši nesenā pagātnē izmirušās dzimtas tiek iedalītas ''[[Eucryptodira]]'' infrakārtā, bet izmirušās arhaiskās dzimtas ''[[Paracryptodira]]'' infrakārtā.<ref name=haa/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemas pīšļi
| oriģinālnos = ''Winter's Bone''
| attēls = Winters bone poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Debra Granika]]
| producents = * [[Anna Roselīni]]
* [[Aliksa Madigana]]
| scenārijs = * Anna Roselīni
* Debra Granika
| aktieri = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Džons Hauks]]
* [[Kevins Breznehans]]
* [[Deils Dikijs]]
* [[Garets Dilahants]]
* [[Šerila Lī]]
* [[Teits Teilors]]
| mūzika = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Winter's Bone Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|11|ASV|}}
| ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winters-bone-2010|title=Winter's Bone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wintersbone.htm|title=Winter's Bone (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziemas pīšļi"''' ({{val|en|Winter's Bone}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisore ir [[Debra Granika]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Džons Hauks]], [[Kevins Breznehans]], [[Deils Dikijs]], [[Garets Dilahants]], [[Šerila Lī]] un [[Teits Teilors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences:
{{Atjaunot}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiLeaks''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Mēs atveram valdības (''We open governments'')
| veids                = dokumentu arhīvs
| valsts               =
| īpašnieks            = ''The Sunshine Press''<ref name=aboutwikileaks/>
| izveidotāji          = [[Džūljans Asānžs]]
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              =
| komerciāla           = nē
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = pasaule: 861 (2010. gada decembris)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org|title=wikileaks.org – Traffic Details from Alexa|publisher=[[Alexa Internet]], Inc|accessdate=10 December 2010|archive-date={{dat|2011|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20111204145837/http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org}}</ref>
| mājas_lapa           = [http://wikileaks.org wikileaks.org]

[[IP adrese]]s:
[http://213.251.145.96 213.251.145.96]
[http://46.59.1.2 46.59.1.2]

[[Augšējā līmeņa domēni]]s:
[http://wikileaks.at wikileaks.at]
[http://wikileaks.ch wikileaks.ch]
[http://wikileaks.de wikileaks.de]
[http://wikileaks.fi wikileaks.fi]
[http://wikileaks.is wikileaks.is]
[http://wikileaks.nl wikileaks.nl]
[http://wikileaks.no wikileaks.no]

[http://wikileaks.ch/mirrors.html Oficiālais spoguļserveru saraksts] (1559 serveri 2010. gada 10. decembris<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wikileaks.ch/mirrors.html |title=WikiLeaks |access-date={{dat|2010|12|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101210183255/http://www.wikileaks.ch//mirrors.html |archivedate={{dat|2010|12|10||bez}} }}</ref>)
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tehnisku iekārtu|Dinamo|Dinamo}}
s darbina dinamomašīnas]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Upesgala apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.827714 | latNS  = N
|longd = 27.004535 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Balvu novads|Bērzpils pagasts}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 3. gadu tūkstotis p.m.ē.
| abandoned      =
| cultures       = [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]
| excavations    = 1964., 1990.
| archaeologists = [[Ilze Loze]] (1990.)
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Upesgala apmetne
|      numurs = 251
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ainažu Svētā Arsēnija Lielā pareizticīgo baznīca
| image                 = Ainažu pareizticīgo baznīca - panoramio.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_label = Ainažu pareizticīgo baznīca
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 57 | latm  = 51 | lats  =  47 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 21 | longs = 31 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = Valdemāra iela 63, [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1895
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences: '''Kvartets''' ({{val-la|quartus}} — ceturtais) ir muzikāls [[skaņdarbs]] ar četriem izpildītājiem vai četru izpildītāju [[ansamblis]]. Izplatīts klasicismā.

sentences: '''Digitālais mārketings''' ir [[tirgzinība]]s forma, kas koncentrējas uz mārketinga aktivitātēm digitālajā vidē, ar to saprotot vairākas galveno aktivitāšu platformas – e-pasta mārketingu, interneta pārlūku mārketingu, sociālo tīklu mārketingu, mobilo (viedtālruņu) mārketingu.<ref>[http://www.huffingtonpost.com/johana-reyes/digital-marketing-the-bes_b_5716955.html The 5 Most Common Digital Marketing Strategies]</ref> Katrā no šīm platformām tiek izmantoti dažādi mērķa tirgus sasniegšanas kanāli un tehniskie risinājumi, bet, ņemot vērā digitālo tehnoloģiju savstarpējo saistību, laba digitālā mārketinga kampaņa parasti notiek visās platformās. Piemēram, [[viedtālrunis|viedtālruņa]] lietotājam tiek nosūtīts [[e-pasts]], kura saturā iekļauta saite uz [[tiešsaistes sociālais tīkls|sociālā tīkla]] lapu ar informāciju, kas atrodama arī [[tīmekļa pārlūkprogramma|interneta pārlūka]] meklēšanas rezultātos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slavenība
| attēls                   = Celebrity ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Celebrity''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Ričards Briks]]
* [[Dž. E. Bokeirs]]
* [[Džīna Dumaniana]]
* [[Čārlzs H. Džofe]]
* [[Džeks Rollinss]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Henks Azaria]]
* [[Kenets Brana]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Famke Jansena]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Sweetland Films]]''
* ''[[Magnolia Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|20||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/celebrity-1998|title=Celebrity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 25, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=celebrity.htm |title=Celebrity (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 25, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171214064433/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=celebrity.htm |archivedate={{dat|2017|12|14||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slavenība"''' ({{val|en|Celebrity}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors  ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Henks Azaria]], [[Kenets Brana]], [[Džūdija Deivisa]], [[Melānija Grifita]] un [[Famke Jansena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|20||bez}}.

sentences: '''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences:
[[Kategorija:Valdemārpils]]
[[Kategorija:Ielas Talsu novadā|Valdemārpils]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Valdemārpils]]

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = M Zauneidechse1 Edit1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lacerta_agilis|Sila ķirzaka}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Lacertilia
| apakškārta_lv = Ķirzakas
|      sinonīmi = ''Sauria''
|      binomial = Lacertilia <small>([[Günther]], 1867)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Holi
| attēls                = Holi Feest 2008 meisjes.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ar krāsām apšļākti Holi svinētāji
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[hinduisms|hinduisti]], [[sikhisms|sikhi]], kā arī daļa no [[džainisms|džainiem]]
| brīvs_nosaukums2      = Svētku tips
| brīvs_lauks2          = reliģiski, kultūras un pavasara svētki
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = katru gadu citā datumā, laika posmā no februāra beigām līdz marta vidum
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           =
}}

sentences: '''Zāļu tēja''' ir [[ārstniecības augi|ārstniecības augu]] dzēriens, kas nav pagatavots no [[tējas koks|tējas koka]] (''Camellia sinensis''). Līdzīgi kā [[tēja]], zāļu tēja tiek gatavota, augu lapas, augļus vai saknes aplejot ar karstu ūdeni. Zāļu tējām ir ļoti sena vēsture visā pasaulē. Visbiežāk zāļu tējas tiek gatavotas no [[citrusaugi]]em, [[mežrozīte|mežrozītēm]], [[piparmētra|piparmētrām]], [[kumelīte|kumelītēm]], [[rozmarīns|rozmarīna]], [[fenhelis|fenheļa]], [[jasmīni]]em, ''[[yerba mate]]'', [[ingvers|ingvera]], [[ārstniecības melisa|melisas]], [[ārstniecības salvija|salvijas]], [[nātres|nātrēm]], [[divšķautņu asinszāle|asinszāles]], [[plūškoki]]em, [[hortenzijas|hortenzijām]], [[kokas augs|kokas auga]] un [[kaķumētra]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lakricas pica
| attēls = LakricasPica.jpg
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|33,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11271038/|title=Licorice Pizza (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|19||bez}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| ilgums = 134 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|26|ASV|2022|3|4|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]'' (ASV)
* ''[[Universal Pictures]]'' (starptautiski)
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
| operators = * [[Maikls Baumans]]
* [[Pols Tomass Andersons]]
| oriģinālnos = ''Licorice Pizza''
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| aktieri = * [[Alana Haima]]
* [[Kūpers Hofmans]]
* [[Šons Penns]]
* [[Toms Veitss]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Benijs Safdijs]]
| scenārijs = Pols Tomass Andersons
| producents = * [[Sāra Mērfija]]
* [[Ādams Somners]]
* Pols Tomass Andersons
| režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| imdb =
}}'''"Lakricas pica"''' ({{Val|en|Licorice Pizza}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Tomass Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alana Haima]], [[Kūpers Hofmans]], [[Šons Penns]], [[Toms Veitss]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Benijs Safdijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dedpūls 2
| attēls                   = Dedpūls 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deadpool 2''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Deivids Leičs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[T.J. Millers]]
* [[Brianna Hildebrand]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Marvel Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|5|10|Londonas pirmizrāde|2018|5|18|ASV|2018|5|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2-2018|title=Deadpool 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 25, 2018|archive-date={{dat|2018|06|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180617204726/http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=foxmarvel18.htm |title=Deadpool 2 (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|768 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Dedpūls]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dedpūls 2"''' ({{val|en|Deadpool 2}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Leičs]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[Dedpūls]]".

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences: {{Commonscat|Literature by country|Literatūra pēc valsts}}

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences: '''Pleistocēns''' bija [[kainozojs|kainozoja]] ēras [[kvartārs|kvartāra]] perioda [[epoha (ģeoloģija)|epoha]], kas ilga no 2,588 miljona līdz aptuveni 12 000 gadiem [[pirms mūsdienām]] un ietvēra Zemes pēdējo periodu ar vairākiem [[glaciāls|glaciāliem]] (apledojumiem).

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Izvaltas pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Cyclorbiculina compressa.jpg
|     att_nosaukums= Soritoīda ''[[Cyclorbiculina compressa]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Tubothalamea
|          klase_lv =
|             kārta = Miliolida
|          kārta_lv = Miliolīdas
|             virsdzimta = Soritoidea
|          virsdzimta_lv = Soritoīdas
|         binomial = Soritoidea Ehrenberg 1839
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Keramosphaeridae}}
* † {{TaksoSaite|Milioliporidae}}
* † {{TaksoSaite|Meandropsinidae}}
* {{TaksoSaite|Peneroplidae}}
* † {{TaksoSaite|Siphonoferidae}}
* {{TaksoSaite|Soritidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Soritoīdas''' (''Soritoidea'') ir [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtas [[Bentoss|bentisko]] [[Foraminifera|foraminiferu]] virsdzimta. Atsevišķos darbos tā tiek pasniegta kā ''Miliolana'' apakšklases kārta (''Soritida'' Saidova, 1981). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] tās ir zināmas no vēlā [[Triass|triasa]] (iespējams pat no vēlā [[Perms|perma]]) līdz mūsdienām. Virsdzimtā ir virs 40 ģintīm.

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Reinhards Vitrams''' ({{val|de|Reinhard Wittram}}, [[1902]]—[[1973]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks.
[[Rīgas Herdera institūts|Rīgas Herdera institūta]] (1935—1939), [[Pozenes Universitāte]]s (1941—1945) un [[Getingenes Universitāte]]s (1946—1970)  profesors. Žurnāla ''Baltische Monatshefte'' galvenais redaktors (1928—1939).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnumainā aukle un lielais sprādziens
| operators =
| attēls = Nanny mcphee and the big bang ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija
| režisors = [[Sjūzana Vaita]]
| producents =
| scenārijs = [[Emma Tompsone]]
| aktieri = * Emma Tompsone
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Eisa Baterfīlds]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Nanny McPhee and the Big Bang''
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''Three Strange Angels''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''StudioCanal''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|4|2}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|93,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3563292161/|title=Nanny McPhee Returns |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Brīnumainā aukle]]"
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Brīnumainā aukle un lielais sprādziens"''' ({{Val|en|Nanny McPhee and the Big Bang}}) ir 2010. gada fantāzijas filma, kuras režisore ir [[Sjūzana Vaita]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emma Tompsone]], [[Megija Jillenhola]], [[Eisa Baterfīlds]], [[Rīss Ivanss]], [[Reifs Fainss]], [[Jūens Makgregors]] un [[Megija Smita]]. Tas ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Brīnumainā aukle]]".

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alaja ieleja
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Kizilsū]] gultne Alaja ielejā; fonā [[Aizalaja grēda]]
 | pushpin_map           = Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =0 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamira-Alaja sistēma]]
|atdala_ko              = [[Alaja grēda|Alaja grēdu]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 180
|platums                = 8—25
|platība                = 1700
|kalns                  =
|augstums               = 2240—3536
|pilsētas               = [[Saritaša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Alaja ieleja''' ({{val|ky|Алай өрөөнү}}) ir ap 180 km gara un 8 līdz 25 km plata starpkalnu ieplaka [[Kirgizstāna]]s dienvidos, [[Pamira-Alaja sistēma|Pamira-Alaja kalnu sistēmā]]. Izvietojusies starp [[Alaja grēda|Alaja grēdu]] ziemeļos un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Aizalaja grēda|Aizalaja grēdu]] dienvidos.<ref>{{PZT|25}}</ref> Augstums no 2240 m vjl rietumos līdz 3536 m austrumos [[Taunmurunas pārkāpe|Taunmurunas pārkāpē]]. Cauri ielejai austrumu—rietumu virzienā tek [[Kizilsū]] upe uz [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]]. Neliela ielejas daļa pieder [[Kizilsu|Austrumu Kizilsu]] baseinam, kas tek no ledāja pie Taunmurunas pārkāpes uz austrumiem, uz [[Ķīna|Ķīnu]]. Ielejā kontinentāls, sauss klimats, rietumu daļā — pustuksnesis, austrumu — kalnu stepes, subalpīnās un alpīnās pļavas. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Saritaša]], caur kuru no [[Oša]]s uz [[Horuga|Horugu]] iet [[Pamira trakts]], kā arī autoceļš uz Ķīnu austrumos un [[Džirgatola|Džirgatolu]] Tadžikistānā rietumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena banda
| attēls                   =  Ocean's Eleven 2001 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Eleven''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Teds Grifins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|7||bez}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-eleven-2001-0|title=Ocean's Eleven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018|archive-date={{dat|2020|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200930033624/https://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-eleven-2001-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanseleven.htm|title=Ocean's Eleven (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|450,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Oušena ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena banda"''' ({{val|en|Ocean's Eleven}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]] un [[Endijs Garsija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|7||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "[[Oušena ducis]]" un 2007. gada filma "[[Oušena velna ducis]]", kā arī 2018. gada [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Corythucha.ciliata.1.jpg
| att_nosaukums = [[Corythucha ciliata|Tīklblakts]] (''Corythucha ciliata'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgo infrakārta
| iedalījums    =
| binomial=Cimicomorpha
(Leston, Pendergrast & Southwood, 1954)
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblakšveidīgo infrakārta''' (''Cimicomorpha'') ir lielākā [[blaktis|blakšu apakškārtas]] (''Heteroptera'') infrakārta,<ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3238039/ Cytogenetics of the true bug infraorder Cimicomorpha (Hemiptera, Heteroptera): a review]</ref> kas apvieno 19 mūsdienās dzīvojošu [[blaktis|blakšu]] dzimtas.<ref name=ihs>[http://ihs.myspecies.info/taxonomy/term/23 The International Heteropterists' Society]</ref> Vairākas dzimtas ir atklātas salīdzinoši nesenā pagātnē,<ref>[http://www.aemnp.eu/PDF/45_0/45_0_17.pdf First record of the family Velocipedidae (Heteroptera: Cimicomorpha) from Nepal]</ref><ref name=cur/> piemēram, 2007. gadā sistemātikai tika pievienota jauna [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] austrumos dzīvojoša blakts suga - ''[[Curalium cronini]]'', kura ir vienīgā suga savā dzimtā ''[[Curaliidae]]''.<ref name=cur>[http://www.bioone.org/doi/abs/10.1603/0013-8746%282008%29101%5B20%3ACANFOH%5D2.0.CO%3B2?journalCode=esaa Curaliidae, a New Family of Heteroptera (Insecta: Hemiptera) from the Eastern United States]</ref> Par vairākām dzimtām sistemātiķiem nav vienprātības. Piemēram, apvienotajā taksonomijas informācijas sistēmā (ITIS - ''Integrated Taxonomic Information System'') [[tīklblakšu dzimta]] (''Tingidae'') tiek izdalīta [[tīklblakšu virsdzimta|tīklblakšu virsdzimtā]] (''Tingoidea''), bet [[palmu blakšu dzimta]] (''Thaumastocoridae'') [[palmu blakšu virsdzimta|palmu blakšu virsdzimtā]] (''Thaumastocoroidea''),<ref name=itis>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=104173 ITIS: Cimicomorpha]</ref> bet citās sistemātikās abas dzimtas tiek sistematizētas [[mīkstblakšu virsdzimta|mīkstblakšu virsdzimtā]] (''Miroidea'').<ref name=ihs/>

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences: {{Commonscat|Violinists by country|Vijolnieki pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia lathyroides
| attēls = Vicia lathyroides eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tetrasperma
| suga_lv = Dedestiņu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Dedestiņu vīķis''' ({{val|la|Vicia lathyroides}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot ziemeļu un austrumu apvidus), kā arī dažviet [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Durbes pagasts
| karte             = Durbes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Durbe
| platība           = 74
| iedzīvotāji       = 412<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 412 / 74 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Durbes pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē [[Durbes ezers|Durbes ezera]] austrumu krastā. Robežojas ar sava novada [[Tadaiķu pagasts|Tadaiķu]], [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]], [[Vecpils pagasts|Vecpils]], [[Bunkas pagasts|Bunkas]] pagastiem un [[Durbe]]s pilsētu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Sankristobala vulkāns
| Nosaukums2       = {{ubl|''San Cristóbal Volcano''}}
| Photo            = VolcanSanCristobal1.jpg
| Paraksts         = Sankristobala vulkāns
| Augstums         = 1745
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=12.702 |latNS=N
| longd=87.004 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2023. gada jūlijā
}}
<mapframe text="Sankristobala vulkāns" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q607196"
}
</mapframe>
'''Sankristobala vulkāns''' ({{val|es|San Cristóbal Volcano}}) ir [[stratovulkāns]] [[Nikaragva]]s rietumos, piecu vulkānu grupā. Sankristobala vulkāns ir augstākais vulkāns grupā un viens no aktīvākajiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences: {{Commons category|Sports in Saint Lucia|Sports Sentlūsijā}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kredītu pārvaldība''' ir viena no [[uzņēmējdarbība]]s riska vadības metodēm, ar kuras palīdzību uzņēmumi optimizē savu naudas plūsmu, nosaka komerckredīta piešķiršanas politiku un vada debitoru parādus. Kredītu vadība ietver sevī divas galvenās funkcijas — efektīvu uzņēmējdarbības riska vadību un naudas plūsmas vadību, kā arī uzņēmējdarbības riska noteikšanu, tā uzraudzību un kontroli.<ref>Kredītu vadība Latvijas uzņēmumos, Creditreform Latvija pētījums, Rīga 2001.g.maijs, 4.lpp.</ref><ref>Barry, Michael A., ed., Credit Management: The Key to Profitable Trading. —Chichester: Wileym 1997., p.15</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
'''Datu hierarhija''' (''data hierarchy'') ir [[ieraksts|ierakstu]] struktūra, kurā i-tā līmeņa ieraksts satur kopīgus datus ar i+1 līmeņa ierakstu un kurā iespējams realizēt piekļuvi zemākā līmeņa ierakstu kopai no augstākā līmeņa ieraksta. Ierakstam var būt saites tikai ar vienu zemākā līmeņa ierakstu kopu.
Datu Hierarhija attiecas uz sistemātisku organizāciju datiem, bieži hierarhiskā veidā. Datu organizācija ir saistīta ar laukiem, ierakstiem, failiem un tā tālāk.

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences:
{{cita nozīme|zivīm|apdzīvotu vietu Nautrēnu pagastā|Zuši (Nautrēnu pagasts)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Anguilla anguilla.jpg
| att_nosaukums = [[Eiropas zutis]] (''Anguilla anguilla'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|         kārta = Anguilliformes
|      kārta_lv = Zušveidīgās
|    apakškārta = Anguilloidei
| apakškārta_lv = Zušu apakškārta
|        dzimta = Anguillidae
|     dzimta_lv = Saldūdens zuši
|      dzimta_r = Zuši
|         ģints = Anguilla
|      ģints_lv = Zuši
|      binomial = Anguilla <small>([[Garsault]], 1764)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti|Skanzkalnes]]
[[Kategorija:Valmieras rajons|Skanzkalnes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Kosmosa aģentūras infokaste
|nosaukums      = Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra
|orig_nos       = 独立行政法人宇宙航空研究開発機構<br />Japan Aerospace Exploration Agency (JAXA)
|attēls         = Jaxa logo.svg
|att_nos        = JAXA logo
|att_izmērs     = 173px
|īpašnieks      = {{JPN}}
|galvenā mītne  = [[Čofu]], [[Tokija]]
|kosmodroms     = [[Tanegasimas kosmosa centrs|Tanegasima]]
|moto           = Viena JAXA
|dibināta       = [[2003. gads|2003]]. gadā, apvienojot [[NASDA]], [[ISAS]] un [[NAL]]
|administrators = ''Keiji Tachikawa''
|budžets        = 225 miljardi [[Japānas jena|¥]] (2,15 miljardi USD) (2005. [[fiskālais gads|FG]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jaxa.jp/about/finance/pdf/finance_17-04.pdf |title= IV. 決算報告書 (Balance Report) |accessdate=2007-06-29 |author= |authorlink= |coauthors= |date=2006-08-30 |year= |month= |format=PDF |work=平成17事業年度　JAXA財務諸表等に関する事項 |publisher=JAXA |pages= |language=japāņu valodā|archiveurl= |archivedate= |quote=}}</ref>
|valoda         =
|URL            = [http://www.jaxa.jp/index_e.html www.jaxa.jp]
}}
'''Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra''' (独立行政法人宇宙航空研究開発機構, ''Dokuritsu-gyōsei-hōjin Uchū Kōkū Kenkyū Kaihatsu Kikō''), plašāk pazīstama ar [[angļu valoda|anglisko]] nosaukumu '''Japan Aerospace Exploration Agency''' jeb '''JAXA''', ir [[Japāna]]s aerokosmiskā aģentūra. Tā dibināta {{dat|2003|10|1}}, apvienojot trīs iepriekš neatkarīgas organizācijas. ''JAXA'' nodarbojas ar [[raķete|raķešu]] un [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] attīstīšanu, [[Mēness]] un [[planēta|planētu]] izpēti, [[astrofizika|astrofiziskiem]] pētījumiem.

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences: '''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu pie Baltijas jūras|pilsētu Maskavas apgabalā|Koroļova}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Karaļauči
| official_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Kaliningrad_Montage_(2016).png
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Kaliningrad.png
| image_shield = Kgd gerb.png
| shield_size = 70px
| image_map = Map of Russia - Kaliningrad Oblast (2008-03).svg
| pushpin_map = Krievija/Kaļiņingrada
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
| subdivision_name1 = [[Kaļiņingradas apgabals]]
| subdivision_type2 = Municipālais veidojums
| subdivision_name2 = Apgabala nozīmes pilsēta
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1286 (Altštate)
1327 (Kneiphofa)
| area_total_km2 = 215.7
| population_as_of = 2023
| population_blank1_title = etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[krievi]] (87.4 %)
[[ukraiņi]] (4.0 %)
 [[baltkrievi]] (3.8 %)
| population_total = 489735
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Eiropas laika zonas|USZ1]]
| utc_offset = +3
| latd = 54
| latm = 42
| lats = 32
| latNS = N
| longd = 20
| longm = 30
| longs = 28
| longEW = E
| elevation_m = 3
| website = {{URL|http://www.klgd.ru/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielā zādzība
| attēls                   =  TheBigBounce2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Bounce''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Armitadžs]]
| producents               =
* [[Stīvs Bings]]
* Džordžs Armitadžs
| scenārija autors         = [[Sebastians Gutjerezs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Sāra Fostere]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Shangri-La Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|30|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|title=The Big Bounce|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190629102227/https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|archivedate={{dat|2019|06|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigbounce.htm|title=The Big Bounce|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielā zādzība"''' ({{val|en|The Big Bounce}}) ir 2004. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džordžs Armitadžs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Čārlijs Šīns]], [[Morgans Frīmens]], [[Sāra Fostere]] un [[Gērijs Sinīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Lapsana communis intermedia 2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Parastā salātene]] (''Lapsana communis'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Lapsana
| ģints_lv = Salātenes
| binomial = Lapsana
| sinonīmi =
}}'''Salātenes''' ({{val|la|Lapsana}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], bet sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:9662-1|title=Lapsana L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-11|language=en}}</ref> Latvijā ir sastopama viena suga — [[parastā salātene]] (''Lapsana communis'' <small>L.</small>).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lapsana-communis-l/|title=parastā salātene - Lapsana communis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-11}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{Citas nozīmes|daudzfunkcionālo stadionu [[Rīga|Rīgā]]|Daugavas stadions|Daugavas stadions}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Daugavas stadions
|attēls            = Daugavas stadions.JPG
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Rīga
|adrese            = [[Augšiela (Rīga)|Augšiela]] 1, LV-1009
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = [[1927. gads]]
|renovēts          = [[2008. gads]]
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   = 200
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  = 140
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     = 10 461
|futbols           = 10 461
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = {{fb|LVA}} (1991–2000, 2018–2022)<br>[[FS METTA/Latvijas Universitāte|FS METTA]] ([[Latvijas futbola Virslīga|Virslīga]], 2018–2022)
|mājas-lapa        = www.daugavasstadions.lv
}}

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences:
'''Optiskais stiprums''' raksturo [[lēca]]s staru lauztspēju. Lēcai,
kuras [[Fokuss (optika)|fokusa attālums]] ir <math>F\!</math>, optisko stiprumu <math>D\!</math>  nosaka pēc formulas

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amūra
| citvalsts          = Krievija
| citnosaukums       = Amūra
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Амур
| citvalsts1          = Ķīna
| citnosaukums1       = Heilundzjana
| citvaloda1          = zh
| citvaloriģin1       = 黑龙江
| attēls   = Amurbridge2.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Amur watershed.png
| kartes_paraksts   = Amūras baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2824 (4359 ar [[Onona|Ononu]])
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1930
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 1930
| caurtece          = 11 400
| gada_notece       =
| baseins           = 1 855 000
| baseins_latvijā   =
| izteka             =
| ieteka             = [[Ohotskas jūra]], Sahalīnas līcis
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
{{CHN}}
{{MGL}}
| pietekas      = [[Zeja (upe)|Zeja]], [[Usuri]], [[Bureja]], [[Sungari]], [[Amguņa]], [[Aņuja]], [[Tunguska]]
}}
|
'''Amūra''' ({{val|ru|Амур}}) vai '''Heilundzjana''' ({{val|zh|黑龙江}}, ''Hēilóng Jiāng'') ir [[upe]] [[Krievija|Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]]. Izveidojas satekot [[Šilka]]i un [[Arguņa]]i. Galvenās pietekas ir [[Zeja (upe)|Zeja]], [[Usuri]], [[Bureja]], [[Sungari]], [[Amguņa]], [[Aņuja]], [[Tunguska]]. Lielākās pilsētas upes krastos ir [[Amurska]], [[Blagoveščenska (Amūras apgabals)|Blagoveščenska]], [[Habarovska]], [[Komsomoļska pie Amūras]], [[Nikolajevska pie Amūras]], [[Heihe]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Artēziskie ūdeņi''' ir pazemes [[ūdens|ūdeņi]], kas atrodas zem [[Spiediens|spiediena]] starp diviem ūdens mazcaurlaidīgiem slāņiem.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Artēziskie ūdeņi parasti sastopami dziļos horizontos starp ūdeni necaurlaidīgiem slāņiem un kuru pjezometriskie līmeņi ir augstāki par zemes virspusi (spiedienūdeņi). Tiek uzskatīts, ka tie ir tīrāki par [[Gruntsūdens|gruntsūdeņiem]].{{fact}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|fi|Suomen suuriruhtinaskunta}}
{{val|sv|Storfurstendömet Finland}}
{{val|ru|Великое княжество Финляндское}}
|nosaukums_latv_val  = Somijas lielhercogiste
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1809
|gads_beigas         = 1917
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedrijas karaliste
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Somijas valsts
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coats of arms of the Grand Duchy of Finland.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Somijas lielhercogistes ģerbonis
|
|image_map           = Grand Principality of Finland (1914).svg
|image_map_caption   = Somijas lielhercogistes teritorija (1914)
|
|galvaspilsēta       = [[Turku]] (1809–1812), [[Helsinki]] (1812–1917)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = somu, zviedru, krievu
|reliģija            = luterticība, pareizticība
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperatori
|representative1     = ģenerālgubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          = 1910
|stat_platība4       = 360000
|stat_pop4           = 2943000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Biders''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Iecava (nozīmju atdalīšana)|Iecava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Iecava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 260
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Iecava.jpg
| image2                   = Church in Iecava - Igors Jefimovs - Panoramio.jpg
| image3                   = Suur-Iecava mõis 22.JPG
| image4                   = Dartija.JPG
| image5                   = Iecava village 09.JPG
| image6                   =
}}
| image_caption =
| image_shield = Iecavas pilsētas ģerbonis.svg
| shield_link = Iecavas ģerbonis
| shield_size = 75
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Bauskas novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = {{dat|1492}}
| established_title1 = Pilsētciemats
| established_date1 = {{dat|1958}}
| established_title2 = Ciems
| established_date2 = {{dat|1990}}
| established_title3 = Pilsēta
| established_date3 = {{dat|2021}}
| area_total_km2 = 4.05
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2022
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3434 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 5677
| population_density_km2 = auto
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 51
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 11
| longs = 48
| longEW = E
| elevation_m = 21
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| image_flag = Flag of Iecava.png
| flag_link = Iecavas karogs
}}
'''Iecava''' ir pilsēta [[Zemgale|Zemgalē]], [[Bauskas novads (2021)|Bauskas novadā]]. Atrodas [[Iecava (upe)|Iecavas]] upes krastā 21 km attālumā no [[Bauska]]s, 30 km attālumā no [[Jelgava]]s un 45 km attālumā no [[Rīga]]s autoceļu [[A7]], [[P92]] un [[P93]] krustojumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Rišārs''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jurijs Jehanurovs
| attēls              = Yuriy-yekhanurov-2008.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jehanurovs [[2008. gads|2008]]. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|2005|9|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|8|4|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Jūlija Timošenko]]
| pēctecis            = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1948|8|23}}
| dzim_vieta          = Belkači, [[Saha|Jakutijas PSR]], [[Krievija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb             = Jeļena Jehanurova
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Yuriy Yekhanurov Signature 2000.png
| piezīmes            =
}}

sentences:
.]]
'''Lēkts''' [[astronomija|astronomijā]] ir brīdis, kad [[debess]] spīdeklis parādās uz [[matemātiskais horizonts|matemātiskā horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] lēkts ir diska augšējās malas parādīšanās uz matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Coragyps-atratus-001.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Coragyps
|      ģints_lv = Amerikas melnie grifi
|       ģints_r = Amerikas melnais grifs
|          suga = C. atratus
|       suga_lv = Amerikas melnais grifs
|     izplatība =
Melnā grifa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
|      binomial = Coragyps atratus ([[Le Maout]], 1853)
|    iedalījums =
*Andu melnais grifs ( ''C. a. foetens'')
*Dienvidamerikas melnais grifs (''C. a. brasiliensis'')
*Ziemeļamerikas melnais grifs  (''C. a. atratus'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences: '''Izvarošana''' ir [[Seksuālā vardarbība|seksuālās vardarbības]] forma, kas visbiežāk iekļauj [[dzimumakts|dzimumaktu]] un ir izdarīta pret otras [[Persona|personas]] [[Griba|gribu]] vai bez otras personas piekrišanas. Izvarošana var tikt izdarīta dažādos veidos: pielietojot fizisku spēku, ar draudu palīdzību vai pret cilvēku, kas nav pie [[Apziņa|apziņas]] vai nav patstāvīgi spriestpējīgs. Izvarošana tiek uzskatīta par nepieņemamu rīcību un lielākajā daļā pasaules ir [[noziegums]].

sentences:
ilkņi]]
'''Ilknis''' ir konusveidīgs [[zobi|zobs]], kas parasti kalpo barības noturēšanai un sadalīšanai gabalos, kā arī aizsardzībai. Ilkņi ir visiem [[zīdītāji]]em, bet izteiktāki tie ir plēsīgajiem zvēriem. Plēsoņu ilkņi ir asi un spēcīgi, var viegli salauzt [[kauli|kaulus]]. Ilkņi mutē atrodas starp [[priekšzobi]]em un [[dzerokļi]]em.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|    nosaukums =
|        bilde =
|    bilde_izm =
|     apraksts =
|    developer =
|    publisher =
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre =
|        modes =
|      ratings =
|    platforms =
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dītrihs Evalds fon Grothuss
|     vārds_orig = ''Dietrich Ewald von Grotthuß''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1751
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Geduči]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]
([[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists, pianists
|        dzimums = V
|         vecāki = Gebhards Johans fon Grothuss, Šarlote Agnesa, dzimusi Mīlenheima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandra Doroteja, dzimusi den Brinkena
|          bērni = [[Teodors Grothuss]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{labs raksts}}
{{ezera infokaste
|ezers        = Vanas ezers
|attēls       = Akhtamar Island on Lake Van with the Armenian Cathedral of the Holy Cross.jpg
|paraksts     = Ahtamaras sala un armēņu Svētā Krusta baznīca
|karte        = Lakevanlandsat.jpeg
|kartes_paraksts     = Vanas ezera satelītaina
|map = Turcija
| plat_d=38 | plat_m=38 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=49 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{TUR}}
|platība      = 3574
|garums       = 119
|Vid_dziļums  = 161,2
|Max_dziļums  = 451
|tilpums      = 576
|augstums_vjl = 1648
|izteka       = beznoteces
|baseins      = 12 500
|valstis      = [[Turcija]]
|salas        = [[Gadira]], [[Čarpanaka]],<br />[[Ahtamara]], [[Atreka]] u.c.
|pilsētas     = [[Vana]], [[Tatvana]], [[Ahlata]], [[Erdžiša]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|sacelšanos 1944. gadā|sacelšanos 1943. gadā|Varšavas geto sacelšanās}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict   = Varšavas sacelšanās
| partof     = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]]
| image      =
| caption    = Polijas ''[[Armia Krajowa]]'' pozīcijas sacelšanās 4. dienā
| date       = {{dat|1944|8|1|N|bez}} — {{dat||10|2|N|bez}}
| place      = {{vieta|Polija|Varšava}}
| coordinates= {{Coord|52|13|48|N|21|00|39|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| result     = {{flaga|Vācija|Nazi}} Vācijas uzvara
| combatant1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Polijas pagrīdes valsts]]
*{{flagicon image|Flaga PPP.svg}} ''[[Armia Krajowa]]''
| commander1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Tadeušs Komorovskis]]
[[Tadeušs Pelčinskis]]
[[Antonijs Čruščiels]]
[[Kārols Ziemskis]]
[[Edvards Pfeifels]]
[[Leoplods Okulickis]]
[[Jans Mazurkevičs]]
[[Zigmunts Berlings]]
[[Konstantīns Rokosovskis]]
| commander2  = [[Valters Modelis]]
[[Nikolass fon Vormans]]
[[Rainers Stāhels]]
[[Erihs fon dem Bahs-Celevskis]]
[[Haincs Reinefarts]]
[[Broņislavs Kaminskis]]
[[Oskars Dirlevangers]]
[[Petro Djačenko]]
[[Roberts fon Greims]]
| casualties1 = '''Poļu pretošanās kustība''':15 200 nogalināti un pazuduši
| casualties2 = '''Vācu armija''':2 000-17 000 nogalināti un pazuduši
}}
'''Varšavas sacelšanās''' ({{val|pl|powstanie warszawskie}}) bija pretošanās kustības ''[[Armia Krajowa]]'' neveiksmīgi centieni atbrīvot [[Polija]]s galvaspilsētu [[Varšava|Varšavu]] no [[Nacistiskā Vācija|nacistiskās Vācijas]] [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupē [[Padomju armija]]. Sacelšanās ilga 63 dienas no 1944. gada augusta līdz oktobrim.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/the-warsaw-polish-uprising</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs fon Bīrons
|     vārds_orig = ''Gustav von Biron''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1695
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Tīreļi (Valgundes pagasts)|Kalnciema muiža]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Tīreļi (Valgundes pagasts)|Tīreļi]], [[Jelgavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1746
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis fon Bīrens, māte - Katrīna Hedviga fon der Rāba-Tīlena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandra, dzimusi Menšikova
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mākslas vingrošana''' ir [[sporta veids]], kurā sportistes individuāli vai komandās (komandā esot vismaz diviem cilvēkiem) veido kompozīcijas ar vienu vai diviem priekšmetiem: aukla, aplis, vāles, bumba, lente, kā arī brīvais vingrojums (netiek izmantots neviens no rīkiem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|title=Rhythmic Gymnastics Equipment|publisher=NBC Olympics|accessdate={{dat|2012|5|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120516075031/http://www.nbcolympics.com/rhythmic-gymnastics/about-this-sport/equipment/news=rhythmic-gymnastics-equipment.html|archivedate={{dat|2012|05|16||bez}}}}</ref> Individuālajās sacensībās sportistes kompozīciju veido, izmantojot tikai vienu rīku. Kad uzstājas komanda, var tikt maksimāli izmantoti divi dažādi rīki. Tajā pašā laikā sportiste vingrojuma laikā var nomainīt savu rīku. Vērtēšanas sistēma laika gaitā ir mainījusies. Līdz 2001. gadam, līdzīgi kā tas ir [[sporta vingrošana|sporta vingrošanā]], sportistu sniegums tika vērtēts līdz 10 ballu sistēmā, savukārt pašlaik — 30 ballu sistēmā. [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] mākslas vingrošana ir iekļauta kopš {{oss|V=1984|L=D}}. Lielākos panākumus tajās ir guvušas [[Krievija]]s sportistes.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dumai
 | official_name            = ''Kota Dumai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Papan Bunga in Dumai, Indonesia.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Dumai.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Dumai.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Riau]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1727.38
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 316782
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIB]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 40 | lats =  | latNS = N
 | longd = 101 | longm = 27 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  = {{url|http://www.pekanbaru.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Enciklopēdiskais stils, latviski termini, pareizrakstība, īpašvārdu atveidošana utt. (sk. arī diskusiju)}}
'''Rastafari''' ir reliģiska kustība, kas radusies [[Jamaika|Jamaikā]] 20. gadsimta 30. gados. Rastafarieši tic, ka [[Etiopija]]s imperators [[Haile Selasije I]] ir Dieva inkarnācija, [[mesija]], kas vadīs visus [[Āfrika]]s iedzīvotājus un visas pasaules melnādainos iedzīvotājus uz brīvību. Imperatora oficiālie tituli “Karaļu karalis”, “Kungu kungs”. “Jūdas cilts uzvarošā lauva”, “Dāvida pēcnācējs” tiek uzskatīti par norādēm uz mesiju. Vārds ''"Jah"'' ir [[Bībele]]s "Jehova" saīsinājums. Vārds "Rastafari" cēlies no Rasa Tafari Makonnena, kas bija Hailes Selasijes I vārds pirms kronēšanas.

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name          = Nacionālā mākslas galerija
| native_name  = National Gallery of Art
| native_name_lang = en
|image         = National Gallery of Art - West Building.JPG
|established   = 1937
|pushpin_map   = Vašingtonas centrs
|latitude      = 38.89147
|longitude     = -77.02001
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|visitors      = 4,6 miljoni (2009)<ref name=AN>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf|title=Exhibition and museum attendance figures 2009|publisher=[[The Art Newspaper]]|location=London|date=April 2010|accessdate=20 May 2010|archive-date={{dat|2013|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131002094032/http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf}}</ref>
|website       = [http://www.nga.gov/ www.nga.gov]
}}
'''Nacionālā mākslas galerija''' ({{val|en|National Gallery of Art}}) un tās skulptūru dārzs ir nacionālais mākslas [[muzejs]], kas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{citas nozīmes|Lielupes pieteku|Sesava (nozīmju atdalīšana)|Sesava}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sesava
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Šeševe
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Šešėvė
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Z no [[Bučūni]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=59 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=52 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 58
| garums_latvijā    = 39
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,4
| kritums           = 44
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,04
| baseins           = 264
| baseins_latvijā   = 215
| pietekas          = [[Oglaine (upe)|Oglaine]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Gardara
| native_name    =  ''Garðar''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Igaliku_Ruinen.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Gardaras katedrāles drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.9871 | latNS  = N
| longd = 45.4229 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Igaliku]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 12. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1830. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Gardara''' ({{val|dk|Garðar}}) bija [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] bīskapa rezidence salas galējos dienvidos. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas [[Igaliku]] apdzīvotajā vietā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pipas Lī privātā dzīve
 | oriģinālnos = ''The Private Lives of Pippa Lee''
 |      attēls = Private lives of pippa lee.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Rebeka Millere]]
 |  producents = [[Lemora Saivana]]
 |   scenārijs = Rebeka Millere
 |     aktieri =
* [[Robina Raita]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Marija Bello]]
* [[Monika Belluči]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Maikls Rohatains]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2009|2|9|Berlīnes filmu festivāls|2009|11|27|ASV|2009|12|4|Latvija|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/private-lives-pippa-lee-2009|title=The Private Lives of Pippa Lee|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=privatelivesofpippalee.htm|title=The Private Lives of Pippa Lee (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pipas Lī privātā dzīve"''' ({{val|en|The Private Lives of Pippa Lee}}) ir 2009. gada romantiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Rebeka Millere]]. Galvenās lomas atveido [[Robina Raita]], [[Alans Ārkins]], [[Marija Bello]], [[Monika Belluči]], [[Bleika Laivlija]], [[Vinona Raidere]], [[Kiānu Rīvss]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Dītrihs fon Keizerlings
| attēls              = Diedrich Graf von Keyserling 1713-1793.jpg
| amats               =[[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s kanclers
| term_sākums         =[[1759]]. gads
| term_beigas         =[[1763]]. gads
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =1713. gada 5. septembris
| dzim_vieta          =[[Jaunpils]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| mir_dati            =1793. gada 13. novembris
| mir_vieta           =[[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =[[virsnieks]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Taisons''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|vienkāršāko hinonu|citiem hinoniem|hinoni}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
''p''-benzohinona struktūrformula un molekulas modelis

''p''-benzohinona adatveida kristāli
|       citi nosaukumi = ''p''-benzohinons, para-benzohinons,
hinons, para-hinons,
2,5-cikloheksadiēn-1,4-dions
|           CAS numurs = 106-51-4
|      ķīmiskā formula = C6H4O2
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 1318
|  kušanas temperatūra = 115 °C
| viršanas temperatūra = sublimējas
| šķīdība ūdenī        = nedaudz šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''1,4-benzohinons''' (C6H4O2), kuru bieži sauc par '''para-hinonu''' vai vienkārši par '''hinonu''', ir vienkāršākais [[hinoni|hinonu]] pārstāvis — dzeltena kristāliska viela, kuras īpatnējā smarža atgādina [[hlors|hlora]] smaku. Para-hinons destilējas ar ūdens tvaiku un viegli [[sublimācija (fizika)|sublimējas]]. Nokļūstot uz [[āda]]s, krāso to brūnā krāsā.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex hydrolapathum|suga_lv=Krastmalas skābene|suga=Rumex hydrolapathum|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=20140816Rumex hydrolapathum.jpg|autors=Huds.}}'''Krastmalas skābene''' ({{val|la|Rumex hydrolapathum}}) ir [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot kontinenta rietumu daļu). Nereti sastopama [[Latvija|Latvijā]] — ūdenstilpju piekrastē, grāvjos, applūstošos pļavu pazeminājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-hydrolapathum-huds/|title=krastmalas skābene - Rumex hydrolapathum Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-24}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Larss un meitene
| attēls                   =  Lars real girl.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lars and the Real Girl''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kreigs Gilespijs]]
| producents               =
* [[Sāra Obrija]]
* [[Džons Kamerons]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
| scenārija autors         = [[Nensija Olivera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Pols Šneiders]]
* [[Kellija Gārdnere]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007|title=Lars and the Real Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828163603/https://bbfc.co.uk/releases/lars-and-real-girl-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=larsandtherealgirl.htm|title=Lars and the Real Girl (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Larss un meitene"''' ({{val|en|Lars and the Real Girl}}) ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Emīlija Mortimera]], [[Pols Šneiders]], [[Kellija Gārdnere]] un [[Patrīcija Klārksone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|16||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Acridotheres_tristis00.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Acridotheres
 |      ģints_lv = Mainas
 |          suga = Acridotheres tristis
 |       suga_lv = Parastā maina
 |      binomial = Acridotheres tristis
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Parastā maina''' (''Acridotheres tristis'') ir [[strazdu dzimta]]s (''Sturnidae'') [[dziedātājputns]], kura dabīgais izplatības areāls plešas [[Āzija]]s [[tropi|tropu]] joslā.<ref name="iuc">[http://www.iucnredlist.org/details/22710921/0 IUCN: Acridotheres tristis]</ref><ref name=ark>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.arkive.org/common-myna/acridotheres-tristis/ |title=ARKive: Common myna (Acridotheres tristis) |access-date={{dat|2018|02|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180227214717/http://www.arkive.org/common-myna/acridotheres-tristis/ |archivedate={{dat|2018|02|27||bez}} }}</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=ioc>[http://www.worldbirdnames.org/bow/nuthatch/ IOC World Bird List: Nuthatches, Wallcreeper, treecreepers, mockingbirds, starlings & oxpeckers, 2018]</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypericum perforatum01.jpg
| att_nosaukums={{TaksoSaite|Hypericum perforatum|Divšķautņu asinszāle}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Malpighiales
| dzimta =Hypericaceae
| dzimta_lv =Asinszāļu dzimta
| ģints =Hypericum
| ģints_lv =Asinszāles
| iedalījums=
|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Asinszāles''' ({{val-la| Hypericum}}) ir [[asinszāļu dzimta]]s daudzgadīgi lakstaugi ar pretējām lapām un dzelteniem ziediem. Kauslapām un vainaglapām melni punktveida dziedzeri.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera 2
| attēls                   = Pink_Panther_2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pink Panther 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Haralds Zvarts]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Neustaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Žans Reno]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Aišvarija Raja]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džūlija Vonga]]
| studija                  = ''[[Roberts Saimonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|2|6}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkpanther2.htm | title=The Pink Panther 2 (2009) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2023-07-22}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Rozā pantera]]" (2006)
| nākamā                   =
| imdb                     = 0838232
}}
'''"Rozā pantera 2"''' ({{val|en|The Pink Panther 2}}) ir 2009. gada ASV detektīvkomēdijas filma. Filmas režisors ir [[Haralds Zvarts]] un tas ir turpinājums 2006. gada filmai "[[Rozā pantera]]", kas uzņemta, balstoties uz populāra komēdijseriāla sižetu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sorola
|attēls              = Sorol STS112-5359.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Sorol''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 08 |lats= |latNS= N
|longd=140 |longm= 25 |longs= |longEW=E
|platība             = 0,934
|garums              = 12,5
|platums             = 3,5
|lagūna              = 20
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 9
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Sorola''' ({{val|en|Sorol}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī. Lai arī atolā kopš 1980. gadiem nav pastāvīgo iedzīvotāju, tā veido atsevišķu minicipalitāti.

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Novecošana''' ir dabisks, neatgriezenisks, ilgstošs bioloģisks process [[cilvēks|cilvēka]] [[organisms|organisma]] individuālajā attīstībā. Organismu novecošanas cēloņus un likumsakarības pētī īpaša zinātnes nozare — [[gerontoloģija]], kuras galvenais uzdevums ir paildzināt cilvēka aktīvo mūžu. Pēdējā laikā tiek piedāvāti vairāki vecuma klasifikācijas varianti.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Tims Pūls
 | vārds_orig              = ''Tim Pool''
 | attēls                  = Live-rapportering fra klodens konflikter (17403461541) (cropped).jpg
 | komentārs               = Pūls 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Čikāga}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Žurnālists, reportieris, rakstnieks
 | reliģija                =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Timotijs Daniels Pūls''' ([[Angļu valoda|angļu:]]''Timothy Daniel Pool''; dzimis 1986. gada 9. martā) ir amerikāņu blogeris un politikas komentētājs. Pirmo reizi viņš kļuva pazīstams 2011. gadā ar ''Occupy Wall Street'' protestu tiešraižu straumēšanu.<ref name="poty">{{Ziņu atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=Duw_D3YjS3s|title=The Media Messenger of Zuccotti Park|work=[[Time]]|access-date=July 31, 2019|date=February 3, 2012|last=Fields, Jim}}</ref><ref name="rcr">{{Ziņu atsauce|url=http://www.rcrwireless.com/article/20111117/devices/mobile-phone-streams-occupy-wall-street-to-the-world/|title=Mobile phone streams Occupy Wall Street to the world|publisher=TCRWireless|access-date=January 7, 2012|date=November 17, 2011|last=DeGrasse, Martha}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Māksla]]
[[Kategorija:Māksla]]

sentences: {{citas nozīmes|[[psihotropā viela|psihoaktīvu]] produktu|Spice (nozīmju atdalīšana)|Spice}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Lielais teātris
| nosaukums_orig   = ''Большой театр''
| attēls           = Moscow 05-2012 Bolshoi after renewal.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Lielais teātris 2012. gadā
| adrese           = {{vieta|Krievija|Maskava|Teātra laukums}}
| vieta            =
| karte            = Maskavas centrs
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 55 | plat_m  = 45 | plat_s = 37 | plat_NS = N
| gar_d  = 37 | gar_m   = 37 | gar_s  =  7 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Jozefs Bove]]
| dibināšanas gads = 1776
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Vladimirs Irins
| operas vadītājs  = Makvala Kasrašvili
| baleta vadītājs  = Sergejs Filips
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| citas_daļas      =
{{Designation list
|embed=yes
| designation2 =Krievija
| designation2_offname =
| designation2_type =Arhitektūra
| designation2_criteria =
| designation2_date =
| delisted2_date =
| designation2_number =[http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710886000 7710886000]
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.bolshoi.ru/ru/}}
}}
'''Maskavas Lielais teātris''' ({{val|ru|Большой театр}}) ir vēsturisks teātris [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Dibināts 1825. gadā. Ēkas arhitekts ir [[Jozefs Bove]]. Maskavas Lielajā teātrī tiek uzvestas [[opera]]s un baleta izrādes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences: s karte 13. gadsimta vidū. Krievu karagājiens notika uz Imeru (pie Valmieras, kartē - ''Wolmar'') un Idumeju.]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Solaris — ēku kompleksu Rīgā|Solaris|Solaris}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Solaris''
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = Rīga, Solaris 06.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Solaris'' 2009. gada jūnijā.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 33| latNS =N
|longd = 24| longm = 00| longs = 51| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = [[Anniņmuižas bulvāris]] 41, 43
|apkaime                = [[Imanta (Rīga)|Imanta]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2004]]—[[2006. gads|2006]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2006
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Daudzdzīvokļu ēkas
|antena spice           = 77,92
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 25
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Andis Sīlis<br />Aleksejs Birjukovs
|arhit birojs           = Arhitektu birojs "Sīlis, Zābers un Kļava"
|projekta vad           = "LPL", K. Voitjuleviča, A. Ugrimovs
|inzinieris             =
|buvnieks               = "Uzņēmējs", būvdarbu vadītājs V. Reinicāns
|attistitajs            = "ParkHaus"
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = <!-- [http://www.solaris.lv/ solaris.lv] -->
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Solaris''''' ir daudzstāvu dzīvojamo ēku komplekss, kurā ietilpst divas 25 stāvu augstas dzīvojamās ēkas. Ēku kopējais augstums ir 77,92 metri un tas tika uzcelts laika posmā no 2004. gada jūnija līdz 2006. gada maijam. Ēkās kopumā ir 360 vienu līdz sešu istabu plaši dzīvokļi (telpu platība: 46,6—136 m²). Abas ēkas atrodas iežogotā labiekārtotā teritorijā 3,2 ha platībā, pieejama pazemes autostāvvieta. Ēkās ir pieejami arī ''penthouse'' tipa dzīvokļi.<ref>[https://www.apollo.lv/5339683/no-putna-lidojuma-rigas-penthausi No putna lidojuma — Rīgas penthausi], apollo.lv, {{dat|2008|05|26|SK}}</ref>

sentences: '''Algotnis''' ir persona, kas iesaistās [[Bruņots konflikts|bruņotā konfliktā]] nevis ideoloģisku, nacionālu vai politisku iemeslu dēļ (un nepieder ideoloģiskai grupai, kas ir ieinteresēta konflikta iznākumā), un nevis saskaņā ar militāro pienākumu, bet gan gūstot personisku labumu. Algotnis nedienē jebkuras valsts bruņotajos spēkos neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav konfliktā iesaistītā puse.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{ezera infokaste
| ezers = Fuente de Pjedras ezers
| attēls = Laguna_de_fuente_de_piedra_al_atardecer.jpg
| paraksts = Fuente de Pjedras ezers
| map = Andalūzija#Spānija#Eiropa
| relief = yes
| plat_d = 37.11066
| gar_d = -4.769137
| vieta = {{vieta|Spānija|Andalūzija|Malagas province}}
| platība = 13
| garums = 6,8
| platums = 2,5
| Vid_dziļums = 1
| Max_dziļums = 1,4
| tilpums =
| augstums_vjl = 409
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Fuente de Pjedras ezers (Laguna de Fuente de Piedra)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1983|08|08|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 1364 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/276 276]
}}
}}
<mapframe text="Fuente de Pjedras ezers" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q5507199"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Eiropas Savienības ekonomika]]
[[Kategorija:Monētas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neiecietība
| operators =
| attēls = Intolerance (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vera Luisa]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Meja Mārča]]
* [[Roberts Harons]]
* [[Konstance Talmadža]]
* [[Liliana Giša]]
* [[Džozefīne Krovela]]
* [[Mārdžerija Vilsone]]
* [[Frenks Benets]]
* [[Elmers Kliftons]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Alfreds Pedžets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Intolerance''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Triangle Distributing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1916|9|5}}
| ilgums = 210 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]]
| budžets = {{ASV dolārs|385,907}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neiecietība"''' ({{Val|en|Intolerance}}) ir 1916. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eiss Ventura: zvēru detektīvs
| attēls                   = ace ventura pet detective.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ace Ventura: Pet Detective''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               = [[Džeimss G. Robinsons]]
| scenārija autors         =
* [[Džeks Bernšteins]]
* [[Džims Kerijs]]
* Toms Šeidieks
| galvenajās lomās         =
* Džims Kerijs
* [[Šons Jangs]]
* [[Kortnija Koksa]]
* [[Touns Loks]]
* [[Dens Marīno]]
| mūzika                   = [[Aira Ņūborns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Morgan Creek Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|2|4}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994|title=Ace Ventura: Pet Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 17, 2018|archive-date={{dat|2016|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161024001607/http://bbfc.co.uk/releases/ace-ventura-pet-detective-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aceventura.htm|title=Ace Ventura: Pet Detective (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 17, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]"
| imdb                     =
}}
'''"Eiss Ventura: zvēru detektīvs"''' ({{val|en|Ace Ventura: Pet Detective}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Šons Jangs]], [[Kortnija Koksa]], [[Touns Loks]] un [[Dens Marīno]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}. 1995. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Eiss Ventura 2: Dabas aicinājums]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Šembeks''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Ježovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Ежов''
|         attēls = Ezhov NI.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Nikolajs Ježovs 1938. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = strādnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Antoņina Titova, Jevgēņija Ježova
|          bērni = nav (adoptēta - Natālija)
|       paraksts = Nikolai Yezhov Signature 1938.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Komercija''' ({{val|en|commerce}}, no {{val|la|commercium}} — 'tirdzniecība') ir [[uzņēmējdarbība]]s veids, kas saistīts ar [[tirdzniecība|tirdzniecību]]. Atšķirībā no tirdzniecības, kas nozīmē [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņas aktus vai procesus starp [[pircējs|pircējiem]] un [[pārdevējs|pārdevējiem]], komercija ietver arī tirdzniecības [[uzņēmums|uzņēmumus]], to [[vadīšana|vadīšanu]], tirdzniecības tehnoloģiju, metodes, līdzekļus utt. Starptautiskajā biznesa praksē, it īpaši [[Lielbritānija|Lielbritānijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] u.c., komercija nereti gandrīz pilnībā tiek identificēta ar tirdzniecību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi
| attēls                   = The Croods poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kriss Sanderss]]
* [[Kirks DeMiko]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|2|15|Berlīne|2013|3|22|ASV|2011|3|22|Latvija}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=croods.htm|title=The Croods (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|587,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi"''' ({{val|en|The Croods}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Kirks DeMiko]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]] un [[Ketrīna Kīnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|2|15||bez}} Berlīnē. Filmai 2020. gadā izdots turpinājums "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas armija (1935–1945)''
''Deutsches Heer''
|image =
|caption = Ķiveres zīmotne, ko izmantoja Vācijas armija 1940. gadu vidū
|dates  = 1935–1946
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = {{Flagicon image|Standarte Adolf Hitlers.svg|size=23px}} [[Ādolfs Hitlers]]
|branch =
|type =[[Sauszemes bruņotie spēki]]
|role = [[Vērmahts|Vērmahta]] sauszemes bruņotie spēki
|size = 13 600 000<ref>Overmans, Rüdiger (2000). Deutsche militärische Verluste im Zweiten Weltkrieg (in German). De Gruyter Oldenbourg. ISBN 3-486-56531-1.</ref>
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I un II]] komandpunkts, [[Cosene]]
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Valters fon Brauhičs]]

|identification_symbol =
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors =
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Vācu armija''' ({{val|de|Deutsches Heer}}) bija [[Vērmahts|Vērmahta]], nacistiskās Vācijas regulāro bruņoto spēku, sauszemes spēku sastāvdaļa no 1935. gada līdz tā faktiski beidza pastāvēt 1945. gadā un pēc tam formāli tika likvidēta 1946. gada augustā.<ref>Large, David Clay (1996). Germans to the Front: West German Rearmament in the Adenauer Era. The University of North Carolina Press. ISBN 978-0807845394.</ref> Otrā pasaules kara laikā Vācijas armijā kopumā dienēja aptuveni 13,6 miljoni karavīru. Armijas personālu veidoja brīvprātīgie un obligātā dienesta karavīri.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Aleksandrs Šmēlings
| image         = Aleksandrs Šmēlings.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1877|7|4|}}
| location      = [[Pēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| deathdate     = {{dat|1961|8|28|}}
| deathplace    = [[Badkreicnaha]], [[Reinzeme-Pfalca]] {{GER}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[jūgendstils]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Asaru kauls |
  Latin        = Os lacrimale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray163.png |
  Caption      = Asaru kauls un [[deguna apakšējā gliemežnīca]] |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Rutkovskis
|     vārds_orig = ''Arnold von Rutkowski''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Kalnamuiža, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tērvete]], [[Dobeles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
[[matemātika|Matemātikā]] '''netiešs vienādojums''' ir attiecības forma <math>\ R(x_1, \ldots, x_n) = 0</math>, kur <math>\ R</math> ir vairāku mainīgo [[funkcija]] (biežāk [[polinoms]]). Piemēram, vienības apļa netiešais vienādojums is <math>x^2+y^2 = 1</math>.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Minimundus
 |        krāsu_shēma = atrakcijas
 |             attēls = Overview_Minmundus.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Minimundus
 |        vietaskarte = Austrija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 46.619722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 14.264444 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips = [[miniatūru parks]]
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Smaguma spēks''' ir [[Astronomisks objekts|astronomiska objekta]], piemēram, [[Zeme|Zemes]], pievilkšanas [[spēks]] uz šī objekta virsmas vai tā tiešā tuvumā, kas vērsts vertikāli uz tā centru. Tas ir [[Konservatīvais spēks|konservatīvs spēks]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ibsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ybbs
| attēls            = Ybbs.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ibsa pie [[Amštetene]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Mariacella]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=45 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=15 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 138
| iztekas_augstums  = 1350
| ietekas_augstums  = 217
| kritums           =
| caurtece          = 43,9
| gada_notece       =
| baseins           = 1300
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
'''Moli''' ({{val-de|von der Mohl}}, {{val-pl|Mohlowie}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči  [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabalā]] izsekojami līdz 16. gadsimtam.<ref>[http://www.geni.com/people/Arend-von-der-Mohl/6000000021542102262 Arend Arnulph von der Mohl - Genealogy]</ref>
Vēlāk pārpoļotā Molu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Lietuva|Lietuvā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Polija|Polijā]].

sentences: '''Pentaprizma''' ir [[prizma (optika)|prizma]] ar piecām sānu skaldnēm gaismas staru novirzīšanai par 90°. Gaismas stari prizmā atstarojas ''divkārt'', panākot gaismas novirzīšanu taisnā leņķī un to neapvēršot, kā to darītu normāla taisnleņķa prizma vai spogulis.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Libērijas pirmais pilsoņu karš
| partof            =
| image             = Independent_National_Patriotic_Front_of_Liberia_in_Monrovia_1990.png
| caption           =
| date              = 1989—1996
| place             = {{LBR}}
| result            = Libērijas Nacionālās patriotiskās frontes uzvara
* [[Semjuels Doe|Semjuela Doe]] valdības gāšana 1990. gadā
* [[Čārlzs Teilors (Libērijas prezidents)|Čārlzs Teilors]] ievēlēts par Libērijas prezidentu 1997. gadā
| combatant1        =
| combatant2        =
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         =
| strength2         =
| casualties1       =
| casualties2       =
| campaignbox       =
| image_size        = 280
}}
'''Pirmais Libērijas pilsoņu karš''' bija [[Libērija]]s iekšējais konflikts no 1989. līdz 1996. gadam, kura laikā nogalināja vairāk nekā {{sk|200000}} cilvēku. Konfliktu atrisināja tikai pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] iejaukšanās.

sentences:
'''Krosbijs''' var būt:
* [[Bings Krosbijs]];
* [[Sidnijs Krosbijs]].

sentences: '''Nēmejas lauva''' [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] ir [[Tifons|Tifona]] un [[Ehidna (mitoloģija)|Ehidnas]] bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

sentences: '''Transportieris''' (no {{val-la|trānsportāre}} — 'pārnest') ir [[leņķis|leņķu]] mērīšanai un konstruēšanai paredzēts instruments. Transportieris sastāv no [[lineāls|lineāla]] un pusloka [[skala]]s, iedalītas 180 [[grāds (leņķis)|grādos]]. Transportierus parasti izgatavo no caurspīdīgas [[plastmasa]]s, arī no [[koksne|koka]], [[metāls|metāla]] vai citiem materiāliem. Jo transportieris ir lielāks, jo sīkākas var būt iedaļas un precīzāki mērījumi.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Croatia|Horvātijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Vilhelms Nerlings
|     vārds_orig = ''Arnold Wilhelm Nerling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Muhu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Sāremā apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - pedagogs Vilhelms Nerlings, māte - Amālija, dzim. Hejere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zelma Johanna Frēze
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{Citas nozīmes|valodnieku|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Šmits
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Šmits.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Raunas pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Pekinas Universitāte, Tālo Austrumu universitāte, [[Latvijas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]<br />[[Pēterburgas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]], [[folkloristika]], [[sinoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =  Zinātniski pamatoja tungusu-mandžūru valodas kā patstāvīgu valodu saimi. Jaunās krievu sinoloģijas skolas izveidotājs. Baltu valodu pētījumi.
|         apbalvojumi = [[Tēvzemes balva|Tēvzemes balva zinātnē]] (1938)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Pēteris Šmits-Smiters''', arī '''Šmidts''' (dzimis {{dat|1869|12|25}}, miris {{dat|1938|6|5}}), bija latviešu [[Austrumu studijas|orientālists]] sinologs, valodnieks un etnogrāfs.<ref name="NE">[https://enciklopedija.lv/skirklis/193114-P%C4%93teris-%C5%A0mits ''Pēteris Šmits'']. [[Nacionālā enciklopēdija]]. Skatīts: 2024-03-30.</ref> [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] goda priekšsēdis (1919).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Trenbolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksiestra-4,9,11-triēn-3-ons,
parabolāns
|           CAS numurs = 10161-33-8
|      ķīmiskā formula = C18H22O2
|              molmasa = 270,37
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Trenbolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]], ko izmanto [[veterinārija|veterinārijā]] nobarojamo lopu [[muskuļi|muskuļu]] masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.<ref>http://www.depts.ttu.edu/afs/implantdb/dbhome/Revalor%20Tech%20Bulletin%2012.pdf accessed August 22, 2011.</ref>  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto [[esteri|estera]] veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (''Parabolan''). Medikamentam nonākot [[asinis|asinīs]], plazmas [[lipāze]]s sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par [[dopings|dopingu]].

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Mazsalacas vidusskola
|attēla_nos   = 3 att.JPG
|att_izm      = 200px
|att_apraksts = Mazsalacas vidusskolas ēka Parka 30, Mazsalacā, Valmieras novadā
|dibin        = 1919. gadā
|vieta        = Parka iela 30, [[Mazsalaca]] {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Dainis Jurka (''p.i.'')
|skoleni      =
|mlapa        = http://mazsalacasvsk.lv/
}}

sentences: '''Nācija''' (no {{val|la|natio}} — 'cilts, tauta') ir vēsturiski izveidojusies cilvēku kopība, kurai ir kopīga [[valoda]], [[Zeme (teritorija)|teritorija]], saimnieciskā dzīve, [[kultūra]] un [[Psiholoģija|psiholoģijas]] īpatnības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.oxforddictionaries.com/definition/N%C4%80CIJA|title=vārds NĀCIJA {{!}} definīcija Latviski valodā - Oxford Living Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} Latviski|access-date=2018-11-20}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Melisīnskābes struktūrformula

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|arheologu|Gerkāns|Gerkāns}}
'''Armīns fon Gerkāns''' (dzimis {{dat|1884|11|30}}, miris {{dat|1969|12|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes arheologs, kas pētījis Senās Romas celtnes [[Itālija|Itālijā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Irāka|Irākā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Jelgavas Spīdolas Valsts ģimnāzija
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Sarmas iela 2, [[Jelgava]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 45 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 42 | longs = 35 | longEW = E
|schooltype             =  valsts ģimnāzija
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1990. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Ilze Vilkārse
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.jsg.lv}}
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ņujorkas Centrālā stacija
| tips                = stacija
| attēls              = GCT_in_Blizzard_of_2015.jpg
| attēla_apraksts     = Ņujorkas Centrālās stacijas galvenā zāle
| karte               = Ņujorka#ASV
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1913
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 44
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 67
| adrese              = ''89 East 42nd Street (at Park Avenue), Manhattan, New York City''
| latd  = 40.752778 | latNS  = N
| longd = 73.977222 | longEW = W
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Alojas pagasts
| karte             = Alojas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Aloja
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 179,2
| iedzīvotāji       = 1010<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1010 / 179.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aloja.lv
}}
'''Alojas pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. No visām pusēm iekļauj [[Aloja]]s pilsētu un robežojas ar sava novada [[Staiceles pagasts|Staiceles]], [[Braslavas pagasts|Braslavas]], [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]], [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem, kā arī [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Skaņkalnes pagasts|Skaņkalnes pagastu]].

sentences:
'''Plakne''' ir [[virsma]], kas satur katru [[taisne|taisni]], kura savieno jebkurus divus tās [[Punkts (ģeometrija)|punktus]]. Plakne ir viens no trim [[ģeometrija]]s nedefinējamiem pamatobjektiem, kuru īpašības tiek netieši aprakstītas ar ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]].

Plakne ir divdimensionāls analogs punktam (kam ir nulle dimensijas), taisnei (kam ir viena dimensija) un [[telpa]]i (kam ir trīs dimensijas).

Plakne ir svarīgs ģeometrijas jēdziens, jo tā ļauj definēt daudzus citus ģeometriskus objektus, piemēram, [[Dekarta koordinātu sistēma|Dekarta koordinātu sistēmu]] un plaknes figūras - [[trijstūris|trijstūri]], [[četrstūris|četrstūri]], [[riņķis|riņķi]], utt.

Ģeometrijas nozari, kas pētī figūru un konfigurāciju īpašības plaknē, sauc par '''[[planimetrija|planimetriju]]'''.

sentences: '''Elektrokardiogrāfija''' (saīsinājumā '''EKG''', no {{val-el|καρδία}}, ''cardia'' — 'sirds' un ''γραφειν'', ''graphein'' — 'rakstīt') ir viena no galvenajām<ref name="PME"/> [[sirds]] izmeklēšanas metodēm. Ar [[elektrokardiogrāfs|elektrokardiogrāfu]], kura elektrodi pievienoti cilvēka ādai, tiek uzņemtas '''elektrokardiogrammas''' ('''EKG'''). Šie elektrodi nosaka nelielas elektriskās izmaiņas, kas ir [[Miokards|sirds muskuļu]] depolarizācijas sekas, kam seko repolarizācija katra [[Sirds#Sirds cikls|sirds cikla]] (sitiena) laikā. Izmaiņas normālā elektrokardiogrammā rodas daudzu sirds patoloģiju, kā:

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Austrālijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{coord|40.34873|-74.65931|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|image_name = Princeton shield.svg
|name = Prinstonas Universitāte
|latin_name = Universitas Princetoniensis
|motto = {{val|la|Dei sub numine viget}}
|established = 1746
|calendar= Semestris
|endowment = $16,954 miljardi (2012) <ref>{{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|02|05||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|students  = 7567
|undergrad = 5113<ref>[http://registrar.princeton.edu/university_enrollment_sta/common_cds2009.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130421120450/http://registrar.princeton.edu/university_enrollment_sta/common_cds2009.pdf |date={{dat|2013|04|21||bez}} }}. Princeton University Common Data Set. Retrieved on April 18, 2010.</ref>
|postgrad= 2479
|faculty = 1172
|staff = 1103
|location = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|former_names = Ņūdžersijas koledža (1746–1896)
|colors         = Oranža, melna {{color box|#FF6600}}{{color box|black}}
|affiliations = [[Middle Atlantic Intercollegiate Sailing Association|MAISA]], [[Association of American Universities|AAU]]
|nickname = ''Tigers''
|website = {{URL|http://www.princeton.edu/|Princeton.edu}}
|logo = [[File:Princeton U logotype.png|150px]]
}}
'''Prinstonas Universitāte''' ({{val|en|Princeton  University}}) ir uz pētniecību orientēta privāta [[Efeju līga]]s [[universitāte]], kas atrodas [[Prinstona|Prinstonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijas štatā]]. Universitāte dibināta 1746. gadā kā '''Ņūdžersijas koledža''' (''College of New Jersey'') Elizabetē, Ņūdžersijā, 1747. gadā tā pārvācās uz [[Ņuarka|Ņuarku]], savukārt kopš 1876. gada tā atrodas Prinstonā un 1896. gadā tā tika pārsaukta par Prinstonas Universitāti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.princeton.edu/pr/pub/ph/05/03.htm|title="Princeton's History" — Parent's Handbook, 2005–06|publisher=Princeton University|month=August|year=2005|accessdate=2006-09-20|archiveurl=https://web.archive.org/web/20060904214124/http://www.princeton.edu/pr/pub/ph/05/03.htm|archivedate=2006-09-04}}</ref> Prinstona ir viena no četrām vecākajām universitātēm ASV un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms [[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš|ASV Neatkarības kara]].

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 25. vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image = Rīgas 25. vidusskola.jpg
| image size = 220px
| alt =
| caption = Rīgas 25. vidusskolas ēka
| motto =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Rušonu iela 6|3s=Rušonu iela (Rīga)}}
| postcode =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 40.93
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 10
| longs = 57.45
| longEW = E
| schooltype = Publiskā vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1964. gadā
| approx =
| founded =
| opened = 1964. gadā
| founder =
| status = Aktīva
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session = Septembris—maijs
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director =
| headmistress = Inga Nestere<ref>[http://dati.e-skola.lv/Iestade/R25VS Rīgas 25. vidusskola]</ref>
| headmaster =
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 73 (2008)
| employees =
| key_people =
| grades = 1.—12. klase
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 855 (2015)
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu
| schedtyp = Dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label = <!-- Skolas himna -->
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.r25vsk.edu.lv}}
}}
'''Rīgas 25. vidusskola''' ir vidusskola [[Rīga|Rīgā]], kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas [[Rušonu iela|Rušonu ielā]] 6, [[Ķengarags|Ķengaragā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Svjatojnoss
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums =''мыс Святой Нос''
|izvietojums         =
|apskalo             = [[Laptevu jūra]]
|atdala              = [[Ebeļahas līcis]]<br />[[Dmitrija Lapteva šaurums]]
|atdala1             =
|latd=72|latm=52|lats=27|latNS=N
|longd=140|longm=43|longs=04|longEW=E
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{RUS}}
|valsts adm vienības tips1 = Republika
|valsts adm vienība1       = [[Sahas Republika]]
|valsts adm vienības tips2 = Uluss
|valsts adm vienība2       = [[Ustjanas uluss]]
|piezīme =
}}
'''Svjatojnoss''' ({{val|ru|мыс Святой Нос}}) ir [[zemesrags]] [[Krievija]]s ziemeļos, [[Laptevu jūra]]s krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ustjanas uluss|Ustjanas ulusā]]. Atdala Laptevu jūru rietumos no [[Austrumsibīrijas jūra]]s austrumos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140407060601/http://www.iho.int/iho_pubs/standard/S-23/S-23_Ed3_1953_EN.pdf  "Limits of Oceans and Seas, 3rd edition"]</ref>

sentences:
s krasta]]
'''Malasledus''' ir nekustīgs, pie [[krasts|krasta]] nostiprinājies [[ledus]] [[jūra|jūru]] un [[okeāns|okeānu]] piekrastēs.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621049&q=malasledus&cid=792950&&g=2 letonika.lv]</ref> Veidojas [[ūdens]] sasalšanas periodā ledus masai nostiprinoties pie krasta, [[sēklis|sēkļa]] vai pie uz sēkļa nostiprināta [[aisbergs|aisberga]]. Var veidoties kā ūdenim sasalstot uz vietas, tā arī piesalstot [[dreifs|dreifējošam]] ledum. Malasledus var stiepties līdz pat vairākus simtus kilometru no krasta un saglabāties vairākus gadus, sasniedzot {{nobr|10-20 m}} biezumu. [[Paisums|Paisuma]] vai [[vējš|vēja]] ietekmē malasledus var sadalīties un veidot [[pakledus|pakledu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: '''Megalopoles vēsture''' atspoguļo [[Megalopole]]s dibināšanu un attīstību visā tās pastāvēšanas laikā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Space Jam: Jauna leģenda
| attēls                   =  Space Jam A New Legacy Theatrical Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Space Jam: A New Legacy''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Malkolms Lī]]
| producents               =
* [[Raians Kuglers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Maveriks Kārters]]
* Dankans Hendersons
| scenārija autors         =
* Žuēls Teilors<ref name="WGA">{{Tīmekļa atsauce |title=Space Jam 2 |url=https://directories.wga.org/project/1180845/space-jam-2/ |website=Writer's Guild of America West |access-date=9 May 2021}}</ref>
* [[Tonijs Retenmaiers]]<ref name="WGA"/>
* [[Kīnans Kuglers]]<ref name="WGA"/>
* [[Terenss Nenss]]<ref name="WGA"/>
* [[Džese Gordons]]<ref name="WGA"/>
* [[Seleste Ballarda]]<ref name="WGA"/>
| galvenajās lomās         =
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* Kriss Deiviss
* [[Sonikva Martina-Grīna]]
* [[Džefs Bergmans]]
* [[Ēriks Boza]]
* [[Zendaja]]
| mūzika                   = [[Kriss Boverss]]
| operators                = [[Salvatore Totino]]
| montāža                  = [[Bobs Djukse]]
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''Proximity Media''<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=February 1, 2021 |title=Ryan Coogler's Proximity Media Sets Exclusive Television Deal with The Walt Disney Company |url=https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-url=https://web.archive.org/web/20210201213449/https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-date=February 1, 2021 |access-date=February 1, 2021 |website=[[Marvel.com]]}}</ref>
* ''[[SpringHill Company|The SpringHill Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|7|16|ASV un Latvija}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="CAtaxcredits">{{tīmekļa atsauce |url=http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |title=Film and Television Tax Credit Progress Report |date=November 2019 |publisher=[[California Film Commission]] |page=16 |access-date=April 29, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200420142010/http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |archive-date=April 20, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Space Jam: A New Legacy (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt3554046/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Zvaigžņu basketbols]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Space Jam: Jauna leģenda"''' ({{val|en|Space Jam: A New Legacy}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sports|sporta]] [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Malkolms Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Lebrons Džeimss]], [[Dons Čīdls]], Kriss Deiviss un [[Sonikva Martina-Grīna]], bet galvenos ''[[Looney Tunes]]'' tēlus ieskaņojuši [[Džefs Bergmans]], [[Ēriks Boza]] un [[Zendaja]]. Filmas pirmizrāde ASV un Latvijā notika {{dat|2021|7|16|bez}}. "Space Jam: Jauna leģenda" ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Zvaigžņu basketbols]]".

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width =
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area =
| created =
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 1728
 | lv  = tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi
}}
'''1728 (tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi)''' ir kārtas skaitlis starp [[1727 (skaitlis)|1727]] un [[1729 (skaitlis)|1729]]. Tas ir skaitļa [[12 (skaitlis)|12]] kubs. Tā pieraksts duodecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 1000. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 1728 tiek pierakstīts šādi — MDCCXXVIII , bet [[binārā skaitīšanas sistēma|binārajā skaitīšanas sistēmā]] tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir 110110000002, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] — 33008 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] — 6C016. Tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir pāra skaitlis.
== Skatīt arī ==
* [[1728. gads]]

sentences:
{{novec}}
{{Mazais burts|title=iPod}}
{{līdzīgs|iPad}}
[[File:Various iPods.jpg|thumb|Dažādi iPod modeļi, neviens no tiem vairs netiek ražots.]]
'''iPod''' ir pārnēsājamais mūzikas atskaņotājs, kuru radījusi firma [[Apple Inc.|Apple]]. Pirmais iPod tirdzniecībā iznāca [[2001. gads|2001]]. gada 23. oktobrī. Tas bija [[iPod Classic]] ar 5 un 10 GB atmiņu. Šobrīd tirdzniecībā ir četri dažādi iPod modeļi – [[iPod Classic]] ar 80, 120 un 160 Gb atmiņu, [[iPod Nano]] ar 8 un 16 GB atmiņu, [[iPod Shuffle]] ar 2 un 4 GB atmiņu un [[iPod Touch]] ar 32 un 64 GB atmiņu.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences:
[[File:Bundesarchiv Bild 183-1987-0822-034, Sabine Busch, Cornelia Ulrich.jpg|thumb|1980. gadu fotofiniša attēls]]
'''Fotofinišs''' ir ierīce, ar kuras palīdzību var precīzi noteikt katra [[sports|sporta]] sacensību dalībnieka finiša laiku un vietu, kurā viņš ir finišējis. Fotofinišs tiek izmantots, ja ar [[Neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] nav iespējams noteikt precīzu vietu sadalījumu, tāpat tas tiek izmantots katra sportista oficiālā laika noteikšanā.

sentences:
'''Ķīlis'''<ref>V. Adamovičs, „Dambrete. Individuālais atklātņu repertuārs”, Rīga, „Avots”, 1982.</ref> ir atklātne [[Krievu dambrete|krievu dambretē]], kas izveidojas pēc gājieniem:
* 1. cd4 ba5 2. dc5 d:b4 3. a:c5
vai pēc
* 1. cb4 ba5 2. bc5 d:b4 3. a:c5.

sentences: '''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros apzīmētājs ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# Tas nu gan bija '''skaists''' ezers.
# Viņš atkal '''savā''' priekšā ieraudzīja '''zemas, pelēkas''' debesis un '''pazemu māju''' jumtus.<ref name="Veckāgana" />
# Rūpnīcā šodien darbu beiguši jau '''astoņi''' kungi.
}}
'''Apzīmētājs''' jeb '''atribūts''' ({{val|la|attributum}} — ‘piešķirtais’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=81}}</ref> ir teikuma [[palīgloceklis]], kas raksturo [[lietvārds|lietvārdu]] vai arī kādu tā nozīmē lietotu vārdu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu valodas vārdnīca|year=1987|publisher=Avots|location=Rīga|page=71}}</ref> Vairākās [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodās]], tai skaitā latviešu valodā, tiek izšķirts saskaņotais un nesaskaņotais apzīmētājs.<ref name="lpe">{{LPE|1|323}}</ref> Saskaņotais apzīmētājs ar lietvārdu saskaņojas dzimtē, locījumā un skaitlī.<ref name="Veckāgana">{{Grāmatas atsauce|last=Veckāgana|first=Vēsma|title=Latviešu valoda 8. un 9. klasei|year=1997|publisher=Lielvārds|location=Lievārde|isbn=9984-11-109-1|page=24}}</ref> Apzīmētājs izsaka pazīmi, kā arī īpašību, konkrētāk: īpašību, piederību, vielu, noderību, saturu, sastāvu, darbības subjektu, darbības objektu un daudzumu.<ref name="Ceplīši">{{Grāmatas atsauce|last1=Ceplīte|first1=Brigita|authorlink1=Brigita Ceplīte|last2=Ceplītis|first2=Laimdots|authorlink2=Laimdots Ceplītis|title=Latviešu valodas praktiskā gramatika|edition=pārstrādāts|year=1997|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=9984-04-641-9|page=139.—141}}</ref> Latviešu valodā tas parasti atrodas pirms apzīmējamā vārda.<ref name="uzdevumi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/8-klase/teikuma-locekli-5568/re-f5e40153-a1ff-4258-9411-6cfe4bf45f85|title=Apzīmētājs|publisher=Uzdevumi.lv|accessdate={{dat|2014|8|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tanzanian Animals.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus quagga
| suga_lv =Līdzenumu zebra
| pasuga =Equus quagga boehmi
| pasuga_lv =Granta zebra
| binomial=Equus quagga boehmi <small>([[Matschie]], 1892)</small>
}}

sentences: '''Verlibrs''' jeb '''brīvā dzeja''' ir [[dzeja]] bez [[Atskaņa|atskaņām]], ar dažādu uzsvaru skaitu rindā. No [[Proza|prozas]] teksta tā atšķiras ar dzejolim raksturīgu dalījumu rindās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Jacob''''' var būt:
* [[Ānunds Jākobs]];
* [[Makss Žakobs]].

sentences: '''BDSM''' ir seksuālu prakšu kopums, kas ietver erotisku varas apmaiņu ar asām sajūtu stimulācijām un dažādām [[lomu spēle|lomu spēlēm]]. BDSM ir saīsinājums no dažādiem angļu valodas vārdiem, kas ietver duālus dalījumus starp partneriem un to attiecībām, kas veic šīs prakses: [[seksuālā verdzība|verdzību]] un [[disciplīna|disciplīnu]] (''bondage''/''discipline''), vienam no partneriem tiek noteikti ierobežojumi, piemēram, runāt, skatīties vai kustēties, kā arī izvirzīti noteikumi, kuru pārkāpšanas gadījumā tiks saņemts sods. [[dominance un pakļaušanās|Dominanci un pakļaušanos]] (''dominance''/''submission''), vairāk saistās ar varas pozīcijām, kur viens no partneriem otram ļauj pilnībā kontrolēt sevi fiziski un/vai psiholoģiski. [[sadomazohisms|Sadismu un mazohismu]] (''sadism''/''masochism''), sadistam patīk sagādāt otram sāpes, bet mazohists sāpes izbauda. Šie dalījumi lomu spēlēs bieži BDSM partnerattiecībās veido kunga vai kundzes un verga vai verdzenes tēlus.

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name = FEMEN
Фемен
| Non-profit_logo =
| Non-profit_type = Protestu grupa
| founded_date = {{dat|2008|4|10|N|bez}}<ref name=FEMEN/>
| founder = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
| location =
{{vieta|Francija|Parīze}}<ref name="spiegel.de">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.spiegel.de/international/europe/naked-march-in-paris-to-open-new-office-of-femen-feminist-group-a-856780.html |title=Naked March in Paris to Open New Office of Femen Feminist Group – SPIEGEL ONLINE |work=Der Spiegel |accessdate=2012-11-19}}</ref> {{small|(galvenā mītne)<ref name=IP29713NH>[http://www.france24.com/en/20130729-tunisia-femen-activist-amina-acquitted-contempt-defamation-charges Tunisian Femen activist ‘acquitted’ of defamation], [[France 24]] (29 July 2013)
[http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm Court dismisses 1 charge against Tunisian feminist] {{Webarchive|url=https://archive.today/20130730154531/http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm |date={{dat|2013|07|30||bez}} }}, [[TimesDaily]] (29 July 2013)
[http://www.voanews.com/content/tunisian-femen-activist-acquitted-of-defamation-unrest-grows/1712301.html Tunisian Activist Acquitted Amid Growing Unrest], [[Voice of America]] (29 July 2013)</ref>}}
{{vieta|Ukraina|Kijiva}}<ref name=History/>
| key_people = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
[[Oksana Šačko]]<ref name=Atlantic>[http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/01/femen-in-paris-ukraines-topless-warriors-move-west/266755/ Femen in Paris: Ukraine's Topless Warriors Move West], [[The Atlantic]] (2 January 2013)</ref>
[[Aleksandra Ševčenko]]<ref name="femen1">{{tīmekļa atsauce |url=http://femen.org/en/news/id/216 |title=FEMEN |publisher=FEMEN |date=2013-01-24 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130509142453/http://femen.org/en/news/id/216 |archivedate=2013-05-09 }}</ref>
[[Inna Ševčenko]]<ref name=Atlantic/>
| homepage = [http://femen.org/ femen.org]
}}
'''FEMEN''' ({{val|uk|Фемен}}) ir [[Ukraina]]s [[feminisms|feministu]] protesta grupa, kas tika dibināta 2008. gadā. Organizācija kļuva pazīstama ar organizētajām strīdīgajām<ref name="movements1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen/ |title=Ukraine’s Ladies Of Femen |publisher=Movements.org |date=2011-08-16 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120414005441/http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen |archivedate=2012-04-14 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|author=Jeffrey Tayler |url=http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/03/the-woman-behind-femens-topless-protest-movement/273970/ |title=The Woman Behind Femen's Topless Protest Movement - Jeffrey Tayler |publisher=The Atlantic |date= |accessdate=2013-04-22}}</ref> protesta akcijām, uz kurām sievietes parasti ierodas protestēt ar kailu ķermeņa augšdaļu. Tiek protestēts pret [[sekss|seksa]] tūrismu, reliģiskām iestādēm, starptautiskām precību aģentūrām, seksismu un citiem sociāliem, nacionāliem un starptautiskiem tematiem.<ref name=FEMEN>[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/65379/ Femen wants to move from public exposure to political power], ''[[Kyiv Post]]'' (28 April 2010)</ref><ref name="movements1"/><ref name=BBCobservOct12/><ref name=UNIANFOTO>[http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 Keywords:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100247/http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>[http://www.kyivpost.com/news/nation/detail/57724/ High voter turnout in snow, cold shows triumph of democracy], ''[[Kyiv Post]]'' (21 January 2010)</ref><ref name=BBC>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-12618784 Ukraine protest over NZ 'win a wife' competition prize], [[BBC News]] (2 March 2011)</ref><ref>[http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data/international/2011/March/international_March40.xml&section=international Ukraine feminists protest ‘Win a Wife’ competition] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141016113249/http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data%2Finternational%2F2011%2FMarch%2Finternational_March40.xml&section=international |date={{dat|2014|10|16||bez}} }}, [[Khaleej Times]] (1 March 2011)</ref><ref name=UNIANFOTO2>{{uk ikona}} [http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 Ключові слова:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100422/http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>{{uk ikona}} [http://www.unian.net/ukr/news/news-307118.html Активістка жіночого руху б'є тортом Олеся Бузину (фото)], [[UNIAN]] (23 March 2009)</ref> 2012. gada oktobrī organizācija apgalvoja, ka tās sastāvā ir 40 aktīvistes no Ukrainas, kā arī vēl 100 aktīvistes no citām valstīm.<ref name=BBCobservOct12>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-20028797 Ukraine's Femen:Topless protests 'help feminist cause'], [[BBC News]] (23 October 2012)</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Dasycyon
| ģints_lv =Andu vilki
| ģints_r =Andu vilks
| suga =Dasycyon hagenbecki
| suga_lv =Andu vilks
| binomial =† Dasycyon hagenbecki
| kategorijas =nē
}}
'''Andu vilks''' (''Dasycyon hagenbecki'') jeb '''Hagenbeka vilks''' ir nenoskaidrotas izcelsmes un piederības [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] [[plēsējs]]. To sauc arī par '''mistisko vilku''' no [[Andi]]em.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 53
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| 10
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| 20
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| 30
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| 40
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| 60
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| 70
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| 80
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|-
| 90
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 9
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| 10
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| 11
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| 12
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| 13
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| 14
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| 15
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| 16
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| 17
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 17
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| 18
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| 19
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| 20
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| 21
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| 22
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| 23
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| 24
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| 25
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| 26
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 26
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| 27
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| 28
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| 29
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| 30
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| 32
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| 33
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| 34
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| 35
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| 36
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| 37
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| 38
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| 39
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| 40
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| 41
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| 42
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| 43
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| 44
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| 45
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| 46
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| 47
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| 48
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| 49
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| 50
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| 51
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| 52
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''MD5''' [[ziņojumu īssavilkums|ziņojumu īssavilkuma]] ({{val-en|message-digest}}) algoritms ir bieži izmantota [[kriptogrāfija|kriptogrāfiska]] [[jaucējfunkcija]], kuras rezultāts ir 128 bitus jeb 16 baitus gara [[jaucējvērtība]], ko parasti izsaka teksta veidā kā 32 ciparus garu [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālu]] skaitli. MD5 ir plašs pielietojums kriptogrāfijā, tāpat to mēdz izmantot lai pārbaudītu [[datu integritāte|datu integritāti]].

sentences:
{{catmore|Universitāte}}
{{Commonscat|Universities and colleges}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Deniss Tarasovs
| color =
| series = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]"
| image =
| caption =
| first = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 284. sērija (5. sezona)
| last = "[[UgunsGrēks|UgunsGrēka]]" 8. sezona
| creator = Baiba Saleniece
| portrayer = [[Ģirts Liuziniks]]
| voice =
| lbl1 =
| data1 =
| lbl2 =
| data2 =
| lbl3 =
| data3 =
| nickname =
| alias =
| species =
| gender =
| occupation = Jurists
| title =
| family = [[Jānis Ziemelis]] (sievastēvs)
| spouse = [[Elizabete Timmermane]] (bijusī sieva) [[Santa Ziemele]] (bijusī draudzene)
| significantother =
| children = Jānis “Juniors” Ziemelis (bioloģiskais dēls, pieņemts pie Ziemeļu ģimenes.
| relatives =
| religion =
| nationality = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21 =
| data21 =
| lbl22 =
| data22 =
| lbl23 =
| data23 =
| extra-hdr =
| lbl31 =
| data31 =
| lbl32 =
| data32 =
| lbl33 =
| data33 =
}}
'''Deniss Tarasovs''' ir [[TV3 Latvija]] seriāla "[[UgunsGrēks]]" tēls. Viņu tēlo [[latvieši|latviešu]] aktieris [[Ģirts Liuziniks]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences:
struktūrformula]]
'''Amfetamīni''' ir vielu klase, kas iekļauj vairākus [[stimulanti|stimulantus]], [[entaktogēni|entaktogēnus]], [[halucinogēni|halucinogēnus]] un citas [[viela]]s. Tie satur [[feniletilamīns|feniletilamīna]] kodolu ar alfa ogleklim pievienotu metilgrupu. Amfetamīnu grupai pieder tādas vielas kā [[amfetamīns]], [[metamfetamīns]], [[efedrīns]], [[katinons]], [[MDMA]] un [[2,5-Dimetoksi-4-metilamfetamīns|DOM]]. Amfetamīni atrodas arī dabā, piemēram, [[efedra]]s un [[katas koks|katas koka]] augos.

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences: '''Regulārā brīvmūrniecība''' ir iekšēji lietots jēdziens, ko [[brīvmūrnieki]] lieto tādu brālību apzīmēšanai, kas pieturas pie senajiem principiem un bauda savstarpēju atzīšanu. Pārējās ložas, kas sevi gan dēvē par brīvmūrniekiem, bet nevadās pēc regulārajiem principiem, tiek sauktas par "neregulārām" ložām. Neregulāras un starptautiski neatzītas "kaktu brīvmūrniecības" paraugs bija kriminālā loža "P-2" Itālijā, kas tika atmaskota un likvidēta 1980. gados.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences: '''Bauskas Brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība''' ir 1869. gada 22. aprīlī dibināta [[biedrība]]. Tās sākotnējais nosaukums bija '''Bauskas ugunsdzēsēju biedrība''', bet pēc statūtu maiņas 1923. gadā biedrība maina nosaukumu uz Bauskas Brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_wawe1923n63{{!}}article:DIVL324{{!}}issueType:P |title=Jelgavas apgabaltiesa |access-date={{dat|2014|02|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131231021955/http://www.periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_wawe1923n63{{!}}article:DIVL324{{!}}issueType:P |archivedate={{dat|2013|12|31||bez}} }}</ref> Pašlaik atrodas [[Bauska|Bauskā]], Pilskalna ielā 13a.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Ludvigs Vitgenšteins
|          vārds_orig = ''Ludwig Wittgenstein''
|              attēls =Ludwig Wittgenstein, Pencil on board2.png
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1889
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =26
|            dz_vieta =[[Vīne]],  [[Austroungārija]]
|              m_gads =1951
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =29
|             m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|           pilsonība =[[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[valodas filozofija]], [[matemātikas filozofija]], [[prāta filozofija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotlobs Frēge|Frēge]], [[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Pjēro Srafa|Srafa]], [[Viljams Džeimss|Džeimss]], [[Franks Ramzejs|Ramzejs]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Ļevs Tolstojs|Tolstojs]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Heinrihs Rudolfs Hercs|Hercs]], [[Ludvigs Bolcmanis|Bolcmanis]], [[Karls Krauss|Krauss]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Svētais Augustīns]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Osvalds Špenglers|Špenglers]]
|          ietekmējis =[[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Elizabete Anskomba|Anskomba]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Vīnes pulciņš]], [[Loģiskais pozitīvisms]], [[Analītiskā filozofija]], [[Ikdienas valodas filozofija]]
|               darbi =[[Tractatus Logico-Philosophicus]] (1921)
[[Philosophical Investigations]] (1951)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ludvigs Jozefs Johans Vitgenšteins''' ({{val-de|Ludwig Josef Johann Wittgenstein}}, dzimis {{dat|1889|4|26}}, miris {{dat|1951|4|29}}) bija [[Austrija|austriešu]] filozofs, viens no ietekmīgākajiem 20. gadsimtā. Vitgenšteins savas dzīves laikā īpaši pievērsies lingvistikas pētīšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gw
|background            =
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''IT & Media University''
|sponsors              = ''IT & Media University''
|domātais-pielietojums = ar [[Gvineja-Bisava|Gvineju-Bisavu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = eksistē daži atsevišķi domēni, galvenokārt saistībā ar Gvineju-Bisavu
|ierobežojumi          = nedrīkst saturēt [[pornogrāfija|pornogrāfisku]] saturu
|struktūra             = iespējams reģistrēt otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            =
}}

sentences:
'''Džonta''' var būt:
* [[Braiens Džonta]] (''Brian Gionta''; 1979) — amerikāņu hokejists;
* [[Stīvens Džonta]] (''Stephen Gionta''; 1983) — amerikāņu hokejists.

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Eberhards Budbergs
|     vārds_orig = Andreas Eberhard von Budberg
|         attēls = Andrey Yakovlevich von Budberg (Russian portraits, Vol.2, Num.164) - retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Randu pļavas
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Randu pļavas - panoramio (1).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Randu pļavas
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =49  |  lats =41  |  latNS = N
 | longd =24  | longm =20  | longs =30  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=290,5}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences: '''Ziemeļīrijas konflikts''' ({{val|en|The Troubles}}, {{val|ga|Na Trioblóidí}}) bija [[etniskais nacionālisms|etnonacionālistisks]] konflikts [[Ziemeļīrija|Ziemeļīrijā]] 20. gadsimta otrajā pusē. Dažkārt tas tika atzīmēts kā [[vājas intensitātes karš]]. Tas turpinājās no 20. gadsimta sešdesmito gadu beigām līdz [[Lielās Piektdienas vienošanās]] noslēgšanai 1998. gada 10. aprīlī. Kaut arī konflikts lielākoties noritēja Ziemeļīrijas teritorijā, vardarbība dažkārt pārsviedās uz [[Īrija]]s, [[Anglija]]s un kontinentālās [[Eiropa]]s teritoriju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Lichtspielhaus
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD
| Vāks                  = Lichtspielhaus.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[2003. gads|2003]]. gada
[[1. decembris]]
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 210 minūtes
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
[[Live aus Berlin]]
([[1999]])
| Šis albums            =
'''Lichtspielhaus'''
([[2003. gads|2003]])
| Nākamais albums       =
[[Völkerball]]
([[2006. gads|2006]])
}}

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences: Alunāna teātris bija neliels profesionāls teātris, kas Jelgavā darbojās no 1896. līdz 1904. gadam [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] vadībā. Teātra trupa uzstājās ne tikai Jelgavā, bet arī citās pilsētās un lauku centros.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Korsete
| operators =
| attēls = RIGAIFF-Kolekcija CORSAGE Plakats-A1 (1).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Marija Kreicere]]
| producents =
| scenārijs = Marija Kreicere
| aktieri = * [[Vikija Krīpsa]]
* [[Florians Teihtmeisters]]
* [[Katrīna Lorenca]]
* [[Kolins Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Corsage''
| studija = * ''Film AG''
* ''Samsa Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Kazak Productions''
* ''ORF Film''
* ''Fernseh-Abkommen''
* ''[[ZDF]]''
* ''[[Arte]]''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Panda Lichtspiele Filmverleih''
* ''Alamode Film''
* ''Ad Vitam Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2022|7|7|Austrija un Vācija|2022|12|14|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{AUT}}
* {{GER}}
* {{LUX}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ungāru valoda|ungāru]]
| budžets = {{Eiro|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11992694/|title=Corsage (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Korsete"''' ({{Val|de|Corsage}}) ir 2022. gada [[Austrija]]s, [[Vācija]]s, [[Luksemburga]]s un [[Francija]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Marija Kreicere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vikija Krīpsa]], [[Florians Teihtmeisters]], [[Katrīna Lorenca]] un [[Kolins Morgans]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Maničgudilo ezers
|attēls=Lake Manych-Gudilo satellite-photo.png
|paraksts=Maničgudilo ezera satelītaina
|map = Krievija#Kalmikija#Rostovas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=19 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=344
|garums=
|Vid_dziļums=0,6
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=10
|izteka=[[Maniča]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Maničgudilo ezers''' ({{val|ru|Маныч-Гудило}}, ''Большой Маныч'', ''Гудило'') ir [[sālsezers]] [[Krievija]]s dienvidrietumos, [[Kalmikija]]s, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] teritorijās. Dažkārt tiek uzskatīts par [[Proļetarskas ūdenskrātuve]]s daļu.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ieva Lase
| vārds_orig =
| attēls = Ieva Lase (1957).jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2002
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 25
| m_vieta = Rīga, {{LAT}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Inta (pilsēta)|Inta]] ([[Komi]])
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas = Ruta Birgere
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{Tauta|native_name=Talysh / Tolışon|image=|population={{flag|Irāna}} 700,000–1,000,000
{{flag|Azerbaidžāna}} 500,000–1,000,000
{{flag|Krievija}} 3 595 (2021)|reliģija=[[šiītu islāms]], [[sunnītu islāms]]|related=citas [[irāņu tautas]]|languages=[[tališu valoda]]}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Verpakovskis''' var būt:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vasaras stundas
| operators =
| attēls = L'Heure d'été (2008 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivjē Asajass]]
| producents =
| scenārijs = Olivjē Asajass
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Šarls Berlēns]]
* [[Žeremī Renjērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Heure d'été''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''MK2 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2008|3|5}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0836700/?ref_=bo_se_r_1|title=Summer Hours (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Vasaras stundas"''' ({{Val|fr|L'Heure d'été}}) ir 2008. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivjē Asajass]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Šarls Berlēns]] un [[Žeremī Renjērs]].

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences: '''Asinsgrēks''' jeb '''incests''' (no {{val-la|incestus}} — 'nešķīsts') ir [[dzimumattiecības]] starp tuviem [[asinsradniecība|asinsradiniekiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=300}}</ref>

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
stieples šķīšana karaļūdenī]]
'''Karaļūdens''' ir koncentrētas [[slāpekļskābe]]s un [[sālsskābe]]s maisījums tilpuma attiecībās 1:3.<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 377. lpp.</ref> Par karaļūdeni šo maisījumu nosauca [[alķīmija|alķīmiķi]], jo tajā šķīst pat [[zelts]] — "metālu karalis". Svaigi pagatavots karaļūdens ir bezkrāsains, bet dažu sekunžu laikā kļūst dzeltenbrūns izdalījušos [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīdu]] un [[nitrozilhlorīds|nitrozilhlorīda]] dēļ. Karaļūdenim piemīt asa [[hlors|hlora]] un slāpekļa oksīdu smaka. Ar laiku gāzes izdalās no karaļūdens un tas zaudē savu aktivitāti.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola =
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kurgānas apgabals
|official_name=''Курганская область''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apgabals]]
|image_skyline = Туман после грозы в Щигровской Согре.JPG
|image_caption =
|image_flag = Flag of Kurgan Oblast.svg
|image_shield = Coat of arms of Kurgan Oblast.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kurgan in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals|Urāli]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Kurgāna]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1943
|official_language = [[krievu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=32
|p1 = '''2 apgabala pilsētas'''
|p2 = [[Kurgāna]]
|p3 = [[Šadrinska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Aļmeņevas rajons]]
|p6 = [[Belozerskas rajons]]
|p7 = [[Vargašu rajons]]
|p8 = [[Dalmatovas rajons]]
|p9 = [[Zverinogolovskas rajons]]
|p10 = [[Kargapoļjes rajons]]
|p11 = [[Kataiskas rajons]]
|p12 = [[Ketovas rajons]]
|p13 = [[Kurtamišas rajons]]
|p14 = [[Ļebjažjes rajons]]
|p15 = [[Makušinas rajons]]
|p16 = [[Miškinas rajons]]
|p17 = [[Mokrousovas rajons]]
|p18 = [[Petuhovas rajons]]
|p19 = [[Polovinnojes rajons]]
|p20 = [[Gļadjanskojes rajons]]
|p21 = [[Safakuļevas rajons]]
|p22 = [[Ceļinnojes rajons]]
|p23 = [[Častoozerjes rajons]]
|p24 = [[Šadrinskas rajons]]
|p25 = [[Šatrovas rajons]]
|p26 = [[Šumihas rajons]]
|p27 = [[Ščučjes rajons]]
|p28 = [[Jurgamišas rajons]]
|area_total_km2 = 71488
|total_type=Kopā
|population_total = 761586
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (92,5 %)<br/>[[tatāri]] (1,9 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://kurganobl.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KGN
|footnotes =
}}

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Volkswagen
| logo = Volkswagen logo 2019.svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Volkswagen.tif
| image_caption = Koģenerācijas stacija
| logo_size = 150
| fate =
| type = [[zīmols]]
| foundation = 1937. gada 28. maijā
| location_city = [[Volfsburga]]
| location_country = Vācija
| founder = [[Vācu Darbaspēka Fronte]]
| area_served = Globāli
| key_people = Ralfs Brandšteters (CEO, Volkswagen)<ref>[https://www.volkswagen-newsroom.com/en/press-releases/ralf-brandstaetter-to-lead-volkswagen-core-brand-in-future-6086 Ralf Brandstätter to lead Volkswagen core brand in future] on VW Group, 8 June 2020</ref><br/>[[Tomass Šēfers]] (CEO, Volkswagen Passenger Cars)
| industry = [[Autobūve]]
| revenue =
| revenue_year =
| profit =
| profit_year =
| num_employees =
| num_employees_year =
| parent = [[Volkswagen Group]]
| subsid =
| homepage = {{url|https://www.volkswagen.com|volkswagen.com}}
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Volkswagen''''' ([[abreviatūra]] — '''VW''') ir ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen Group]]'' piederoša automobiļu marka.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hermanis Treijs
|          vārds_orig = ''Johannes Hermann Trey''
|              attēls = Hermanis Treijs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1829. gadā
|             dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1849
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = tēvs Johans Bruno Treijs (1750-1803), māte Helēna, dzimusi Meijere (1761-1808)
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Marianna, dzimusi fon Fromholde (1799-1865)
|               bērni = Ditmars Fromholds-Treijs (1827-1873), Johaness Fromholds-Treijs; Ditmars Kārlis Fromholds Fromholds-Treijs; Jozefs Fromholds-Treijs; Valters Fromholds-Treijs u.c.
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Liekulība''' ir izturēšanās, rīkošanās vai [[uzskats|uzskatu]] paušana neatbilstoši saviem patiesajiem uzskatiem, parasti [[savtība|savtīgos]] nolūkos.<ref>{{cite web | url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=Liekul%C4%ABgs | title=Tezaurs. lv vārdnīcas skaidrojums | access-date={{dat|2013|05|30||bez}} | archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305102636/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=Liekul%C4%ABgs | archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Liekulība ir uzskatāma par [[meli|melu]] formu.{{fact}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Karlo Borromeo
|     vārds_orig = ''Carlo Borromeo''
|         attēls = Carlo Borromeo.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1538
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Arona]], [[Milānas hercogiste]]
([[Pjemonta]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1584
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Milāna]], [[Milānas hercogiste]]
([[Lombardija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bruņinieka stāsts
| attēls                   = AKnightsTale.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Knight's Tale''
| žanrs                    = viduslaiku filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Braiens Heldžlends]]
| producents               =
* [[Tods Bleks]]
* [[Tims Van Rellims]]
* Braiens Heldžlends
| scenārija autors         = Braiens Heldžlends
| galvenajās lomās         =
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Marks Adijs]]
* [[Rufuss Sūels]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Alans Tadiks]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* [[Columbia Pictures]]
* [[Escape Artists]]
| izplatītājs              = [[Sony Pictures Releasing]]
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|5|11||bez}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/knights-tale-2001-3|title=A Knight's Tale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018|archive-date={{dat|2020|08|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200805200901/https://www.bbfc.co.uk/releases/knights-tale-2001-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aknightstale.htm|title=A Knight's Tale (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bruņinieka stāsts"''' ({{val|en|A Knight's Tale}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] viduslaiku piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Braiens Heldžlends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Marks Adijs]], [[Rufuss Sūels]], [[Pols Betanijs]] un [[Alans Tadiks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|5|11||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bernard and Doris''
| attēls                   =  Bernard and doris.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Bobs Balabans]]
| producents               =
* [[Džonatans Kavendišs]]
* [[Ādams Kasens]]
* [[Marks Kasens]]
* [[Deina Bruneti]]
* [[K. Korijs M. Makkrums-Abdo]]
* [[Marks Olsens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Glens Trotiners]]
* Bobs Balabans
| scenārija autors         = [[Hjū Kostelo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Reifs Fainss]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 103 minūtes
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bernard and Doris''''' ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Bobs Balabans]]. Galvenās lomas atveido [[Sūzana Sarandona]] un [[Reifs Fainss]]. Filmas pirmizrāde notika 2006. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 57
 | lv  = Piecdesmit septiņi
}}

sentences:
s. Apakšējai vielai ir lielāka viskozitāte nekā augšējai vielai]]
'''Fluīds''' ({{val|la|fluidus}} — ‘tekošs’) jeb '''plūstoša viela''' [[fizika|fizikā]] ir [[viela]], kas pie [[bīdes deformācija]]s sāk plūst (deformējas). Pie plūstošām vielām pieder [[šķidrums|šķidrumi]], [[gāze]]s, [[plazma]] un atsevišķas plastiskas [[cieta viela|cietas vielas]]. Ar fluīdu pētniecību nodarbojas [[hidrodinamika|hidrodinamikā]] un [[aerodinamika|aerodinamikā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds =Adams Veishaupts
|     vārds_orig =''Adam Weishaupt''
|         attēls =Johann Adam Weishaupt.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1748
|     dz_mēnesis =2
|       dz_diena =6
|       dz_vieta =[[Ingolštate]], [[Bavārijas kūrfirste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Bavārija]], {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1830
|      m_mēnesis =11
|        m_diena =18
|        m_vieta =[[Gota]], [[Saksija-Koburga un Gota]]
([[Tīringene]], {{DEU}})
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumu filozofija]], [[empīrisms]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[metafizika]], [[ētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Ingolštates Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[skotu apgaismība]], [[barons d'Holbahs]]
|          ietekmējis = [[Persijs Bišs Šellijs|Šellijs]], [[Roberts Antons Vilsons|Vilsons]]
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas saistīti ar [[ledājs|ledāju]] darbību un dabas parādībām, kurās iesaistīts [[ledus]].
{{Commonscat|Glaciology}}

sentences: '''Hronika''' ir [[Vēsture|vēsturisku]] notikumu secīgs pieraksts.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Gārdiners''' var būt:

sentences:
Šis ir '''pasaulē augstāko ēku''' saraksts. Šajā sarakstā nav iekļauti televīzijas torņi un citi līdzīgi objekti.
{| class="wikitable sortable"
!Nr.
!Attēls
!Nosaukums
!Pilsēta
!Valsts
!Augstums
!Stāvu skaits
!Gads
! class="unsortable" |Piezīmes
|-
|1
|
|[[Halīfa tornis]]
|[[Dubaija]]
|{{flag|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|828 m
|163
|2010
|Kopš 2010. gada augstākā ēka pasaulē
|-
|2
|
|[[Šanhajas tornis]]
|[[Šanhaja]]
|{{flag|Ķīna}}
|632 m
|128
|2015
|Augstākā ēka Ķīnā un Austrumāzijā
|-
|3
|
|''[[Abraj Al Bait]]''
|[[Meka]]
|{{flag|Saūda Arābija}}
|601 m
|120
|2012
|Augstākā ēka Saūda Arābijā un augstākā ēka ar pulksteni
|-
|4
|
|''[[Ping An International Finance Centre]]''
|[[Šeņdžeņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|599 m
|115
|2017
|
|-
|5
|
|''[[Goldin Finance 117]]''
|[[Tiaņdzjiņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|596,6 m
|128
|2019
|
|-
|6
|
|''[[Lotte World Tower]]''
|[[Seula]]
|{{flag|Dienvidkoreja}}
|554,5 m
|123
|2016
|Augstākā ēka Dienvidkorejā
|-
|7
|
|''[[One World Trade Center]]''
|[[Ņujorka]]
|{{flag|ASV}}
|541,3 m
|104
|2014
|Augstākā ēka ASV un Ziemeļamerikā
|-
|8
|
|''[[Guangzhou CTF Finance Center]]''
|[[Guandžou]]
|{{flag|Ķīna}}
|530 m
|111
|2016
|
|-
|9
|
|''[[Tianjin CTF Finance Center]]''
|[[Tiaņdzjiņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|530 m
|98
|2018
|
|-
|10
|
|''[[China Zun]]''
|[[Pekina]]
|{{flag|Ķīna}}
|528 m
|108
|2018
|
|-
|11
|
|''[[Taipei 101]]''
|[[Taipeja]]
|{{flag|Taivāna}}
|508 m
|101
|2004
|No 2004. gadam līdz 2010. gadam augstākā ēka pasaulē
|-
|12
|
|[[Šanhajas pasaules finanšu centrs]]
|[[Šanhaja]]
|{{flag|Ķīna}}
|492 m
|101
|2008
|
|-
|13
|
|''[[International Commerce Centre]]''
|[[Honkonga]]
|{{flag|Ķīna}}
|484 m
|118
|2010
|
|-
|14
|
|''[[Wuhan Greenland Center]]''
|[[Uhaņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|475,6 m
|97
|2019
|
|-
|15
|
|[[Centrālparka tornis]]
|[[Ņujorka]]
|{{flag|ASV}}
|472 m
|131
|2020
|Augstākā dzīvojamā ēka pasaulē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newyorkyimby.com/2019/09/central-park-tower-officially-tops-out-1550-feet-above-midtown-becoming-worlds-tallest-residential-building.html|title=Central Park Tower Officially Tops Out 1,550 Feet Above Midtown, Becoming World's Tallest Residential Building|website=New York YIMBY|access-date=2019-11-22|date=2019-09-17|language=en-US}}</ref>
|-
|16
|
|[[Lahtas centrs]]
|[[Sanktpēterburga]]
|{{flag|Krievija}}
|462 m
|86
|2018
|Augstākā ēka Eiropā un Krievijā
|-
|17
|
|''[[Landmark 81]]''
|[[Hošimina]]
|{{flag|Vjetnama}}
|461,2 m
|81
|2018
|Augstākā ēka Vjetnamā
|-
|18
|
|''[[Changsha IFS Tower T1]]''
|[[Čanša]]
|{{flag|Ķīna}}
|452,1 m
|88
|2017
|
|-
| rowspan="2" |19
| rowspan="2" |
|[[Petronas dvīņu torņi|Petronas 1. tornis]]
|[[Kualalumpura]]
|{{flag|Malaizija}}
|451,9 m
|88
|1998
| rowspan="2" |Augstākie dvīņu torņi pasaulē, kopš 1998. gada līdz 2004. gadam augstākā ēka pasaulē
|-
|[[Petronas dvīņu torņi|Petronas 2. tornis]]
|[[Kualalumpura]]
|{{flag|Malaizija}}
|451,9 m
|88
|1998
|}

sentences: '''23. marts''' ir gada 82. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (83. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 283 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pušas pagasts
| karte             = Pušas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pušas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pušas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Puša
| platība           = 80,8
| iedzīvotāji       = 385<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 385 / 80.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences: '''Holocēna termālais maksimums''' jeb '''klimata optimums''' bija laika posms [[Holocēns|holocēnā]], kuram bija raksturīga 2—3°C augstāka gaisa [[temperatūra]] nekā pirms un pēc tā. Tas bija pirms ~8000—4000 kalibrētajiem gadiem (~6000—2000 g. p. m. ē.). Šajā laikā [[klimats]] bija silts un sauss. Latvijas teritorijas [[Flora|florā]] dominēja termofilās koku sugas, kā [[alkšņi]], [[liepas]], [[lazdas]], [[ozoli]], [[gobas]] un [[kļavas]]. Tā kā dominēja silti un sausi klimatiskie apstākļi, tad Latvijas [[Purvs|purvos]] šajā laikā uzkrājās labi sadalījusies [[kūdra]]. Daudzviet purvos, dēļ zemā [[ūdens]] līmeņa, plašās teritorijās sāka augt koki, kuri strauji pieaugošā ūdens līmeņa ietekmē (klimatam kļūstot vēsākam un mitrākam pirms ~4000 kalibrētajiem gadiem) gāja bojā un izveidoja purvos raksturīgo "koku slāni" (nereti Pola Tomsona vārdā saukts par [[Tomsona slānis|Tomsona slāni]]).

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Akadiešu valoda
 | nativename  =
 | region      = [[Divupe|Divupē]]
 | extinct     = ap 100. gadu
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|afroaziātu]]
 | fam2        = [[Semītu valodas|semītu]]
 | fam3        = [[Austrumsemītu valodas|austrumsemītu]]
 | script      = [[ķīļraksts]]
 | iso1        =
 | iso2        = akk
 | iso3        = akk
}}

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
pie [[Iecava (stacija)|Iecavas stacijas]] ]]
 — [[Lāčplēsis (stacija)|Lāčplēsis]] ]]
 ]]
 ]]

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Šrilanka|Šrilankā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Šrilankas ir iekļautas '''8 vietas''' (6 — kultūras objekti un 2 — dabas objekti), savukārt 2 vietas Šrilankā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/lk Šrilanka]</ref>.

sentences: '''PSRS Konstitūcija''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Конституция СССР'') bija galvenais juridiskais dokuments, kas noteica [[Padomju Savienība]]s organizācijas un darbības pamatprincipus. Tā noteica varas struktūru, valsts uzbūves principus un pilsoņu tiesības un pienākumus. Šis dokuments nodrošināja tiesisko pamatu [[Sociālisms|sociālistiskajai]] sistēmai, kurā galvenā nozīme bija [[proletariāta diktatūra]]i, [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] vadībai un ekonomikas [[Kolektivizācija PSRS|kolektivizācijai]]. PSRS Konstitūcija oficiāli apstiprināja sociālistiskās iekārtas principus un Padomju Savienības kā [[Sociālistiska valsts|sociālistiskas valsts]] pastāvēšanu.

sentences: '''Nacionālais kopienākums (NKI)''' — ir [[makroekonomika]]s pamatrādītājs, kas nosaka, kādu summu gada laikā iegūst noteiktas [[valsts]] rezidentu mājsaimniecības un visi uzņēmumi, pārdodot savus resursus. Tajā ir iekļauti visi iedzīvotāju gūtie ienākumi — peļņas, rentes, darba algas u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati 10.-12. klasei|last=Siņicins|first=Mihails|publisher=Raka|year=2001|isbn=9984153258|location=Rīga|pages=228.-232.}}</ref> Nacionālais kopienākums aptver tikai tos ienākumus, kas pieder noteiktas valsts rezidentiem (tai skaitā ienākumus no šīs valsts iedzīvotāju veiktajām ekonomiskajām darbībām ārvalstīs).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.makroekonomika.lv/ar-ko-atskiras-iekszemes-kopprodukts-no-nacionala-kopienakuma-nacionala-kopprodukta|title=Ar ko atšķiras iekšzemes kopprodukts no nacionālā kopienākuma / nacionālā kopprodukta?|website=Makroekonomika|access-date=2021-02-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Zozuļa''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Baldones pagasts}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lanka
|attēls=
|paraksts=
|garums=10,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=[[Kuiļupe]]s un [[Ošķe]]s satekupe
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Dzelda (upe)|Dzelda]]
|tek_caur=
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=48 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name          = Artērija
| Pronunciation =
| Synonyms      =
| Image         = Artery.svg
| Caption       = Artērijas diagramma
| Width         =
| Image2        =
| Caption2      =
| Latin         = Arteria ([[Daudzskaitlis|daudzskaitlī]]: arteriae)
| Greek         =
| Precursor     =
| System        =
| Artery        =
| Vein          =
| Nerve         =
| Lymph         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Modafinila struktūrformulas
|       citi nosaukumi = 2-[(Difenilmetil) sulfinil]acetamīds, ''Provigil'', ''Modavigil'', ''Modalert'', ''Modapro'', ''Alertex''
|      ķīmiskā formula = C16H15NO2S
|              molmasa = 273,35
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Senecio vulgaris
|           autors = L.
|           attēls = Common Groundsel-first fruits.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Senecio vulgaris|Parastā krustaine}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Senecio
|         ģints_lv = Krustaines
|             suga = S. vulgaris
|          suga_lv = Parastā krustaine
|      kategorijas = nē
|sinonīmi={{TaksoSaite|Senecio jacobaea|Jēkaba krustaine}}}}

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences: '''Spāņu Ostindija''' jeb '''Spāņu Austrumindija''' ([[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Indias Orientales Españolas'') bija [[Spānijas Impērija|Spānijas Impērijas]] kolonijas [[Āzijas un Klusā okeāna reģions|Āzijas un Klusā okeāna reģionā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences: '''Spēļu automāts''' ir [[kazino]] [[Azartspēles|azartspēļu]] ierīce, kas darbojas, ievietojot monētas un nospiežot pogu, lai aktivizētu trīs vai vairāk rullīšus ar horizontāli izvietotiem simboliem. Ja pēc rullīšu pagriešanās sakrīt nepieciešamās simbolu kombinācijas, spēlētājs saņem laimestu. Spēļu automāti izmanto dažādas nejauši izvēlētu skaitļu/simbolu sistēmas, kas pēc nejaušības principiem nosaka pagriezienu iznākumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Linnansāri nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Linnansaari1.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 62.110556
| longd = 28.509444
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 38 km2
| established         = 1956
| visitation_num      = 31 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/linnansaarinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Linnansāri nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1826934"
}
</mapframe>
'''Linnansāri nacionālais parks''' ({{val|fi|Linnansaaren kansallispuisto}}) ir 1956. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, kurā ietilpst [[Haukivesi]] ezera salas. Pats Haukivesi ezers ietilpst [[Saimā]] ezeru sistēmā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bo
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = NIC Bolivia
|sponsors              = BolNet
|domātais-pielietojums = Ar [[Bolīvija|Bolīviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Bolīvijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.nic.bo/paginasnic/decreto.htm Decreto Supremo 26624]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.bo/ NIC Bolivia]
|}}

sentences:
{{Citas nozīmes|plazmas displejiem|plazma (nozīmju atdalīšana)|plazma}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}

sentences:
. ''Das Deutschtum in Lettland'' (1927)]]
'''Latvijas vācieši''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]], daļa no [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] vāciešiem jeb [[vācbaltieši]]em. Vairums [[Latvija]]s vāciešu mūsdienās dzīvo [[Rīga|Rīgā]] un [[Liepāja|Liepājā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name                   = ''Tizen''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                =
| developer              = ''[[Linux Foundation]]'', ''[[Tizen Association]]'', ''[[Samsung Electronics]]'', ''[[Intel]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2012-01-05
| latest_release_version = 3.0
| latest_release_date    = 2017-05-20
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = personālie datori, mobilās ierīces, multimediju ierīces u.c.
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = ''[[GNU Vispārējā publiskā licence|GPLv2]]'', ''LGPL, Apache License, BSD, Flora License''
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    = ''[[ARM]]'' un ''[[x86]]''
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Tizen''''' ir [[operētājsistēma]], kas veidota uz [[Linux kodols|''Linux'' kodola]] un ''[[GNU C]]'' bibliotēkas pamata, realizējot ''Linux API'' koncepciju. Tā paredzēta plaša spektra ierīcēm, piemēram, [[personālais dators|personālajiem datoriem]], [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], multimediju ierīcēm, sadzīves tehnikai. ''Tizen'' [[atvērtais pirmkods|atvērto pirmkodu]] attīsta ''[[Linux Foundation]]'', un projektu pārvalda ''Technical Steering Group'' (''TSG''), kuru veido uzņēmumi ''[[Samsung Electronics]]'', ''[[Intel]]'' un citas organizācijas. Projektu atbalsta bezpeļņas asociācija ''[[Tizen Association]]''.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Tiviešu sievietes tautastērpos kopā ar cīkstoņiem
|tauta=Tivieši
''тывалар''
|skaits=~312 tūkstoši
|vieta=
 [[Tiva]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 279 789 (2021)<ref name=census2021>{{tīmekļa atsauce|title=Национальный состав населения|url=https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Tom5_tab1_VPN-2020.xlsx|publisher=Federālais Valsts statistikas birojs|accessdate=}}</ref>

{{CHN}} ~14,4 tūkstoši (2021)

{{MNG}} ~2354 (2020)<ref>[https://1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020-Main-report.pdf&ln=Mn Mongolian Census 2020 Main report]</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 2719<ref name="census2021"/>

 [[Hakasija]] (KF) 2051<ref name="census2021"/>

 [[Novosibirskas apgabals]] (KF) 1308<ref name="census2021"/>

 [[Burjatija]] (KF) 1124<ref name="census2021"/>

|valoda=[[tiviešu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
[[budisms]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurkvalodīgie]] [[altajieši]], [[hakasi]], [[uiguri]], [[jakuti]], [[kirgīzi]]
}}
'''Tivieši''' ({{val|tyv|тывалар}}) jeb '''tuvieši'''<ref>{{LPE|101|74}}</ref> ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Tiva]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās, kā arī Ķīnā un Mongolijā. Tiviešu [[etnoss|etnosu]] dala deviņos reģionos.

sentences: Datorikā '''virtuālais asistents''' (virtuālais aģents) ir [[datorprogramma]], kas darbojas datorlietotāja vai citas programmas labā autoritātes attiecībās ([[angliski]] — ''agency''), kas cēlies no [[Latīņu valoda|latīņu]] saknes "agere" — darīt, jeb vienošanās veikt darbības kāda labā. Šādas darbības norāda uz autoritāti izlemt kura darbība ir piemērota, lai to veiktu.<ref>Nwana, H. S. (1996). "Software Agents: An Overview". Knowledge Engineering Review. 21 (3): 205—244. CiteSeerX 10.1.1.50.660. doi:10.1017/s026988890000789x</ref><ref>Schermer, B. W. (2007). Software agents, surveillance, and the right to privacy: A legislative framework for agent-enabled surveillance (paperback). 21. Leiden University Press. pp. 140, 205—244. hdl:1887/11951. ISBN 978-0-596-00712-6. Retrieved 2012-10-30.</ref> Virtuālie asistenti ir pazīstami kā "[[Robotprogrammatūra|boti]]", cēlies no vārda [[roboti]]. Tie var būt sasaistīti, lai izpilde ir sapārota ar robotu vai programmatūru, kā piemēram "chatbot" jeb, [[Sarunbots|čatbotu]] — izpildot telefonzvanus (piemēram, ''[[Siri]]'') vai citu datu apstrādes iekārtu. Virtuālie asistenti var būt autonomi vai strādāt kopā ar citiem asistentiem, kā arī cilvēkiem. Virtuālajiem asistentiem, kuri mijiedarbojas ar cilvēkiem (čatbotiem, cilvēk-robot mijiedarbības vidēm) var piemist cilvēkveidīgas īpašības kā dabiskās valodas saprastspēja un runasspēja, personalitāte vai humanoīda veidols (piemēram, ''[[Asimo]]'').

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Skanste
|attels             = Skanstes masivi - panoramio (1).jpg
|paraksts           = Skanstes virsotnes
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
[[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,148 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 305 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Arēna Rīga]]
[[Skanstes virsotnes]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =[[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1013, LV-1045
|areja_saite        = [http://www.skanste.lv/ skanste.lv]
}}
'''Skanste''' ir apkaime [[Rīga|Rīgā]], tā atrodas [[Rīga]]s centrā, [[Daugava]]s labā krasta dzelzceļa loka Z daļā (administratīvi apkaimes A daļa ietilpst [[Rīga]]s pilsētas [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], bet R daļa — [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]]). Tā robežojas ar [[Sarkandaugava]]s, [[Brasa]]s, [[Centrs (Rīga)|Centra]] un [[Pētersala-Andrejsala|Pētersalas-Andrejsalas]] apkaimēm,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://skanste.lv/lv/skanstes-apkaime/skanste-sodien/|title=Skanste|last=|first=|website=skanste.lv|access-date=2018-06-26|date=|language=latviešu}}</ref> ir viens no nesenāk apgūtajiem [[Rīga]]s rajoniem, kas atrodas kādreizējo pilsētas ganību vietā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stučeva
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4795&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 16
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 31
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 19
| longs = 46
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4604 Rēzekne-4
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Karolinskas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Nya Karolinska, december 2016a.jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Jaunā Karolinskas universitātes slimnīca (2016)
| map_type            =
| map_caption         = 59°21′08″N 18°01′56″E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd = 59 | latm = 21 | lats = 08 | latNS = N
| longd = 18 | longm = 01 | longs = 56 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2004 (1940)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.karolinska.se/karolinska-university-hospital/contact-us/}}
| other_links         =
}}
'''Karolinskas Universitātes slimnīca''' ({{val-sv|Karolinska Universitetssjukhuset}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Kopā ar [[Karaliskais Kārļa institūts|Karalisko Kārļa institūtu]] tā veido vienu no lielākajiem medicīnas, zinātnes un izglītības centriem [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]].

sentences:
{{Noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Līklocis''' ir viena no senākajām grafiskajām zīmēm un ir viens no [[Māra]]s simboliem. Tas ir viens no ģeometriskā raksta pamatelementiem, lietots jau [[paleolīts|paleolītā]]. Līdz ar krusta motīviem tas sastopams uz senākajiem priekšmetiem ar rotātu virsmu- kaula un raga rīkiem arī Latvijā. Lauztais līklocis bieži izmantots vidējā [[neolīts|neolīta]] ķemmes bedrīšu un porainās [[keramika]]s rotājumos. Sākoties metāla apstrādei, ornamentētu priekšmetu skaits samazinās. Keramikā centrālo vietu ieņem māla trauki ar virsmas švīkājumu. Maz līkloča lietots arī agrajā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmetā]], kad centrālo vietu ieņem saules un mēness motīvi, toties vēlākos gadsimtos tā loma atkal pieaug. Tautas keramikas rotājumos tas saglabājas nemainīgā veidā no [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] līdz mūsdienām.
Līklocis galvenokārt tiek izmantots kuplāku rakstu kopu pamatos. Ievērojot dažādu tehniku noteiktās īpašības, plūdenais līklocis nereti pārtop lauztajā līklocī, tā saucamajā zigzagā. Kā patstāvīgs raksts, tas bieži tiek izmantots [[adījumi|adījumos]], jostās. Vēl viens rakstu kārtojumu veids ir līklocis ar nošķeltām galotnēm, ko varētu saukt arī par pārtraukto līkloci. Rakstu kompozīcijās izmantots arī līkloča kuplinājums-dubultais līklocis. Bieži līklocis parādās kā galvenais raksts. Lauztajā līklocī var saskatīt jumtiņus, kas savirknēti miju rindā ar smaili uz augšu un lejā. Īpatnēji veidojās kokgriezumos izmantotais lauztais līklocis, tam no abām pusēm iegriežot iedziļinātus zobiņus jeb jumtiņus. Krustotie lauztie līkloči savukārt veido stūraino saulīšu rindu, kas plaši izmantota jostu rakstos un izšuvumos. Tautas mākslā izplatītais: ar augu rotājumu motīviem, pie līkloča tiek pievienoti dažādi zariņi, ziediņi, lapiņas. Rodas augu vijas, kas visvairāk izplatītas adījumos un izšuvumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Fenola struktūrformula

 Fenola molekulas modelis

 Elektronu mākoņa blīvums fenola molekulā
| ķīmiskā formula = C6H5OH
| molmasa = 94,11
| blīvums = 1070
| kušanas temperatūra = 40,5 °C
| viršanas temperatūra = 181,7 °C
}}
'''Fenols''' (karbolskābe, hidroksibenzols, oksibenzols, C6H5OH) tīrā veidā ir bezkrāsaina kristāliska viela ar specifisku smaku (pēc fenola dažreiz ož [[guaša]] vai akvareļu krāsas, jo to pievieno kā konservantu). Oksidējoties ar gaisa skābekli, fenola kristāli kļūst sarkanīgi. Ar vārdu [[fenoli]] apzīmē arī citus [[organiskās vielas|organiskos savienojumus]], kur hidroksilgrupa ir tieši saistīta ar benzola gredzenu. Fenols ir vienkāršākais fenolu grupas pārstāvis.

sentences: '''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

sentences:
[[relāciju datubāzes|Relāciju datu bāzē]] '''vāja entītija''' ir tāda [[entītija]], kas nav unikāli identificējama ar tai atbilstošajiem [[atribūts|atribūtiem]] (nav patstāvīga [[primārā atslēga]]), tā vietā šai entītijai ir ārējā atslēga kopā ar atribūtiem, lai veidotu primāro atslēgu. Ārējā atslēga parasti ir kādas citas entītijas, ar ko saistīta entītija, primārā atslēga.
[[ER diagrammas|Entītiju relāciju diagrammās]] vāja entītija ir apzīmēta kā taisnstūris ar dubultu vai trekninātu kontūrlīniju, kas ar trekninātu bultiņu ir saistīts ar rombu, kas ir ar tādu pašu trekninātu vai dubultu kontūrlīniju. Šāda tipa attiecības sauc par [[identifcējošas attiecības|identificējošām attiecībām]]. [[IDEF1X]] notācijā šīs attiecības attēlo ar ovālu entītiju, nevis taisnstūrveida entītiju.
Parasti vāja entītija nesatur atsevišķus ierakstus primārajā atslēga, ja vien tie nav pārmantota primārā atslēga un kārtas numurs. Ir divi vājo entītiju veidi :
* [[asociatīvā entītija]]
* [[apakštipa entītija|apakštipa (sub-type) entītija]]
Apakštipa entītijai ir izšķiroša nozīme standartizēšanas procesā, kur apakštipa entītija manto no savas virstipa (super-type) entītijas atribūtus atkarībā no [[diskriminators|diskriminatora]] vērtības.
[[IDEF1X]] notācijā ir iespējamās šādas '''apakštipa attiecības''':
* pilnīgas apakštipa attiecība , kad visas kategorijas ir zināmas
* nepilnīgas apakštipa attiecības, kad kādas kategorijas var nebūt zināmas
Klasisks piemērs vājai entītija bez apakštipa attiecībām būtu galvenes/detaļas ieraksti dažādās reālās pasaules situācijās tādās kā prasības, pasūtījumi un izsaukumi, kur galvene satur vispārīgu informāciju par visām formām, bet detaļas satur specifisku informāciju par atsevišķiem punktiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cita Zeme
| operators =
| attēls = Poster of the movie Another Earth.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors = [[Maikls Kehils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Meipoters]]
* [[Brita Mārlinga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Another Earth''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|7|22|ASV}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1549572/|title=Another Earth (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cita Zeme"''' ({{Val|en|Another Earth}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Maikls Kehils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Meipoters]] un [[Brita Mārlinga]].

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Liepāja|Liepājā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
[[SQL]] kontekstā, '''datu definēšanas''' jeb '''datu aprakstīšanas valoda''' ('''DDL''') ir sintakse datu bāzes objektu, piemēram, tabulu, indeksu un lietotāju izveidei un modificēšanai. DDL vaicājumi ir līdzīgi datorprogrammēšanas [[programmēšanas valoda|valodai]], kas definē [[datu struktūras|datu struktūru]], īpaši datubāzu shēmu. Visbiežāk lietotie DDL vaicājumu piemēri ir CREATE, ALTER un DROP.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences:
[[Kategorija:Grandžmūzika|Grupas]]
[[Kategorija:Alternatīvā roka grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Elron''
| native_name      =
| logo             = Elron_logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Stadler Flirt Keila jaamas1.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Vilciens ''Stadler Flirt'' [[Keila (stacija)|Keilas]] stacijā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1998. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = dzelzceļa transports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = http://elron.ee/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Igaunija#Eiropa
| plat_d = 59.364499 | plat_NS =
| gar_d  = 24.632638  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = ''Elron'' galvenās mītnes vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = ''Elron'' galvenās mītnes vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Upes nēģis
|     platums = 240px
|        attēls = Lampetra fluviatilis.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Cyclostomata
|      klase_lv = Apaļmutnieki
|         kārta = Petromyzontiformes
|      kārta_lv = Nēģveidīgie
|        dzimta = Petromyzontidae
|     dzimta_lv = Nēģu dzimta
|         ģints = Lampetra
|      ģints_lv = Upes nēģi
|          suga = Lampetra fluviatilis
|       suga_lv = Upes nēģis
|        suga_r = Upes nēģis
|      binomial = Lampetra fluviatilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Baltu reliģija}}
'''Baltu reliģija''' ({{val|lt|Baltų religija}}) jeb '''dievestība''' ir seno [[Balti|baltu]] reliģija, kuras izpratni, trūkstot pilnvērtīgiem rakstu avotiem, meklē senajās hronikās, kā arī [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu]] un [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģijās]]. Baltu reliģija cieši saistīta ar viņu dzīvesveidu, kas balstījās [[zemkopība|zemkopībā]] un [[lopkopība|lopkopībā]], tāpēc plaši tika pielūgti dabas objekti un parādības. Baltu zemēs nepastāvēja vienotas reliģijas, garīdzniecības vai svētnīcas. Katrai ciltij un reģionam arī raksturīgi savi dievi. Piemēram, [[Ūsiņš|Ūsiņa]] kults galvenokārt izplatīts starp [[sēļi]]em, bet [[Jumis|Jumja]] — [[zemgaļi]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |title=Vēstures atziņas un novērojumi |access-date={{dat|2018|05|27||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |date={{dat|2019|04|21||bez}} }}</ref> Kristiešu misionāri un krustneši atstājuši liecības, ka balti savus dievus pielūdza [[svētbirzs|svētbirzīs]]. [[Kurši|Kuršu]] zemēs sastopami Elku kalni, bet Lietuvā svētbirzis sauc par [[elks|elkiem]] (''alka'') vai elkvietām (''alkvietė''). Balti ticēja, ka cilvēki pēc nāves [[pārmiesošanās|pārmiesojas]].

sentences: '''Pangas klints''' ({{val-et|Panga pank}}) atrodas uz [[Pangas rags|Pangas raga]] [[Sāremā|Sāmsalā]], kura ziemeļu un ziemeļrietumu malā paceļas visu Igaunijas salu varenākās klintis. Pangas klintis ir 2,5 km garas un vidēji 10—15 m augstas, bet pati augstākā vieta sasniedz pat 21 metru atzīmi. Nobirumi klinšu pakājē veido kaut ko līdzīgu nelielam liedadziņam, pa kuru var noiet gar klinšu apakšpusi.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Autoceļi]]
[[Kategorija:Ukrainas transporta infrastruktūra]]

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Get a Job''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Get a Job Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Dilans Kids]]
 |  producents =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisije Šera]]
 |   scenārijs =
* [[Kails Penekemps]]
* [[Skots Turpels]]
 |     aktieri =
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Brendons T. Džeksons]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Kristians Moders]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[CBS Films]]''
* ''[[Double Feature Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Premiere]]''
* ''CBS Films''
 |    izdošana = {{dat|2016|3|25||bez}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-job-video|title=Get a Job|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Get a Job''''' ir 2016. gada komēdija, kuras režisors ir [[Dilans Kids]]. Galvenās lomas atveido [[Mailzs Tellers]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons T. Džeksons]], [[Nikolass Brauns]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Elisona Brī]] un [[Brūss Deivisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|3|25||bez}}.

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Rītausma"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Breaking Dawn
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs =
|          izdota = 2008
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp =
|            pec  =
|           pirms = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
}}
'''"Rītausma"''' (''Breaking Dawn'') ir ceturtā un pēdējā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kas ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata ir sadalīta trīs daļās: pirmā un trešā rakstīta no Bellas skatupunkta, savukārt otrā — no Džeikoba Bleka. Grāmata iznāca 2008. gadā, taču latviskais tulkojums tika izdots {{dat|2009|9|12||bez}}.<ref>[http://kultura.delfi.lv/news/book/stefanija-meiere-ritausma.d?id=26763927 Stefanija Meiere 'Rītausma']{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc grāmatas motīviem ir tikusi uzņemta filma, kas divās daļās tika izdota 2011.—2012. gadā.

sentences: '''Lietuvas Banka''' ({{val|lt|Lietuvos Bankas}}) ir [[Lietuva|Lietuvas Republikas]] centrālā [[banka]].

sentences: '''Metroloģija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μέτρον'' [metros] — "mērs" un ''λόγος'' [logos] — "vārds, mācība") ir zinātne par [[mērīšana|mērīšanu]]. Metroloģija ietver mērīšanas teorētiskos un praktiskos aspektus.

sentences: '''Nanaji''' ([[Nanaju valoda|nanaju]]: ''нани, хэдзэни'') ir [[Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] [[Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|mazskaitlīga pamatiedzīvotāju tauta]], kas dzīvo gar [[Amūra|Amūras upes]] un tās pieteku Usuri un Sungari krastiem [[Krievija|Krievijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences: '''Fiziska persona''' ir [[cilvēks]] kā [[tiesības|tiesību]] un [[pienākumi|pienākumu]] subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas [[piedzimšana|piedzimšanu]] un beidzas ar [[nāve|nāvi]]; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir [[juridiska persona]].<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=fiziska%20persona&list=fiziska%20persona&lang=LV</ref>

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu, letu un igauņu karagājieni notika garām Pleskavai (kartē - ''Pskov'') uz Novgorodu. Sakaliešu un ugauņu karagājieni notika uz [[Ingrija]]s zemi austrumos no [[Narva]]s.]]
'''1222. gada karagājieni uz Novgorodu un Ingriju''' notika 1221./1222. gada ziemā kā [[Livonijas krusta kari|krustnešu]] atriebības karagājieni par krievu un lietuviešu iebrukumu Līvzemē iepriekšējā gada vasarā un rudenī. Sākotnēji vācu, līvu un letu karaspēks tika savākts pret [[dāņi]]em, bet pēc konflikta noregulēšanas tas kopā ar [[sakalieši]]em un [[ugauņi]]em iebruka [[Novgoroda]]s zemē un izlaupīja to. Pēc tam [[leti]], [[sakalieši]] un [[ugauņi]] atkārtoti iebruka Krievzemē. Ziemā [[sakalieši]] un [[ugauņi]] iebruka [[Ingrija]]s zemē, kas bija pakļauta [[Novgoroda]]i. <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/025_latv.htm |title=Indriķa hronika XXV. 5.-6. |access-date={{dat|2009|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091207010135/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/025_latv.htm#re022 |archivedate={{dat|2009|12|07||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Šifs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia tetrasperma
| autors = ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]) Schreb.
| attēls = Vicia tetrasperma1 eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tetrasperma
| suga_lv = Četrsēklu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Četrsēklu vīķis''' ({{val|la|Vicia tetrasperma}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un dienvidrietumu [[Āzija|Āzijā]], taču suga ir plaši ieviesusies [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā.

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles Antarktiska teritorija}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

sentences: {{Commons category|Streets in Talsi|Ielas Talsos}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Jūrmalā|Rubeņu iela|Rubeņu iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Rubeņu iela
|attēls           =
|attēla paraksts  =
|pilsēta lokatīvā = [[Jūrmala|Jūrmalā]]
|karte            =
|pilsēta          = {{Jūrmala}}
|priekšpilsēta    =
|apkaime          = [[Vaivari]], [[Valteri]], [[Sloka (Jūrmala)|Sloka]]
|ielas garums     = 3830 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     = 1
|ielas segums     = [[grants]], melnzeme
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Daugavpils Iespēju vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Daugavpils 13 vidusskola 2021.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Valkas iela 4A, [[Daugavpils]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Daugavpils
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 55 | latm  = 53 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 33 | longs = 16 | longEW = E

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kastuļinas pagasts
| karte             = Kastuļinas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kastuļinas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kastuļinas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Priežmale
| platība           = 120,0
| iedzīvotāji       = 686<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 686 / 120 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         =
}}

sentences:
'''Konstrukcija''' ({{val|la|constructio}} — 'uzbūve') var būt:
* jebkuras tehniskas sistēmas (piemēram, [[mašīna]]s, [[celtne]]s, [[aparāts|aparāta]] vai [[detaļa]]s), tās daļu un elementu izveidojums (ārējā forma), uzbūve un elementu savstarpējā mijiedarbība; arī pati tehniskā sistēma (piemēram, [[būvkonstrukcija]]);
* izveidojums darba rasējumā (piemēram, mašīnai vai tās elementam);
* uzbūve, sastāvdaļu izkārtojums (piemēram, mākslas darbā vai tekstā);
* [[Valodniecība|valodniecībā]] [[valoda]]s vienību (parasti vārdu) savienojums, kam ir noteiktas gramatiskās īpašības.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Mežciems
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = Poguļanka7.jpg
| image_caption          = Kūrorta viesnīca (pirms 1914)
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            = 80px
| pushpin_map            = Daugavpils2
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Daugavpils]]
| established_title      = Ciems no
| established_date       = 1925. gada
| established_title2     = Pievienots Daugavpilij
| established_date2      = 1946. gadā
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55 | latm  = 54 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 26 | longs = 53 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 97
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- LV-5415 Daugavpils-15 -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Mežciems''' (agrāk '''Poguļanka''', {{val|ltg|Paguļāni <ref>"Latgales Vēstnesis", 31.01.1936., 4. lpp.</ref>}}) ir [[Daugavpils]] pilsētas daļa tās ziemeļrietumos. Izvietojusies [[Daugava]]s labajā krastā pie pilsētas robežas 7 km no centra.

sentences: '''Obliterācija''' ({{val|la|obliteratio}} — '[[aizmiršana]], izbeigšana') ir [[asinsvadi|asinsvadu]], [[limfvadi|limfvadu]] vai doba [[orgāns|orgāna]] aizaugšana, parasti ar [[saistaudi]]em.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kanlaons
| Nosaukums2       = ''Kanlaon''<br/>''Kanglaon''
| Photo            = Mount Canlaon.JPG
| Paraksts         = Kanlaons 2009. gadā
| Augstums         = 2465
| Relatīvais_augstums = 2465
| karte            = Filipīnas#Visajas
| reljefa_karte    = jā
| latd= 10 |latm= 24 |lats=34 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 07 |longs= 49 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Negrosa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2017|12|20}}
| First ascent         =
}}
'''Kanlaons''' ({{val|fil|Bulkang Kanlaon}}, {{val|en|Kanlaon Volcano}}, {{val|ceb|Bolkang Kanglaon}}, {{val|hil|Bolkang Kanglaon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Negrosa]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]].<ref>{{PZT|330}}</ref> Atrodas salas ziemeļdaļā uz [[Austrumnegrosa]]s un [[Rietumnegrosa]]s provinču robežas 36 km uz dienvidaustrumiem no [[Bakoloda]]s. Vulkāna augstums ir {{nobr|2465 m}} vjl (27. augstākais kalns Filipīnās un 43. augstākais salu kalns pasaulē), tā pamatnes diametrs ir ap {{nobr|30 km}}. Vulkāna apkārtnē 1934. gadā izveidots [[Kanlaona kalna dabas parks]] {{nobr|24 557 ha}} platībā. Populārs tūrisma objekts.<ref>[https://www.visitphilippines.org/about-philippines/kanlaon-volcano-national-park/ Kanlaon Volcano National Park]</ref>

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences: '''Radars''', arī '''radiolokators''', ir ierīce, kas paredzēta, lai atklātu tuvumā esošos objektus un mērķus, un, mūsdienās, arī, lai noteiktu attālumu un virzienu uz tiem. Latviešu valodā lieto trīs dažādus nosaukumus, kuri apzīmē vienu un to pašu iekārtu: radars (cēlies no angļu valodas), lokators (cēlies no krievu valodas) un radiolokators. Radara galvenās sastāvdaļas ir raidītājs, [[antena]]s iekārta, mikseris, uztvērējs, [[displejs]] un barošanas iekārta.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Umars Ibnelhatābs
| vārds_orģ           = {{ara|عمر بن الخطاب}}
| attēls              = Umar.png
| amats               = 2. [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu]] kalifs
| term_sākums         = {{dat|634|8|23|N}}
| term_beigas         = {{dat|644|11|3|N}}
| priekštecis         = [[Abū Bekrs]]
| pēctecis            = [[Osmāns Ibn Afāns]]
| dzim_dati           = ap [[583. gads|583]]. gadu
| dzim_vieta          = [[Meka]], [[Arābijas pussala|Arābija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|644|11|3}}
| mir_vieta           = [[Medīna]], [[Arābijas pussala|Arābija]]. [[Rāšidunu kalifāts]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           = [[Pravieša mošeja|Pravieša mošejā]], [[Medīna|Medīnā]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Konglomerāts''' ({{val|la|conglomero}} — 'savācu ciešā kaudzē') ir [[iezis]], kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu [[oļi|oļu]] masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Trauna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Traun
| attēls            = 0846-0847_-_Obertraun_-_Looking_west.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Traunas augštece
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Totes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 153
| iztekas_augstums  = 940
| ietekas_augstums  = 251
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4277
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Lobotomija''' (cēlies no grieķu valodas ''lobos'' — "daiva", ''tome'' — "griezt") ir ķirurģiska vienas vai vairāku nervu šķiedru atdalīšana no smadzeņu pieres daivas kā smagu garīgu traucējumu ārstēšanas metode; var būt arī ķirurģiska kāda orgāna daivas izņemšana vai atdalīšana.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Colman|first1=Andrew M.|title=A Dictionary of Psychology|date=2008|publisher=Oxford University Press|isbn=978-0-19-953406-7|edition=3rd edition}}</ref> Savu popularitāti lobotomija ieguva psihoķirurģijas ēras uzplaukuma laikā 20.gs. 40.un 50.gados.

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
{{cita nozīme|olšūnu|pārtikas produktu|ola (pārtika)}}
{{cita nozīme|olšūnu|upi|Oļa}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Zemgalē|Ozolnieki (nozīmju atdalīšana)|Ozolnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ozolnieki
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Mika iela Ozolniekos.JPG
| image_caption = Iela Ozolniekos
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jelgavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Ozolnieku pagasts]]
| established_title = Pilsētciemats no
| established_date = 1979
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 7,36
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2536&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 4345
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 41
| lats = 26.99
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 47
| longs = 16.55
| longEW = E
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 2-4
| website = [http://www.ozolnieki.lv www.ozolnieki.lv]
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Varšava
| image_skyline = {{Photomontage|
 |color=#ffffff
 |photo1a = Aleja_Niepdleglosci_Warsaw_2022_aerial_(cropped).jpg
 |photo2a = Pałac Na Wyspie w Warszawie, widok na elewację południową.jpg
 |photo2b = 2017-05-27 Plac Zamkowy w Warszawie 2.jpg
 |photo3a = Warszawa, ul. Nowy Świat 72-74 20170517 004.jpg
 |photo3b = Warszawa, Rynek Starego Miasta 42-34 20170518 001.jpg
 |photo4a = Warszawa, ul. Krakowskie Przedmieście 87, 89 20170516 003.jpg
 |photo4b = Warszawa, ul. Senatorska 10 20170516 001.jpg
 |photo5a = Wilanów Palace.jpg
 | spacing = 2
 | border = 0
 | size = 276
}}
| image_caption =
| imagesize = 250px
| image_flag = Flag of Warsaw.svg
| image_shield = Coat of arms of Warsaw.svg
| pushpin_map = Poland
| pushpin_label_position = bottom
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{POL}}
| subdivision_type1 = [[Polijas administratīvais iedalījums|Vojevodiste]]
| subdivision_name1 = [[Mazovijas vojevodiste]]
| subdivision_type2 = Apriņķis
| subdivision_name2 = pilsēta ar apriņķa tiesībām
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 13. gadsimtā
| area_total_km2 = 517.24
| population_as_of = 2016
| population_total = 1748916
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| latd = 52
| latm = 13
| lats = 56
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 00
| longs = 13
| longEW = E
 | elevation_max_m          = 121
 | elevation_min_m          = 78
| website = {{URL|http://www.um.warszawa.pl}}
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Varšavas vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1980
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/30 30]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{POL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Varšava''' ({{val|pl|Warszawa}}) ir [[Polija]]s [[galvaspilsēta]] no 1596. gada, lielākais ekonomikas un izglītības centrs valstī. Atrodas pie [[Visla]]s upes. Pilsētā ir 66 augstskolas un vairāk kā 30 teātri.

sentences:
'''Īscaurule''' ir [[Caurule|caurules]] nogrieznis. Īscaurules ar vienu nenoslēgtu galu tiek izmantotas dažādās tvertnēs gāzes, tvaika vai šķidruma izvadīšanai vai iesūkšanai. Par īscaurulēm sauc arī relatīvi īsas caurules, kas savieno tvertnes vai citas caurules. Pārejas īscaurulei katram galam ir atšķirīga forma un izmērs. Atkarībā no savienošanas veida īscaurulei galā var būt [[atloks]], [[vītne]] vai [[platgals]]. Īscauruli ar ārējo vītni sauc par iemavu, ar iekšējo vītni — par īscauruli ar uzgriezni.
[[Kategorija:Caurules]]

sentences: [[File:StFrancis part.jpg|thumb|270px|[[Asīzes Francisks]], 13. g.s. [[portrets]].]]

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Fadila Vokri stadions
| native_name         = ''Stadiumi Fadil Vokrri''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stadiumi-i-Prishtines-Fadil-Vokrri.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Kosova|Priština}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =42  | latm  =39  | lats  =47  | latNS  =N
| longd =21  | longm =09  | longs =25  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Kosovo
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 1951—1953
| opened              = {{dat|1953}}
| renovated           = 2005, 2016—2018
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Priština]]s pašvaldība
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Kosovas futbola izlase]]<br>''[[KF Prishtina]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 13 500
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 65
 | lv  = Sešdesmit pieci
}}

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Blīdenes pagasts
| karte             = Blīdenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Blīdene
| platība           = 138
| iedzīvotāji       = 645<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 645 / 138 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Blīdenes pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Cieceres pagasts|Cieceres]], [[Remtes pagasts|Remtes]] un [[Zvārdes pagasts|Zvārdes]] pagastiem, un [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Bikstu pagasts|Bikstu]], [[Zebrenes pagasts|Zebrenes]] un [[Lielauces pagasts|Lielauces]] pagastiem.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Grand Theft Auto: Vice City''
|bilde            = Vice-city-cover.jpg
|developer        =
* PS2 un PC:
* ''[[Rockstar North]]''
* ''Xbox'':
* ''[[Rockstar Vienna]]''
|publisher        = ''[[Rockstar Games]]''
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|''Grand Theft Auto'']]
|engine           = ''[[RenderWare]]''
|version          =
|released         =
* PS2 — {{dat|2002|11|8}}
* PC — {{Dat|2003|5|15}}
* Xbox — {{dat|2004|1|2}}
* Android/iOS - {{dat|2012|12|6}}
|genre            = [[darbības]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          =
* [[BBFC]]:18
* [[ESRB]]: M - Mature 16+
* [[OFLC]]: 15+
* [[Pan European Game Information|PEGI]]: 18+
|platforms        =
* ''[[PlayStation 2]]''
* [[PC]]
* ''[[Xbox]]''
* ''[[Android]]''
|media            = [[DVD]], lejuplādējams, [[Kompaktdisks|CD]]
|requirements     =
* '''PS2''':
* Atmiņas karte
* '''Xbox''':
* Brīva vieta cietajā diskā
* '''PC''':
* 800 MHz ''[[Intel Pentium III]]'' vai ''[[AMD Athlon CPU]]'', 128 [[MB]] [[RAM]], 8x [[Kompaktdisks|CD-ROM]] ''drive'', 915 MB brīvas vietas [[Cietais disks|cietajā diskā]], 32 MB ''[[DirectX]]'' 9.0-savietojama [[grafikas karte]], ''DirectX'' 9.0-savietojama [[skaņas karte]], ''Windows'' 98/ME/SE/2000/XP/''[[Server 2003]]''
|input            =
* PS2 un ''Xbox'': [[kontrolieris]]
* PC: [[Datora tastatūra|tastatūra]], [[pele]]
}}
'''''Grand Theft Auto: Vice City''''' ir ''[[Rockstar Games]]'' publicēta [[datorspēle]] ''[[PlayStation 2]]'', ''[[Xbox]]'' un [[PC]] platformām. Tā ir otrā spēle GTA3 sērijā. Šī spēle ir kaut kas vidējs starp braukšanas un šaušanas spēli. Galvenais varonis Tomijs Verseti ({{val|en|Thomas "Tommy" Vercetti}}) var brīvi pārvietoties pa spēles pasauli, staigājot kājām, vai lietojot kādu transportlīdzekli. Lietojot transportlīdzekli ir ierobežotas iespējas lietot ieročus. Spēles pasaule sastāv no vienas lielpilsētas un ir modelēta pēc [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Florida]]s, [[Maiami]]. Spēles darbība notiek 20. gadsimta 80. gadu otrajā pusē. Galvenais varonis ir bijis saistīts ar [[mafija|mafiju]] un spēles sākumā ir tikko izlaists no cietuma.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Aspo Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Nokia]]''
| successor        =
| foundation       = 1929. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = daudznozaru uzņēmums
| products         = jūras transporta pakalpojumi, pārtikas vielas, ķimikālijas, iekārtas, rūpnieciskās tehnoloģijas u.c.
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.aspo.com aspo.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Tatra T3
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = Tramvajs Tatra T3 [[Prāga|Prāgā]].
|salons             =
|salons paraksts    = Tramvaja Tatra T3 salons.
|ražotājs           = Tatra un ČKD
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}},
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1960]]—[[1990. gadi|90. gadu beigām]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = Tatra T3, Tatra T3SU, Tatra T3YU, Tatra T3D, Tatra T3SUCS
|garums             = 14 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,05 m
|pašmasa            = 16 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 4 x 40 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 23 / 36
|stāvvietu skaits   = 87 / 59
|pasažieri kopā     = 110 / 95
|izmanto            =
}}

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1933. gadā noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Siberian Ibex.jpg
|    att_nosaukums = [[Sibīrijas kalnu kaza]] (''Capra sibirica'')
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            cilts=Caprini
|            cilts_lv=Kazu cilts
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
| binomial=Capra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Kazas''' jeb '''kalnu kazas''', '''kazu ģints''' (''Capra'') ir viena no [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[kazu apakšdzimta]]i (''Caprinae''). Kazu ģintī ir 9 [[suga]]s: [[savvaļas kaza]], vairākas kalnu kazu sugas un [[markors]]<ref>[https://www.delfi.lv/campus/56036786/vide/120005162/daudzus-rigas-zoodarza-iemitniekus-turpmak-sauks-pavisam-citadi Daudzus Rīgas zoodārza iemītniekus turpmāk sauks pavisam citādi]</ref>. Turklāt [[mājas kaza]] (''Capra aegagrus hircus'') ir savvaļas kazas pasuga. Reizēm mājas kazu izdala kā desmito sugu, saucot par ''Capra hircus''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = ''[[Nintendo]]''
| paaudze              = Piektā
| priekstecis          = ''[[Game Boy]]''
| pectecis             = ''[[Game Boy Advance]]''
}}

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aloizs Hitlers
| vārds_orig = ''Alois Hitler''
| attēls = Alois_Hitler.jpeg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1837
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 7
| dz_vieta =  [[Lejasaustrija]], [[Austrijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1903
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 3
| m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Linca}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Glasle
(1873–1883)
Franciska Matcelsbergere
(1883–1884)
[[Klāra Hitlere|Klāra Pelcla]]
(1885–1903)
| bērni = 9 bērni, tostarp [[Ādolfs Hitlers]]
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Aloizs Hitlers''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Alois Hitler''; dzimis '''Aloizs Johans Šiklgrubers''' (''Alois Johann Schicklgruber''); {{dat|1837|6|7|bez}}, miris {{dat|1903|1|3|bez}} [[Linca|Lincā]]) bija [[Austroungārija|Austroungārijas]] [[Muita|muitas]] ierēdnis, [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] tēvs.

sentences: '''Sods''' ir jēdziens uzvedības psiholoģijā jeb [[biheiviorisms|biheiviorismā]], kas apzīmē indivīdam nepatīkamu reakciju apkārtējā vidē. Tā var būt gan negatīva stimula parādīšanās ('''pozitīvais jeb 1. tipa sods''', piemēram, sāpes rokā, ja to pieliek pārāk tuvu ugunij), gan pozitīva stimula zudums ('''negatīvais jeb 2. tipa sods''', piemēram, mamma noliek bērnu zemē, jo tas ir viņai iekodis).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ziediņš
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ziediņš.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Mežotnes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = kara flotes praporščiks
|  dienesta_laiks = 1914—1919
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
 [[Krievijas PFSR]]
|       struktūra = jūras kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = Mangaļu jūrskola
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Kārlis Ziediņš''' ({{val|ru|Карл Янович Зедин}}; 1885—1919) bija latviešu jūrnieks un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. Vadīja revolucionāro matrožu vienību [[Oktobra revolūcija]]s laikā [[Petrograda|Petrogradā]] (1917). Piedalījās [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera sarunās]] (1917). Baltijas kara flotes revolucionārās kara padomes loceklis, [[LSPR]] Jūrlietu pārvaldes priekšnieks (1919).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecvārkava
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Vārkavas muižas pils 2001-04-08.jpg
| image_caption            = Vārkavas muižas pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Upmalas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,12
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=59985 |title=Informācija par objektu: Vecvārkava |accessdate={{dat|2016|06|20||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 213
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 11 | lats = 54 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 30 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_m              = 99
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5335 Upmala
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Vecvārkava''' (arī '''Upmala''', '''Vārkava''', '''Vārkavas muiža''', '''Vorkova''', [[latgaliski]]: '''Vuorkova''', '''Vuorkovys muiža''') ir apdzīvota vieta [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Upmalas pagasts|Upmalas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dubna (upe)|Dubnas]] labajā krastā {{nobr|201 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vienkārši asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3343353345/|title=Blood Simple (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 96 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1984|10|12}}
| izplatītājs = ''Circle Films''
| studija = * ''River Road Productions''
* ''Foxton Entertainment''
| operators = [[Berijs Zonnenfelds]]
| oriģinālnos = ''Blood Simple''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri = * [[Džons Gecs]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Dens Hedaja]]
* [[Sems Ārts Viljamss]]
* [[Emets Volšs]]
| scenārijs = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| producents = * Ītans Koens
* Džoels Koens
| režisors = * [[Džoels Koens]]
* [[Ītans Koens]]
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Blood-simple-movie-poster-md.jpg
| imdb =
}}'''"Vienkārši asinis"''' ({{Val|en|Blood Simple}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīga]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gecs]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Dens Hedaja]], [[Sems Ārts Viljamss]] un [[Emets Volšs]]. "Vienkārši asinis" ir pirmā Koenu brāļu veidotā filma, kā arī pirmā pilnmetrāžas filma, kurā piedalās Džoela Koena sieva Makdormanda.

sentences:
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija sulfāta struktūrformula

Amonija sulfāta formulvienības modelis

Tehniskā amonija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais amonijs
|           CAS numurs = 7783-20-2
|      ķīmiskā formula = (NH4)2SO4
|              molmasa = 132,14
|              blīvums = 1769
|  kušanas temperatūra = 235—280 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 70,6 g/100 mL (0 °C),
74,4 g/100mL (20 °C),
103,8 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija sulfāts''' ((NH4)2SO4) ir [[sērskābe]]s [[amonija sāļi|amonija sāls]]. Tīrs amonija sulfāts ir bezkrāsaina, nedaudz higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 662. {{krieviski}}</ref> Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, spirtā, ēterī. Šī viela ir cilvēkam praktiski nekaitīga.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards Dēterss
|     vārds_orig = ''Gerhard Deeters''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Mālpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Bonna|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Dēterss un Jūlija Dētersa (dzimusi Freimane)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Mali
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Mali.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = [[1961]]. gada [[1. marts]]
| Design =
| Designer =
}}
'''Mali karogs''' ir viens no [[Mali]] nacionālajiem simboliem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Austrumu''' (arī '''Komunistiskais''' vai '''Sociālistiskais''', vai '''Padomju''') '''bloks''' bija [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laika termins, kuru izmantoja rietumvalstīs, lai apzīmētu [[PSRS]] militāri un politiski kontrolētās Austrumeiropas valstis kurās no 1944. līdz 1949. gadam izveidoja padomju stila režīmi, kas iekšpolitikā un ārpolitikā bija atkarīgi no PSRS. Jau 1948. gadā ideoloģisku domstarpību dēļ Austrumu bloku pameta Dienvidslāvija, bet sākot ar 1960. gadu arī Albānija. Austrumu bloks sabruka 1989. gada rudenī, kad krita padomju atbalstītie režīmi Austrumeiropā, un sākās pāreja uz kapitālismu un demokrātiju.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Skaneņi''' (arī '''sonoranti''', '''sonanti'''<ref name="vvk">{{cite web|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=145&id=300 | title=Distinktīvās jeb šķīrējpazīmes un fonēmu dabiskās grupas |quote=2. pazīme – [ sonoritāte ] (a.sonority). Ar sonoritāti saprot skaņas relatīvu skanīgumu salīdzinājumā ar citām skaņām vienādos apstākļos. Sonorantās skaņas veidojas tādu vokālā trakta dobuma izmaiņu rezultātā, kurās ir iespējama spontāna balss saišu vibrācija. Parasti pēc tā atšķir patskaņus, sonantus un glaidus kā [ + sonorantus ] no eksplozīvajām, frikatīvajām skaņām un afrikātām, kuru izrunā balss plūsmu traucē radikāls šķērslis, un tie ir [ - sonoranti ]. Dažkārt sonorantās skaņas tiek sauktas arī par dziedamajām (a. singables) [Contemporary, 91. lpp.]. Sonorantajiem līdzskaņiem latviešu valodā nav nebalsīgo līdzskaņu opozīcijas. Pēc sonoritātes skalas pašas sonorantākās skaņas latviešu valodā būtu patskaņi un [ j ], bet sonorantāki par citiem līdzskaņiem ir arī skaneņi jeb sonanti [ r, l, ļ, m, n, ņ ], savukārt [ v ] jau pieslejas [ - sonorantajām ] skaņām, kaut arī atrodas robežjoslā [sal. Markus D., 2000., 9. – 18. lpp.].|accessdate=2013. gada 25. novembris}}</ref> jeb '''skanīgie līdzskaņi''') ir termins, ko visbiežāk attiecina uz latviešu valodas [[līdzskaņi]]em {{IPA|/r, l, ʎ, m, n, ɲ/}}, jeb latviešu burtiem <r, l, ļ, m, n, ņ>.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Devoni kalad Psammolepis ja Laccognathus.jpg
| att_nosaukums = [[Otiņspure]] [[Laccoganthus]] uzbrūk {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}}.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis venyukovi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis venyukovi''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Suga nosaukta krievu ģeologa un paleontologa [[Pāvels Veņukovs|Pāvela Veņukova]] vārdā. ''P. venjukovi'' holotips ir kreisā branhiālā plātne, kas tika atrasta [[Igaunija|Igaunijā]], [[Piuza]]s upes krastā, [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos.

sentences: simbolizē [[Pasaules tirdzniecības centrs|Pasaules tirdzniecības centra]] dvīņu torņus.]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dagdas pagasts
| karte             = Dagdas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dagdas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dagdas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2            = [[Ozoliņi (Dagdas pagasts)|Ozoliņi]]
| platība           = 57,1
| iedzīvotāji       = 684<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 684 / 57.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lasvegasa
 | official_name            = ''Las Vegas''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = 1 Las vegas strip.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Las Vegas, Nevada.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = ASV#Nevada
 | pushpin_label_position   = <!--left/right -->
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|ASV}}
 | subdivision_name1        = {{flag|Nevada}}
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1905. gada 15. maijs
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = Kopš 1911. gada 16. marta
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 352
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           = 0.13
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010. gads
 | population_footnotes     = <ref name="popest">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2009-04-32.csv | title = Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places in Nevada: April 1, 2000 to July 1, 2009 | format = [[comma-separated values|CSV]] | publisher = [[United States Census Bureau]], Population Division | date = 2010-09 | accessdate = October 26, 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20110917105412/http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2009-04-32.csv | archivedate = {{dat|2011|09|17||bez}} }}</ref><ref name="popmetro">{{Tīmekļa atsauce |title=Estimates of Population Change for Metropolitan Statistical Areas and Rankings: July 1, 2008 to July 1, 2009 |publisher=U.S. Census Bureau |url=http://www.census.gov/popest/metro/tables/2009/CBSA-EST2009-05.csv |date=2009-04 |accessdate=October 26, 2010 |archiveurl=http://webarchive.loc.gov/all/20100615175351/http%3A//www%2Ecensus%2Egov/popest/metro/tables/2009/CBSA%2DEST2009%2D05%2Ecsv |archivedate={{dat|2010|06|15||bez}} }}</ref>
 | population_total         = 583756
 | population_urban         = 1314356
 | population_metro         = 1951269
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           = -7
 | latd = 36 | latm =10  | lats =30  | latNS = N
 | longd =115  | longm = 08 | longs =11  | longEW =W
 | postal_code_type         = Tālruņu kods
 | postal_code              = + 702
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 620
 | website                  ={{url|http://www.lasvegas.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lasvegasa''' ({{val|en|Las Vegas}}) ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], lielākā pilsēta [[Nevada|Nevadas štatā]]. Pasaules nozīmes [[izklaide]]s un [[azartspēles|azartspēļu]] centrs. Lasvegasas [[Aglomerācija|aglomerācijā]] ietilpst vairākas satelītpilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 100 000 — [[Hendersona (Nevada)|Hendersona]] (''Henderson''), [[Paradaisa (Nevada)|Paradaisa]] (''Paradise''), Sanraismeinora (''Sunrise Manor''), Ziemeļlasvegasa (''North Las Vegas''), Springvaleja (''Spring Valley''). Lasvegasu dēvē par "grēka pilsētu" (''Sin City'') spēļu zāļu, [[prostitūcija]]s un [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] brīvās pieejamības dēļ. Tomēr tā vēl aizvien ir visstraujāk augošā aglomerācija ASV.

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Romania|Rumānijas biatlonisti}}

sentences: '''Meandrs''' ir [[upe]]s gultnes līkums, kas rodas, straumes augšējai daļai plūstot uz izliekto pusi, bet apakšējai daļai — uz ieliekto pusi. Meandri vairāk izteikti [[līdzenums|līdzenumu]] upēm. Meandram pilnīgi vai daļēji atdaloties no pārējās upes (upe turpmāk plūst "pa taisno"), izveidojas [[vecupe]].

sentences:
, [[Jomas iela (Jūrmala)|Jomas iela]]]]
'''Tūrisms''' ({{val|en|tourism}}; no ''tour'' — ‘ceļojums, brauciens’) ir visas [[persona]]s darbības, kā rezultātā tiek veikti [[ceļojums|ceļojumi]] brīvajā laikā ārpus pastāvīgās dzīvesvietas, kas nav ilgāki par gadu.<ref name="likumi.lv"/> Šajos ceļojums ne tikai [[atpūta|atpūšas]], bet var kārtot arī [[lietišķs darījums|lietišķos darījumus]] vai veikt citas darbības.<ref name="likumi.lv"/> Pēc pārvietošanās veida izšķir pasīvo tūrismu (ekskursijas ar [[autobuss|autobusu]] vai tamlīdzīgu transporta līdzekli) un aktīvo tūrismu (dalībnieki pārvietojas, ejot kājām, [[slēpošana|slēpojot]], [[airēšana|airējot]], [[riteņbraukšana|braucot ar velosipēdu]] un tamlīdzīgi).

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Rugāji (nozīmju atdalīšana)|rugāji}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rugāji
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Rugaju_pasts.JPG
| image_caption            = Bijusī Rugāju pagastmāja, tagadējais pasts
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| subdivision_name2        = [[Rugāju pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 2,14
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1425&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 585
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm =  59| lats = 58 | latNS = N
| longd = 27 | longm = 7 | longs = 37 | longEW = E
| elevation_m              = 102
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4570
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bali_tiger_zanveld.jpg
| att_nosaukums = Nomedīts Bali tīģeris, 1922. gada foto
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =Panthera tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =Panthera tigris balica
| pasuga_lv = Bali tīģeris
| binomial =†Panthera tigris balica <small>([[Ernst Schwarz|Schwarz]], 1912)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ketlīna Rubinsa
|     vārds_orig = ''Kathleen Rubins''
|         attēls = Kathleen Rubins portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = K. Rubinsa 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fermingtona (Konektikuta)|Fermingtona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Maikls Magnani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks  = 300 d 1 h 31 min
| kos_iesaukums = 2009.
| kos_misija    = 1. [[SKS 48. ekspedīcija|SKS-48]], [[SKS 49. ekspedīcija|SKS-49]]<br />2. [[SKS 63. ekspedīcija|SKS-63]],  [[SKS 64. ekspedīcija|SKS-64]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-01]]'', ''[[Sojuz MS-17]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = [[mikrobioloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = Kalifornijas Universitāte Santjago, [[Stenforda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Ketlīna Heliseja "Keita" Rubinsa''' (''Kathleen Hallisey "Kate" Rubins'', dzimusi {{dat|1978|10|14}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], mikrobioloģe.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Latgale. Krišjāņi church, former manor barn - panoramio.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Krišjāņu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Krišjāņu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 48  | lats  = 14  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 17  | longs = 00  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krišjāņu pagasts]], [[Krišjāņi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1939]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Oļģerts Misjūns
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1939]]
| length                = 20m
| width                 = 9m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub493 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Krišjāņu pagasts|Krišjāņu pagasta]] centrā [[Krišjāņi|Krišjāņos]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name= Kastelholmena
|title= [[Kastelholmena]]
|state= autocollapse
|list1=
* [[Kastelholmenas tilts]]
* [[Kastelleta]]
* [[Slidošanas paviljons]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Kastelholmena]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Kastelholmena]]
</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Svjatoslavs Fjodorovs
 |    vārds_orig = ''Святослав Фёдоров''
 |        attēls = Svyatoslav Nikolayevich Fyodorov, 1992.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
|       dz_gads = 1927
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Proskurova|3s=Hmeļnicka|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 2000
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USSR}} →
{{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = [[oftalmoloģija|oftalmologs]], [[ķirurgs]]
politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
|   citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[oftalmoloģija]]
acs mikruķirurģija
|                grāds = medicīnas zinātņu doktors (1967)
|         darba_vietas = Starpnozaru zinatniski tehniskais komplekss "Acs mikroķirurģija"
|           akad_amats = profesors
PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1987)
Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1991)
Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995)
|           alma_mater = [[Rostovas Valsts medicīnas universitāte]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987)
[[Ļeņina ordenis]]
Darba Sarkanā karoga ordenis
Lomonosova Lielā zelta medaļa
|             piezīmes =
}}
}}
'''Svjatoslavs Fjodorovs''' ({{val|ru|Святосла́в Никола́евич Фёдоров}}; dzimis {{dat|1927|8|8}}, miris {{dat|2000|6|2}}) bija [[PSRS|padomju]] un [[Krievija|krievu]] ārsts [[oftalmoloģija|oftamologs]], medicīnas zinātņu doktors (1967), [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987), Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995). Pazīstams ar saviem izgudrojumiem acs mikroķirurģijā, [[keratotomija]]s procedūru veikšanu. Bija viens no pirmajiem, kas uzsāka attīstīt [[redzes lāzerkorekcija|redzes lāzerkorekciju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://bigenc.ru/medicine/text/4707672|title= Фёдоров Святосла́в Никола́евич|publisher= Большая Российская Энциклопедия|access-date= {{dat|2021|04|11||bez}}|archive-date= {{dat|2019|06|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190607135619/https://bigenc.ru/medicine/text/4707672}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|norvēģu zinātnieku|Sverdrups (nozīmju atdalīšana)|Sverdrups}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Haralls Ulriks Sverdrups
|     vārds_orig = Harald Ulrik Sverdrup
|         attēls = Hsverdrup.gif
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Songndāle]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
}}
'''Haralls Ulriks Sverdrups''' ({{val|no|Harald Ulrik Sverdrup}}; dzimis {{dat|1888|11|15}} [[Songndāle|Songndālē]], miris {{dat|1957|8|21}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija|norvēģu]] [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], [[meteoroloģija|meteorologs]] un [[polārpētnieks]]. Pēc universitātes absolvēšanas 1914. gadā strādājis [[Leipciga]]s ģeofizikas institūtā un par meteorologu [[Bergena|Bergenā]]. No 1918. līdz 1925. gadam vadījis zinātniski pētnieciskās programmas [[Roalds Amundsens|Roalda Amundsena]] ekspedīcijās ar kuģi ''Maud''. Kopš 1926. gada [[ģeofizika]]s profesors Bergenas universitātē. 1931. gadā kopā ar [[Džordžas Vilkinss|Džordžu Vilkinsu]] piedalījās neveiksmīgajā [[Arktika|arktiskajā]] ekspedīcijā ar zemūdeni ''Nautilus''. No 1936. līdz 1948. gada vadījis Skripsa Okeanogrāfijas institūtu [[Kalifornija|Kalifornijā]]. No 1948. gada līdz mūža beigām vadīja [[Norvēģijas Polārais institūts|Norvēģijas polāro institūtu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |title=Norsk polarhistorie. Harald Ulrik Sverdrup |access-date={{dat|2011|08|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120403225400/http://www.polarhistorie.no/personer/Sverdrup%2C%20Harald%20Ulrik |archivedate={{dat|2012|04|03||bez}} }}</ref>

sentences:
'''''Hillary''''' var būt:
* [[Edmunds Hilarijs]] ''(Edmund Hillary)'' — jaunzēlandiešu polārpētnieks un alpīnists,
* [[Hilarija krasts]] ''(Hillary Coast)'' — piekrastes apgabals Antarktīdā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = PP-2000
|valsts             = {{RUS}}
|tips               = [[mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Aparātbūves konstrukotru birojs|KBP]]
|ražotājs           = [[Aparātbūves konstrukotru birojs|KBP]]
|ražošanā_no        = 2003. gada (?)
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 9x19 mm Parabellum
 9x19 mm 7N21 +P+
 9x19 mm 7N31 +P+
|darbības_princips  = visu ieroča tiešā atsitiena enerģija
|šaušanas_ātrums    = 600—800 šāv./min.
|sākuma_ātrums      = 460—600 m/s<ref>Pēc 9x19 mm 7N31 lodes specifikācijām. PP-2000 izšautās lodes sākuma ātrums nav zināms</ref>
|attālums           = līdz 200 m (tēmētas šaušanas tālums)
|masa               = 1,4 kg
|garums             = Laide atvērta: 555 m
 Laide salikta: 340 mm
|stobrs             = 508 mm (stobra kalibrs 5,56 mm)
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = 20 vai 44 patronas
|tēmēklis           = Ieroča tēmēšanas sistēma, optiskie tēmēkļi, kas pieņem MIL STD 1913
|versijas           = PP-91-01
 KEDR-B
 PP-9 "Klin"
|daudzums           =
}}
'''PP-2000''' ({{val|ru|ПП-2000}}) ir 9 mm [[mašīnpistole]], kuru ir izveidojis un ražo [[Aparātbūves konstrukotru birojs]] (KBP) [[Tula|Tulā]], [[Krievija|Krievijā]]. Ierocis pirmoreiz publiski prezentēts 2004. gadā izstādēs Parīzē un Maskavā. Patenta pieteikums par PP-2000 konstrukciju iesniegts 2001. gadā, un patents saņemts 2003. gadā. Krievijas Iekšlietu ministrija plāno ar PP-2000 apbruņot speciālo uzdevumu vienības, kuras līdz šim izmanto [[Padomju Savienība|padomju]] laika [[AKS-74U]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristiāns Vilhelms Brokhūzens
|     vārds_orig = Christian Wilhelm Brockhusen
|         attēls = Brokhusen.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1768
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1842
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Ikšķile]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Vilhelms Brokhūzens (''Karl Wilhelm Brockhusen'', tirgotājs), māte - Marija Doroteja, dzimusi Gēše (''Maria Dorothea Gösche'')
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēne Marija Elizabete, dzimusi Frobriga (apprecējušies 1794. gada 22. martā [[Straupe|Straupē]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
s ''Drosophila melanogaster'' mūsdienās izmantotas pētījumos]]
'''Ģenētika''' ({{val|el|γενητως}} (''genētikos'') — 'uz dzimšanu vai izcelšanos attiecīgs') ir [[zinātne]] par [[gēns|gēniem]], [[iedzimtība|iedzimtību]] un organismu dažādību. Vārds "ģenētika" pirmo reizi tika lietots, lai aprakstītu iedzimtības studēšanu un variāciju zinātni<!-- kas tā tāda? -->. Terminu piedāvāja izcilais britu zinātnieks [[Viljams Betsons]] (''William Bateson''), pirmoreiz to lietojot personiskā vēstulē ģeologam [[Ādams Sedžviks|Ādamam Sedžvikam]] (''Adam Sedgwick'') [[1905]]. gada [[18. aprīlis|18. aprīlī]]. Betsons terminu "ģenētika" publiski pirmoreiz lietoja Trešajā Starptautiskajā ģenētikas konferencē [[Londona|Londonā]] [[1906]]. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Rihards fon Bergmanis
|              attēls = Rihards Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1805
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Vilisa tornis
|alternat nosaukums     = Willis Tower
|attēls                 = Sears Tower ss.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = ASV
|caption =
|latd = 41| latm = 52| lats = 44| latNS =N
|longd = 87| longm = 38| longs = 09| longEW =W
|valsts                 = {{ASV}}
|adrese                 = 233 S. Wacker Drive, Čikāga, Ilinoisa, ASV
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1970
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = 1973
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji, observotorija, komunikācijas, tūrisma objekts
|antena spice           = 527
|jumts                  = 442.1
|augsej stava           = 412.7
|skatu lauk             = 412
|stavu skaits           = 108
|liftu skaits           = 104
|izmaksas               =
|platiba                = 416 000
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''Vilisa tornis''' ({{val-en|Willis Tower}}), agrāk zināms ar nosaukumu '''''Sears Tower''''', ir 442 metrus (108 stāvus) augsts [[debesskrāpis]] [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. No 1973. līdz 1998. gadam tā bija augstākā ēka pasaulē. 2013. gadā tā bija otra augstākā ēka ASV aiz ''[[One World Trade Center]]'' un devītā augstākā pasaulē. Debesskrāpis ir viens no populārākajiem tūristu apskates objektiem Čikāgā. Vidēji katru gadu to apmeklē vairāk nekā miljons tūristu. Līdz 2009. gada 16. jūlijam debesskrāpja nosaukums bija ''Sears Tower'', bet, kad ēku pārņēma multinacionāls uzņēmums ''[[Willis Group]]'', tā tika pārsaukta par Vilisa torni.

sentences: '''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zilonis
| attēls                   = Attēls:Zilonis_filmas_plakats.jpg
| att_izm                  = 200px
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Elephant
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Gass Van Sants]]
| producents               =
| scenārija autors         = [[Gass Van Sants]]
| galvenajās lomās         = [[Aleksis Frosts]], [[Eriks Dojlens]], [[Džons Robinsons]]
| mūzika                   =
| operators                = [[Harrs Savides]]
| montāža                  =
| studija                  = [[HBO Films]]
| izplatītājs              = [[Fine Line Features]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|10|24}}
| ilgums                   = 81 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 3 000 000 USD
| ienākumi                 = 10 020 543 USD
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0363589
}}
'''"Zilonis"''' ({{val|en|Elephant}}) ir režisora [[Gass Van Sants|Gasa Van Santa]] desmitā filma, uzņemta 2003. gadā. Filmas sižeta pamatā ir asiņainā [[Kolumbainas vidusskolas slaktiņš|apšaude Kolumbaines vidusskolā]] Amerikā. Tā ir otrā filma režisora "Nāves triloģijā" — pirmā šajā triloģijā bija filma "Džerijs" (2002) un trešā "Pēdējās dienas" (2005).

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vantā
 | official_name            = ''Vantaa''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Kielotorni4.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Vantaa.lippu.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Vantaa.vaakuna.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Somija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Vantā atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{flag|Somija}}
 | subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
 | subdivision_name1        = [[Ūsimā]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = {{dat|1972}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 240.34
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2012|8|31|SK|bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 204545
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 60 | latm = 17 | lats = 40 | latNS = N
 | longd = 25 | longm = 2 | longs = 25 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = http://www.vantaa.fi/
 | footnotes                =
}}
'''Vantā''' ({{val|fi|Vantaa}}, {{val|sv|Vanda}}) ir [[Somija]]s ceturtā lielākā pilsēta.<ref>[http://www.citypopulation.de/Finland-Mun.html Finland. Principal Cities] Citypopulation.de</ref> Atrodas [[Ūsimā]] reģionā uz ziemeļiem no [[Helsinki]]em un ietilpst Helsinku aglomerācijā.

sentences: '''Marčenko''' ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] cilmes [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gotlobs Zontāgs
|     vārds_orig = Carl Gottlob Sonntag
|         attēls = Karl Gottlob Sonntag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Rādeberga]], [[Saksijas Karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Zontāgs (apšuvumu meistars un rātes loceklis)
Kristīna Elizabete (dzim. Rumpolte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ģertrūde Hedviga (dzim. Grāve, apprecējušies 1789. gada 20. novembrī [[Rīga|Rīgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Losalamosas Nacionālā laboratorija
| logo = LANL Logo.png
| company_logo =
| industry = [[Nacionālā drošība]], [[fundamentālās zinātnes]]
| founder =
| launch_date =
| location = [[Losalamosa]], [[Ņūmeksikas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products =
| website = {{#property:P856}}
| image = Los Alamos aerial view.jpeg
| image_caption = Laboratorijas panorāma
| foundation = {{Start date|1943}}
}}

sentences:
'''Vasiļevskis''' var būt:
* [[Aleksandrs Vasiļevskis]] (''Александр Михайлович Василевский'') — PSRS maršals (1895—1977)
* [[Aleksejs Vasiļevskis]] (''Алексей Андреевич Василевский'') — krievu hokejists (dzimis 1993. gadā)
* [[Andrejs Vasiļevskis]] (''Андрей Андреевич Василевский'') — krievu hokejists, vārtsargs (dzimis 1994. gadā)
* [[Bruno Vasiļevskis]] — latviešu gleznotājs (1939—1990)
* [[Vadims Vasiļevskis]] — Latvijas vieglatlēts (dzimis 1982. gadā)
* [[Staņislavs Vasiļevskis]] — latviešu astronoms (1907—1988)
* [[2014 Vasiļevskis]] — asteroīds

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Smalkās aprindas
 | oriģinālnos = ''Café Society''
 |      attēls = Smalkasaprindas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Vudijs Allens]]
 |  producents =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Volsons]]
 |   scenārijs = Vudijs Allens
 |     aktieri =
* [[Džanija Berlīna]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Pārkers Pousijs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Korijs Stolls]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Amazon Studios|Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|5|11|Kannu filmu festivāls|2009|7|15|ASV|2016|8|26|Latvija|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016|title=Café Society|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2016|10|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161029213727/http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cafesociety.htm|title=Café Society (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Smalkās aprindas"''' ({{val|en|Café Society}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džanija Berlīna]], [[Stīvs Karels]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Bleika Laivlija]], [[Pārkers Pousijs]], [[Kens Skots]] un [[Korijs Stolls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|11||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]].

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''monoklīns, vienkāršs'''
| '''monoklīns, pamatnē centrēts'''
|-
|
| style="vertical-align: bottom; text-align: center;" |
|}

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra pēc valsts|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta near Kuldīga - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie [[Kuldīga]]s
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1 |  lats = 13 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 57 | longs = 1 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2513}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences: '''Elektrostacija''' ir ēka vai ēku kopums, kur atrodas viss nepieciešamais aprīkojums [[elektroenerģija]]s ražošanai. Elektrostacijas galvenais komponents ir [[ģenerators]], kuru griež siltuma, ūdens vai vēja [[dzinējs]]. Elektrostacijas iedala pēc dzinēja veida. Lielākās elektrostacijas ir divu veidu - hidroelektrostacijas, kurās lieto ūdens dzinēju jeb [[hidroturbīna|hidroturbīnu]], un siltuma elektrostacijas, kurās lieto [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēju]] jeb [[tvaika turbīna|tvaika turbīnu]] (TES, TEC un AES).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Voldemārs Salnais
| attēls              =Voldemārs Salnais.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas darba ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1925|04|01|N}}
| term_beigas         ={{dat|1925|12|23|N}}
| prezidents          =[[Jānis Čakste]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Ādams Krieviņš]]
| pēctecis            =[[Vladislavs Rubulis]]
| amats2              =[[Latvijas ārlietu ministrs]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|03|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1934|03|01|N}}
| prezidents2         =[[Alberts Kviesis]]
| premjers2           =[[Ādolfs Bļodnieks]]
| priekštecis2        =[[Kārlis Reinholds Zariņš]]
| pēctecis2           =[[Kārlis Ulmanis]]
| dzim_dati           ={{dat|1886|05|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Lubānas pagasts}} (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|8|4|1886|5|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Commander's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Voldemārs Salnais''' (arī '''Salnājs'''; {{dat|1886|05|20|N}} — {{dat|1948|08|04|N}}) bija [[Latvija]]s [[politika|politiķis]] un [[diplomāts]], [[1. Saeima]]s deputāts. Bijis [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] ārlietu nodaļas vadītājs (1919), [[Latvijas darba ministrs]] (1925) un [[Latvijas ārlietu ministrs|ārlietu ministrs]] (1933—1934).

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Gueļa parks
| photo = Park Güell 02.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Divas ēkas pie ieejas parkā
| map =
| map_width =
| type =
| location = Grasia, [[Barselona]], [[Spānija]]
| coords = {{Coord|41|24|49|N|2|09|10|E|region:ES-CT_scale:5000|display=inline,title}}
| coords_ref =
| area = 17,18 ha
| created = 1914
| operator =
| visitation_num =
| status =
| open =
}}

sentences: '''Hutieši''' ({{val|ar|الحوثيون}}), oficiāli '''''Ansar Allah''''' (أنصار الله, ''ʾAnṣār Allāh —'' "Dieva atbalstītāji"), ir [[Radikālais islāms|radikālu musulmaņu]] militārs grupējums, kas darbojas [[Jemena|Jemenā]]. 2004. gadā tas uzsāka bruņotu sacelšanos pret Jemenas valdību, pakāpeniski pārņemot kontroli pār dažām valsts teritorijām. Hutieši piedalījās 2011. gada [[Revolūcija Jemenā (2011-2012)|Jemenas revolūcijā]], kuras rezultātā atkāpās prezidents [[Alī Abdulla Sālihs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus meandrinus.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus maeandrinus''
branhiālās plātnes fragments.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus maeandrinus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= (Agassiz, 1844)
}}
'''''Psammosteus maeandrinus''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā. Sugai nosaukumu deva amerikāņu dabaszinātnieks [[Luijs Agasi]] 1840. gadā kā ''Placosteus maeandrinus'', bet aprakstīja to 1844. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragments no [[Sjasa]]s upes atseguma ap 40 km uz dienvidiem no [[Novaja Ladoga|Novojas Ladogas]], sņetogras slāņiem ([[Pļaviņu svīta]]). Nosaukums ''Ps. maeandrinus'' nozīmē [[Meandrs|meandrains]] (no [[Meandra]]s upes [[Mazāzija|Mazāzijā]]) sakarā ar [[Dentīns|dentīna]] valnīšu lokainajām formām uz [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]]. Suga bija izplatīta [[frānas stāvs|frānas stāvā]], pļaviņu svītā (sņetogoras slāņos) pie [[Andomas kalns|Andomas kalna]], [[Svirja]]s, [[Pidma]]s, [[Ojata]]s upju krastos pie Vačukincu un Ņižņejas Podgorjas ciemiem, Sjasas upes krastā starp Moncevu un Kulakovu, [[Volhova]]s krastos starp Petropavlovsku un Gostinopolji, [[Veļikaja]]s krastos lejpus [[Pleskava]]s (Šņetas kalns un Piskoviči), [[Ostenka]]s krastos uz ziemeļiem no Pleskavas, pie [[Vastselīna]]s [[Igaunija]]s dienvidaustrumos un [[Daugava]]s krastos pie [[Koknese]]s un [[Pļaviņas|Pļaviņām]], [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Realitātes deja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|558,636}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3375452677/|title=
The Dance of Reality |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 133 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = ''[[Pathé]]''
| studija = * ''Caméra One''
* ''Le Soleil Films''
| operators =
| oriģinālnos = ''La danza de la realidad''
| mūzika = Adans Hodorovskis
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Heremiass Erskovitss
* Pamela Floresa
* Kristobals Hodorovskis
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = * Alehandro Hodorovskis
* [[Mišels Sedū]]
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = fantāzija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = TheDanceofReality.jpg
| imdb =
}}'''"Realitātes deja"''' ({{Val|es|La danza de la realidad}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Francija]]s fantāzijas un drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Pamela Floresa]] un [[Heremaiss Erskovitss]]. "Realitātes deja" ir pirmā Hodorovska filma 23 gadu laikā.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2014/03/16/magazine/the-psychomagical-realism-of-alejandro-jodorowsky.html|title=The Psychomagical Realism of Alejandro Jodorowsky|work=The New York Times|access-date=2022-05-27|date=2014-03-14|last=Benson|first=Eric|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Antifosfolipīdu sindroms''' (antifosfolipīdu antivielu sindroms) ir [[autoimūna slimība]], ko raksturo [[trombs|trombu]] veidošanās asinsvados ([[tromboze]]) gan [[artērija|artērijās]], gan [[vēna|vēnās]], kā arī ar [[grūtniecība|grūtniecību]] saistītas komplikācijas, piemēram, spontāns [[aborts]], nedzīvs piedzimis bērns, priekšlaicīgas [[dzemdības]], vai smaga [[preeklampsija]].
Sindroms rodas sakarā ar autoimūnu [[antivielas|antivielu]] rašanos pret [[fosfolipīdi]]em - [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] sastāvdaļu.

Ir dažādas antifosfolipīdu antivielu grupas:

* ''Lupus'' antikoagulants
* ''Anticardiolipin''
* ''Anti-beta-2-glycoprotein I''
* ''Anti-phosphatidyl-serine''
* ''Anti-phosphatidyl-ethanolamine''
* ''Anti-phosophatidyl-inositol''
* ''Anti-prothrombin''<ref>[http://circ.ahajournals.org/cgi/content/full/112/3/e39/TBL2 Antiphospholipid Antibodies - Misita and Moll 112 (3): e39 - Circulation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilnīgs aptumsums
| attēls                   = Total eclipse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Total Eclipse''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Agņeška Holanda]]
| producents               =
* [[Žans-Pjērs Ramsijs-Levi]]
* [[Filips Hinčklifs]]
* [[Viktors Glinns]]
| scenārija autors         = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Romāna Boringere]]
* [[Dominika Blanka]]
| mūzika                   = [[Jans A.P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|11|3}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/total-eclipse-1996|title=Total Eclipse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{ITA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|agnļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|340,139}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=totaleclipse.htm|title=Total Eclipse (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pilnīgs aptumsums"''' ({{val|en|Total Eclipse}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Beļģija]]s, [[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Deivids Tjūliss]], [[Romāna Boringere]] un [[Dominika Blanka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|11|3||bez}}.

sentences: '''Dekonstruktīvisms''' ir postmodernās [[arhitektūra]]s virziens, kurš aizsākās [[1980. gadi|1980. gados]]. To raksturo neregulāras formas [[priekšmets|priekšmeti]], līkas [[līnija]]s, dažādu lietu [[fragments|fragmenti]], kas bieži vien liekas neracionāli, nesaprotami risinājumi [[celtniecība|celtniecībā]]. Rezultātā bieži vien ēkas iegūst vairāk māksliniecisko vērtību nekā praktiskumu.

sentences: '''28. aprīlis''' ir gada 118. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (119. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 247 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sauripterus22DB.jpg
| att_nosaukums = Rizodontveidīgā ''[[ Sauripterus taylori]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Rhizodontiformes
|      kārta_lv = Rizodontveidīgās
|      binomial = Rhizodontiformes
Andrews & Westoll, 1970
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Aztecia}} Johanson & Ahlberg, 2001
* † {{TaksoSaite|Barameda}} Long, 1989
* † {{TaksoSaite|Gooloogongia}} Johanson & Ahlberg, 1998
* † {{TaksoSaite|Hongyu}}? Zhu ''et al.'', 2017
* † {{TaksoSaite|Letognathus}} Brazeau, 2005
* † {{TaksoSaite|Propycnotenion}} Vorobyeva & Obrucheva, 1977
* † {{TaksoSaite|Pycnoctenion}} Vorobeva, 1977
* † {{TaksoSaite|Rhizodus}} Owen, 1840
* † {{TaksoSaite|Rossichthys}} Johanson ''et al.'', 2020
* † {{TaksoSaite|Sauripterus}} Hall, 1843
* † {{TaksoSaite|Strepsodus}} Binney, 1841
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}
'''Rizodontveidīgās''' (''Rhizodontiformes'') ir viena no [[Ripidistijas|ripidistiju klases]] (''Rhipidistia'') kārtām. Kārtu izdalīja 1970. gadā britu paleontoloģe [[Šērlija Mahala Endrūsa]] un ģeologs [[Tomass Stenlijs Vestolls]]. Kārtā ir tikai viena dzimta ''Rhizodontidae'' Traquair, 1881 Šīs kārtas aizvēsturiskie pārstāvji dzīvoja [[paleozojs|paleozoja ērā]], sākot ar [[Vidusdevons|vidusdevonu]], un izmira [[viduskarbons|viduskarbonā]].

sentences:
un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīga]]s komtureja, 7. [[Alūksne]]s komtureja, 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtureja, 15. [[Bauska]]s fogteja, 16. [[Rēzekne]]s fogteja, 17. [[Daugavpils]] komtureja, 18. [[Sēlpils fogteja]], 19. [[Dobele]]s komtureja, 20. [[Kandava]]s fogteja, 21. [[Grobiņa]]s fogteja, 22. [[Ventspils]] komtureja]]
'''Kuldīgas komturi''' (vācu: ''Komtur von Goldingen'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Kuldīgas pils]] pārvaldnieki un savu Kurzemes vasaļu karavadoņi (komturs - "komandieris") ordeņa karagājienos pret [[žemaiši]]em, [[lietuvieši]]em, [[zemgaļi]]em, [[Rīga]]s pilsētu, [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] un [[krievi]]em. Ziņas par pirmajiem Kuldīgas komturiem ir ļoti epizodiskas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Klemencs
|     vārds_orig = ''Hermann Clemenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis Klemencs''' ({{val|de|Hermann Karl Eduard Clemenz}}; dzimis {{dat|1846|01|23}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1908|03|28}} (v. s.)) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[šahists]] un [[žurnālists]].

sentences: '''Maize''' ir karstumā apstrādāts [[pārtika]]s produkts, ko gatavo no [[milti]]em un [[ūdens]], parasti pievienojot arī [[sāls|sāli]] un [[raugs|raugu]]. Maize dažādās formās jau no agrīniem laikiem ir bijusi viens no nozīmīgākajiem pārtikas produktiem. [[Maiznieks|Maiznieka]] arods ir viens no vecākajiem amatiem pasaulē.<ref name="Botham">[http://www.botham.co.uk/bread/history1.htm HISTORY OF BREAD] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100127095815/http://www.botham.co.uk/bread/history1.htm |date={{dat|2010|01|27||bez}} }} Botham’s Educational Pages</ref> Viena no pasaulē izplatītākajām maizēm ir [[baltmaize]], kuras galvenā sastāvdaļa ir [[kvieši|kviešu]] milti. [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]] izplatīta ir arī [[rudzu maize]]. [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]] līdz [[Otrais pasaules karš|Otrajam pasaules karam]] maize [[uzturs|uzturā]] tika lietota ļoti reti, jo tur pamatēdiens vienmēr ir bijuši [[rīsi]]. Piemēram, [[Japāna|Japānā]] maizes rūpniecība sāka attīstīties tikai pēc kara.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Simple Plan''
| attēls                   = Simple plan poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Sems Reimi]]
| producents               =
* [[Džeimss Džekss]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Skots B. Smits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Bridžita Fonda]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Savoy Pictures]]''
* ''[[BBC]]''
* ''[[Tele-München]]''
* ''[[UGC-PH]]''
* ''[[Toho-Towa/Marubeni]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11|Toronto kinofestivāls|1998|12|11|ierobežots vietu skaits|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/simple-plan-1998|title=A Simple Plan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0120324/|title=A Simple Plan|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|11||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Simple Plan''''' ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Sems Reimi]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Bridžita Fonda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mapeti
| attēls                   = Muppets ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Muppets''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Džeimss Bobins]]
| producents               =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Tods Lībermans]]
| scenārija autors         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Nikolass Stollers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Rašida Džounsa]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|11|4|Savannas filmu festivāls|2011|11|23|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/muppets-2011|title=The Muppets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322174516/http://www.bbfc.co.uk/releases/muppets-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=themuppets.htm|title=The Muppets (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|165,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[Muppets Most Wanted]]''
| imdb                     =
}}
'''"Mapeti"''' ({{val|en|The Muppets}}) ir 2011. gada muzikāla komēdija, kuras režisors ir [[Džeimss Bobins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Eimija Adamsa]], [[Kriss Kūpers]] un [[Rašida Džounsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|4||bez}} Savannas filmu festivālā. 2014. gadā filmai iznāca turpinājums ''[[Muppets Most Wanted]]''.

sentences: '''Anabolisms''' jeb '''plastiskā vielmaiņa''' ir [[vielmaiņa|vielmaiņas]] reakciju kopums, kurā no vienkāršākiem savienojumiem biosintēzes ceļā veidojas sarežģītāki savienojumi ar lielākām molekulām. No centrālajiem metabolītiem sintezējas vienkāršas molekulas ([[aminoskābes]], [[nukleotīdi]], [[taukskābes]], [[monosaharīdi]]) kuri tālāk kalpo sarežģītāku vielu veidošanai, piemēram, [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēzei. Anaboliskās reakcijas pārsvarā ir endotermiskas - tās prasa enerģijas pievadīšanu.<ref>A.Vīgants. Cilvēka bioķīmija un molekulārā bioloģija. 2008. {{ISBN|978-9984-45-027-8}}</ref> Šī enerģijas pievadīšana notiek lielākoties hidrolizējot adenozīntrifosfātu jeb ATP. <ref>Nicholls D.G. and Ferguson S.J. (2002) ''Bioenergetics'' Academic press 3rd edition {{ISBN|0-12-518121-3}}</ref> Pretējs process anabolismam ir [[katabolisms]], kad sarežģītākas molekulas tiek šķeltas vienkāršākās un enerģija tiek iegūta [[šūnu elpošana]]i.

sentences:
uz siltasiņu būtnes — [[cilvēks|cilvēka]] — rokas]]
'''Homeostāze''' ({{val|gr|ὅμοιος}}, ''homoios'' — ‘līdzīgs’ un {{gree|στάσις}}, ''stasis'' — ‘miera stāvoklī’) ir sistēmu, to vidū arī dzīvo [[Organisms|organismu]], spēja jebkurā līmenī saglabāt patstāvību un pastāvību. Tā ir organisma patstāvīgas eksistences pamatā, kas nodrošina funkcionālo sistēmu vienotību un pilnvērtīgu fizioloģisko procesu saglabāšanu. Siltasiņu dzīvnieku nemainīgas temperatūras nodrošināšana, kā arī skābas un sārmainas vides sabalansēšanās, ir piemēri homeostāzei. Cilvēka ķermenī tas ir process, kas nodrošina stabilitāti, neskatoties uz ķermeni ietekmējošām ārējās vides izmaiņām.

sentences: '''Sēlpils draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķa]] sastāvā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
'''Datu krātuve''' ir datu [[repozitorijs]] no integrētu objektu kopuma. Šie objekti ir veidoti, izmantojot datubāzes shēmā definētas klases.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |title       = FDO Concepts > Data Concepts
 |url         = http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |quote       = What is a Data Store?
A data store is a repository of an integrated set of objects. The objects in a data store are modeled either by classes or feature classes defined within one or more schemas.
 |access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20130424013829/http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |archivedate = {{dat|2013|04|24||bez}}
}}</ref> Datu krātuve ietver sevī ne tikai tādus datu repozitorijus kā datubāzes, bet arī izplātās datnes, kuras var glabāt datus.<ref>{{Tīmekļa atsauce
| title = Glossary D: data store
| quote = A place where data is stored; data at rest. A generic term that includes databases and flat files.
| url = http://www.information-management.com/glossary/d.html
| access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
| archiveurl = https://web.archive.org/web/20130114213951/http://www.information-management.com/glossary/d.html
| archivedate = {{dat|2013|01|14||bez}}
}}</ref>

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
|name               = Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei
|native_name        = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos
|logo               = Movimiento al Socialismo.png
|colorcode          = #0047AB
|leader             =
|chairperson        =
|president          = [[Evo Moraless]]
|secretary_general  =
|spokesperson       =
|founder            =
|leader1_title      =
|leader1_name       =
|leader2_title      =
|leader2_name       =
|leader3_title      =
|leader3_name       =
|leader4_title      =
|leader4_name       =
|leader5_title      =
|leader5_name       =
|slogan             =
|founded            = 1987. (reģistrēta)

                      1998. (IPSP to pārņem)
|dissolved          =
|merger             =
|split              = Tautu suverenitātes asambleja
|predecessor        =
|merged             =
|successor          =
|headquarters       = {{vieta|Bolīvija|Lapasa}}
|newspaper          =
|student_wing       =
|youth_wing         =
|wing1_title        =
|wing1              =
|wing2_title        =
|wing2              =
|wing3_title        =
|wing3              =
|membership_year    =
|membership         =
|ideology           = [[21. gadsimta sociālisms]]

[[Kreisais nacionālisms]]

[[Pretimperiālisms]]

[[Antikapitālisms]]

[[Komunitārisms]]
|position           = [[kreisa politika|Kreisa]]
|religion           =
|national           =
|international      = [[Progresīvo alianse]]
 [[Foro de São Paulo]]
|european           =
|europarl           =
|affiliation1_title =
|affiliation1       =
|colors             = {{krāsa|#0047AB}} {{krāsa|#FFFFFF}} {{krāsa|#000000}}

[[zilā krāsa|Zils]], [[baltā krāsa|balts]], [[melnā krāsa|melns]]
|blank1_title       = Deputātu kambaris
|blank1             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|88|130|#0047AB}}
|blank2_title       = Senāts
|blank2             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|25|36|#0047AB}}
|blank3_title       =
|blank3             =
|seats1_title       =
|seats1             =
|seats2_title       =
|seats2             =
|seats3_title       =
|seats3             =
|seats4_title       =
|seats4             =
|symbol             =
|flag               =
|website            =
|state              =
|country            = {{vieta|Bolīvija}}
|country_dab1       =
|parties_dab1       =
|elections_dab1     =
|country2           =
|country_dab2       =
|parties_dab2       =
|elections_dab2     =
|footnotes          =
}}
'''Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos}}, '''MAS-IPSP''', arī '''MAS'''), arī '''Kustība uz sociālismu''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo}} {{audio|es_movimiento-al-socialismo_001.ogg|klausīties}}), ir [[kreisa politika|kreisa]], [[sociālisms|sociālistiska]] [[Bolīvija]]s kustība un [[politiskā partija]], kura ir valdībā ar absolūtu vairākumu [[Bolīvijas Daudznacionālā likumdošanas asambleja|parlamentā]]. Tās vadītājs ir pašreizējais valsts prezidents [[Evo Moraless]].

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Loving''
| attēls                   =  Loving (2016 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Džeds Dohertijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Nensija Buirska]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Marks Turtltaubs]]
* [[Pīters Sarafs]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Rūta Nega]]
* [[Martons Sokass]]
* [[Niks Krolls]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach]]''
* ''[[Raindog Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|11|4|ASV|2017|2|3|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016|title=Loving|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2019|archive-date={{dat|2019|09|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190927165053/https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,1 miljon2}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loving.htm|title=Loving|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Loving''''' ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīts uz Nensijas Buirskas dokumentālo filmu ''The Loving Story''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džoels Edžertons]], [[Rūta Nega]], [[Martons Sokass]], [[Niks Krolls]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #2E4053
| nosaukums             =
Veļu laiks

| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Velu laiks.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = [[Hilda Vīka|Hildas Vīkas]] glezna „Veļu laiks”
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = iļģu laiks, garu laiks, ķauķu laiks, pauru laiks, paurīšu laiks, garu dienas, ķouķu vakari, paurīšu laiks, Dieva dienas, Dievaiņu laiks, Dievaines, zemlikas, dvēseļu dienas, tēvu dienas, gariņu laiks, vecļaužu dienas, Veceles<ref name="Olupe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu gadskārtu ieražas |author=Edīte Olupe |year=1992 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1204-2 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:642133%7carticle:DIVL2161 |pages=271.—280 |access-date={{dat|2020|06|02||bez}}}}</ref>
| brīvs_nosaukums1      = Nozīmīgākās dienas
| brīvs_lauks1          = Rudens Māra (1. oktobris), Vecie Miķeļi jeb Lapbiris (14. oktobris) un [[Simjūda diena]] (28. oktobris)<ref name="Apollo">{{Tīmekļa atsauce |title= Zemliku mēnesis, Simjūds un Veļu laiks |date= 2013. gada 11. oktobris |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] |url= https://www.apollo.lv/5845468/zemliku-menesis-simjuds-un-velu-laiks |accessdate= 2020. gada 3. jūnijā}}</ref>
| brīvs_nosaukums2      = Paražas
| brīvs_lauks2          = veļu mielošana, [[mīkla (uzdevums)|mīklu]] minēšana, atmiņu stāstu un [[pasaka|pasaku]] stāstīšana
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = no [[Apjumības|Apjumībām]] līdz [[Apkūlības|Apkūlībām]] vai no [[Apkūlības|Apkūlībām]] līdz [[Ziemassvētki]]em<ref name="Olupe"/>
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[veļi]]em un [[kapu svētki]]em
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| title = "Madonna ar ložmetēju"
| image_size =
| artist = [[Kārlis Padegs]]
| year = 1932
| type = [[Eļļa]] uz [[audekls|audekla]]
| dimensions = 134 × 100 cm
| museum = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
| city = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| image_file = Kārlis Padegs - Madonna with a Machine Gun - Google Art Project.jpg
}}

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tasili plato nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tassili_Desert_Algeria.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Alžīrija#Āfrika
| map_relief = jā
| latd  = 25.5 | latNS  = N
| longd = 9 | longEW = E
| label_position      = bottom
| location            = {{vieta|Alžīrija}}
| nearest_city        =
| area                = 764 km2
| established         = 1993
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = ''Tassili n'Ajjer''
|        designation1_type = Daba un kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, vii, viii
|        designation1_date = 1982 (6. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/179 179]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Alžīrija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Iheriras ieleja (La Vallée d'Iherir)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|2001|02|02|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/1057 1057]
}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Variešu pagasts
| karte             = Variešu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Variešu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Variešu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Varieši
| platība           = 148,26
| iedzīvotāji       = 1245<ref>{{pmlp2010}} </ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1245 / 148.26 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tims Montgomerijs
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1975|1|25}}
 |         dz_viet = [[Gefneja]], [[Dienvidkarolīna]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 69 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 (1996, 2000)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 9,92 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 20,52 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Timotijs Montgomerijs''' ({{val|en|Timothy Montgomery}}; dzimis {{dat|1975|1|25}} [[Gefneja|Gefnejā]], [[Dienvidkarolīna|Dienvidkarolīnas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], kas startēja [[sprints|sprintā]]. Startējis divās Olimpiādēs (1996, 2000), 2000. gadā Sidnejā izcīnījis zeltu 4x100 m stafetē, 1996. gadā Atlantā šajā distancē kļuva par Olimpisko vicečempionu. 2004. gadā tika pieķerts dopinga lietošanā.

sentences: '''Hitons''' ({{val|el|χιτών}} (''khitōn'')) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apakštērps. Hitona garums atšķīrās atkarībā no valkātāja vecuma, dzimuma, sabiedriskā stāvokļa un pat ieņemamā amata. Vīriešiem tas tika gatavots no pārlocīta auduma gabala ar kakla izgriezumu. Sānu vīles tika sašūtas, atstājot vaļā roku caurumus. Pāri hitonam bieži valkāja [[Himātijs|himātiju]], kurš kalpoja kā [[apmetnis]].

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Linkolna memoriāls
|native_name   = ''Lincoln Memorial''
|image         = Aerial view of Lincoln Memorial - east side EDIT.jpeg
|caption       = Linkolna memoriāls 2010. gadā
|map_image     = Vašingtonas centrs
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 38 | latm  = 53 | lats  = 21.48 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  3 | longs =  0.40 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|designer      =
* [[Henrijs Bēkons]] (arhitekts)
* [[Denjels Česters Frenčs]] (skulptors)
|type          = Memoriāls
|material      =
|area          = 2539,6 m{{sup|2}}
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1914
|complete      = 1922
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  = [[Abrahams Linkolns|Abrahamam Linkolnam]]
|visitors      = 7 139 072 (2014)
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 66000030
}}
}}
'''Linkolna memoriāls''' ({{val|en|Lincoln Memorial}}) ir piemineklis, kas celts par godu 16. [[ASV prezidents|ASV prezidentam]] [[Abrahams Linkolns|Abrahamam Linkolnam]]. Tas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka ir 0,43 km2 liela. Tās arhitekts ir Henrijs Bekons, taču Linkolna skulptūras autors ir Daniels Česters Frenčs. Memoriālu cēla desmit gadus no 1912. līdz 1922. gadam (skulptūra tika izveidota 1920. gadā). 1963. gadā [[Mārtins Luters Kings]] [[Maršs uz Vašingtonu|marša uz Vašingtonu]] laikā no Linkolna memoriāla sniedza runu ''[[I Have a Dream]]''. 2007. gadā memoriāls tika ierindots 7. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā. Linkolna memoriāls ir attēlots uz ASV piecu dolāru banknotes reversa.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Centaura Alfa
| attēls = Alpha, Beta and Proxima Centauri (1).jpg
| att_izm = 320px
| paraksts = Centaura Alfa un [[Centaura Bēta]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| component1 = Alpha Centauri A
| rektascensija = 14h 39m 35.9s
| deklinācija = -60° 50' 7"
| redz.spožums=-0,27
| citi nosaukumi = Rīgils Kentaurs, Tolimans
|
}}
'''Centaura Alfa''' jeb '''Centaura α''' (''α Cen'') (''Alpha Centauri'' vai ''Rigel Kentaurus''; no {{val|ar|رجل القنطور}}, ''Rijl al Qanatūr'' — ‘Kentaura pēda’), pazīstama arī kā '''Rīgils Kentaurs''' ([[grieķu valoda|grieķu]]: ''Rigil Kentaurus'')<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide.'' London: Dorling Kindersley, 2012. P. 398.</ref><ref name=":1">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 122.</ref> vai '''Tolimans''' (''Toliman''; no {{val|ar|الظليمان}} — 'divi strausi'),<ref name=":1" /> ir [[zvaigžņu sistēma]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], [[Zeme]]i vistuvāk esošā zvaigžņu sistēma. Tā ir [[vairākkārtīga zvaigžņu sistēma|trīskārša sistēma]], kas sastāv no [[fizikālā dubultzvaigzne|fizikālu dubultzvaigžņu]] Centaura Alfa A (''α Cen A'') un Centaura Alfa B (''α Cen B'') sistēmas, ap kuru riņķo trešā, no Zemes ar neapbruņotu aci nesaskatāma zvaigzne — [[sarkanais punduris]] [[Centaura Proksima]] (''Proxima Centauri''), kura atrodas 4,22 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 117.</ref><ref>Sessions, L. [http://earthsky.org/brightest-stars/alpha-centauri-is-the-nearest-bright-star "Alpha Centauri, closest star system to our sun"]. ''Earth Sky''. May 19, 2015. Atjaunināts 22.11.2015.</ref> Abas galvenās šīs sistēmas zvaigznes — Centaura Alfa A un Centaura Alfa B — atrodas nedaudz tālāk no [[Saule]]s nekā Centaura Proksima, proti, 4,36 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.<ref>Vazquez, M. [etc.]. ''[https://books.google.lv/books?id=qLuVCJtRTV0C&pg=PA103&lpg=PA103&dq=distant+future+of+the+sun+and+earth+revisited&source=bl&ots=4StvooTsPf&sig=KSR5l83zc_kIg_1COMjhdCmmqcI&hl=lv&sa=X&ei=DGTLVJ_YFs7fOIragAg&ved=0CE8Q6AEwBQ#v=onepage&q=distant%20future%20of%20the%20sun%20and%20earth%20revisited&f=false The Earth as a Distant Planet: A Rosetta Stone for the Search of Earth-Like Worlds]''. New York: Springer, 2010. P. 25.</ref><ref>Crowell, L. B. ''Can Star Systems Be Explored: The Physics of Star Probes''. Hackensack, NJ [etc.]: World Scientific, 2007. P. 119.</ref> Līdz ar to distance starp [[Centaura Proksima|Centaura Proksimu]] un Centaura Alfu AB ir aptuveni 15 000 [[astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] (AU) jeb 0,24 gaismas gadi.<ref>Reipurth, B., Mikkola, S. [http://arxiv.org/pdf/1212.1246.pdf "Formation of the Widest Binaries from Dynamical Unfolding of Triple Systems"]. Aohoku Place, HI: Institute for Astronomy, Univ. of Hawaii at Manoa. December 6, 2012. PDF. Retrieved 28.09.2015.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Čigāni]]

sentences:
[[Kategorija:Romas katoļu bīskapi]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences: '''Biedrības “Latvijas nākotnes forums”''' (savulaik – biedrība “[[Latvijas attīstībai]]”) mērķis ir izveidot plašu un autoritatīvu labēju ideju diskusiju platformu, lai izstrādātu priekšlikumus mērķtiecīgai, ilgtspējīgai un dinamiskai [[Latvija|Latvijas]] attīstībai.{{fact}}

sentences: '''Dzimumhormoni''' ir [[Hormoni|hormonu]] grupa, kas nodrošina attīstību un funkcionēšanu organismiem ar [[Dzimumdimorfisms|dzimumu atšķirībām]] pēc [[Vīrišķais dzimums|vīrišķā]] un [[Sievišķais dzimums|sievišķā]] tipa, kas pilnībā izpaužas organismiem sasniedzot [[dzimumbriedums|dzimumbriedumu]]. Saskaņā ar to dzimumhormoni dalās vīrišķajos un sievišķajos.

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Džūkstes pagasts
| karte             = Džūkstes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Džūkstes pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Džūkstes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Džūkste
| platība           = 184,4
| iedzīvotāji       = 1481<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1481 / 184.4 round 1}}
| izveidots         = 1890
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Siuxt-Pönau
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Жукстская-Пенауская
| ref_krievu        =
}}
'''Džūkstes pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] teritoriālajām vienībām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar [[Lestenes pagasts|Lestenes]], [[Slampes pagasts|Slampes]], [[Dobeles pagasts|Dobeles]], [[Annenieku pagasts|Annenieku]], [[Jaunpils pagasts|Jaunpils]], [[Jaunbērzes pagasts|Jaunbērzes]] un [[Kalnciema pagasts|Kalnciema]] pagastiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators =
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dzelzs lēdija
| attēls                   = Iron lady film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Iron Lady''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Filida Loida]]
| producents               = [[Demiens Džounss]]
| scenārija autors         = [[Ebi Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Īeins Glens]]
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Entonijs Heds]]
* [[Nikolass Farels]]
* [[Ričards E. Grants]]
* [[Sjūzana Brauna]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Yuk Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[CinéCinéma]]''
* ''[[Goldcrest Films]]''
* ''[[DJ Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Icon Productions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|12|26|Austrālija un Jaunzēlande|2012|1|6|Apvienotā Karaliste|2012|2|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011|title=The Iron Lady|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2019|09|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190918220044/https://bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|115 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ironlady.htm|title=The Iron Lady (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dzelzs lēdija"''' ({{val|en|The Iron Lady}}) ir 2011. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "''The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister''". Filmas režisore ir [[Filida Loida]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Džims Brodbents]], [[Īeins Glens]], [[Olīvija Kolmane]], [[Entonijs Heds]], [[Nikolass Farels]], [[Ričards E. Grants]] un [[Sjūzana Brauna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|26||bez}} Austrālijā un Jaunzēlandē.

sentences:
[[Kategorija:Gvineja-Bisava]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Makalu
| Nosaukums2       = मकालु<br />马卡鲁峰, ''Mǎkǎlǔ Fēng''
| Photo            = Makalu.jpg
| Augstums         = 8485
| karte            = Nepāla#Ķīna<!-- Tibeta (Ķīna) -->
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 53 |lats= 21 |latNS= N
| longd= 87 |longm= 05 |longs= 19 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krāsns
| abbreviation = For
| name_latin = Fornax
| RA = 3
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α For''
| starmagnitude = 3,87
| neareststarname = ''HD 14412''
| stardistance = 41,35
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Eridāna]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Forona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H14O
|molmasa=138,20
|blīvums=885
|kušanas temperatūra=28 °C
|viršanas temperatūra=198-199 °C
}}
'''Forons''' (diizopropilidēnacetons, 2,6-dimetil-2,5-heptadiēn-4-ons, CO[CH=C(CH3)2)]2 pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Forons ir dzeltenzaļa kristāliska viela ar ģerāniju smaržu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Dagda
|         vārds_orig = Olga Taube
|             attēls = Anna Dagda.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1915
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Stokholma]] {{SWE}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Dagda''', īstā vārdā '''Olga Taube''' (dzimusi 1915. gada 22. janvārī Aizputē, mirusi 1996. gada 27. februārī Stokholmā), bija latviešu [[dzejniece]] un kritiķe. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences: '''Valodas modelis''' ({{Val|en|language model}}) ir [[mašīnmācīšanās]] modeļa veids, kas ir apmācīts, lai vārdiem tekstā noteiktu [[Varbūtības sadalījums|varbūtības sadalījumu]]. Modeļa mērķis ir aprēķināt vispiemērotāko vārdu, lai pabeigtu nepilnīgu teikumu vai frāzi, pamatojoties uz dotā teksta [[Konteksts|kontekstu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.altexsoft.com/blog/language-models-gpt/|title=Language Models, Explained: How GPT and Other Models Work|website=AltexSoft|access-date=2023-03-12|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|nīderlandiešu valodas universitāti|franču valodas universitāti|Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)}}
{{Universitātes infokaste
| name = Briseles Brīvā universitāte
|native_name          = Vrije Universiteit Brussel
|image             = Renaat_Braem_Rectoraat_VUB.JPG
|caption = Rektorāta ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1970 (1834)
|vision            =
|type              = Neatkarīga/daļēji valsts sponsorēta
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Brisele#Beļģija#Eiropa
| latd  = 50.82242 | latNS  = N
| longd = 4.39573 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 3 257 (2017)
|students          = 19 245 (2020)
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{BEL}}, [[Brisele]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.vub.be/
|logo              =VUB RGB.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Sekijerves polka''' ({{val|fi|Säkkijärven polkka}}, {{IPA2|ˈsækːiˌjærʋen ˈpolkːɑ}}, burtiskā vietvārda tulkojumā — ‘Maisu ezera polka’) ir plaši pazīstama [[Somija|somu]] polka, kas sākotnēji veidota no trim Sekijerves reģiona tautas melodijām.<ref name="Tamminen">Tamminen, Toivo (1993). ''"Tarina siitä, miten polkka tuli Amerikan kautta Suomeen"''. Hanuri-lehti. 21 (3): 16—19.</ref> Melodija ir ļoti populāra starp somu [[akordeons|akordeonistiem]]. Pirmo reizi melodiju 1928. gadā [[ASV]] ierakstīja Somijas [[norvēģi|norvēģu]] akordeonists Viljams ("Villijs") Larsens, taču slavena tā kļuva pēc Viljo Vesterinena un Lases Pihlajamā ierakstiem.

sentences: '''Tēlotāja ģeometrija''' ir [[ģeometrija]]s sadaļa, kurā telpiski objekti tiek attēloti kā plakani. Tā tiek izmantota [[Inženierija|inženierijā]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]], arī [[Dizains|dizainā]] un [[Māksla|mākslā]].

sentences: '''Apdrošināšanas prēmija''' ir apdrošināšanas līgumā noteiktais maksājums par [[Apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tā ir atkarīga no apdrošināšanas veida, apdrošināšanas objekta specifikācijas vai apdrošinātās personas individuālajām pazīmēm, apdrošināšanas [[Līgums|līguma]] darbības [[Termiņš|termiņa]], apdrošinājuma summas, pašriska un citiem faktoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=299053|title=Apdrošināšanas līguma likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-12-29|language=lv}}</ref>  Apdrošināšanas prēmija ir iemaksājama tajā pašā [[Valūta|valūtā]], kurā paredzēts izmaksāt apdrošināšanas atlīdzību, ja apdrošināšanas līgumā nav noteikts citādi. Apdrošināšanas prēmiju nosaka apdrošinātājs.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jana Majena sala
|attēls              = JanMayen.jpg
|attēla paraksts     = NASA satellītattēls ar sniega klātu [[Bērenbergs|Bērenbergu]]
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Jan Mayen in Nordland, Norway and Europe.png
|vietaskarte         = <!-- Veidne:VietasKarte -->
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position      = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = <!-- kartes paraksts; tikai pārprotamās situācijās -->
|vietējais nosaukums = ''Jan Mayen''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=70 |latm=59 |lats= |latNS=N |longd=8 |longm=32 |longs= |longEW=W <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 377
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = <!-- tikai skaitli km -->
|platums             = <!-- tikai skaitli km -->
|krasta līnija       = 124,1
|augstākais kalns    = [[Bērenbergs]]
|augstums            = 2277
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Filke
|valsts adm vienība                = [[Nūrlanne]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Olonkinbīene]] (18)
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 14—30
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = <0,1
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Jana Majena sala''' ({{val|no|Jan Mayen}}) ir [[Norvēģija]]i piederoša vulkāniska sala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos.<ref>{{PZT|296}}</ref> Izvietojusies uz [[Vidusatlantijas grēda]]s pacēluma starp [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] austrumos un [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]] rietumos.

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| image = GAZ-А.JPG
| assembly =  [[Gorkijas Automobiļu rūpnīca|GAZ]] , [[Ņižņijnovgoroda|Gorkija]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
[[KIM]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
| weight = {{nobr|1080 kg}}
| fuel_capacity= {{nobr|40 l}}
| wheelbase = {{nobr|2630 mm}}
| length = {{nobr|3790 mm}}
| width = {{nobr|1710 mm}}
| height = {{nobr|1788 mm}}
| designer =
| name = GAZ-A
| manufacturer = [[Gorkijas Automobiļu rūpnīca|GAZ]]
| production = 1932—1936
| predecessor =
| successor = [[GAZ-M-1]]
| class = vidējā klase
| body_style = 4 durvju [[Faetons (virsbūve)|faetons]]
4 durvju [[sedans]]
2 durvju [[pikaps]]
| engine = GAZ-A 3.2 l, 40 Zs [[I4]]
| transmission = mehāniskā 3 pārnesumu
| layout = [[aizmugurējā piedziņa]]
| related = ''[[Ford Model A]]''
}}
'''GAZ-A''' ({{val|ru|ГАЗ-А}}) ir vidējās klases [[Faetons (virsbūve)|faetona]] virsbūves [[vieglā automašīna]]. ''[[Ford Model A (1927)|Ford A]]'' modeļa licencētā kopija, kā ražošanai aprīkojumu un dokumentāciju [[Padomju Savienība|padomju]] valdība 1929. gadā iegādājās no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Ford Motor Company]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://his.1september.ru/article.php?ID=199902903 |title=Борис Шпротов "Компания Форда и Россия (1909—1929)" |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151121083902/http://his.1september.ru/article.php?ID=199902903 |archivedate={{dat|2015|11|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Čans Sontheks
| vārds_orģ           = 장성택
| attēls              =
| apraksts            =
| amats               = Ziemeļkorejas Aizsardzības komitejas priekšsēdētāja vietnieks
| term_sākums         = {{dat|2009|||N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|12|9|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1946|2|2}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ziemeļkoreja|Kanvondo}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2013|12|12|1946|2|2}}
| mir_vieta           = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| partija             = [[Korejas Strādnieku partija]]
| dzīvesb             = [[Kima Kjonhija]]
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
, kas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma vieta]] [[Hjogo prefektūra|Hjogo prefektūrā]], ir visvairāk apmeklētā pils [[Japāna|Japānā]].]]
{{Nihongo|'''Japāņu pilis'''|城|shiro}} bija [[Cietoksnis|cietokšņi]], kas būvēti galvenokārt no koka un akmens. Tās attīstījās no iepriekšējo gadsimtu koka nocietinājumiem un savu pazīstamo veidolu ieguva [[16. gadsimts|16. gadsimtā]]. Japānas pilis tika būvētas, lai apsargātu svarīgas vai stratēģiskas vietas, piemēram, [[osta]]s, upju šķērsojumus vai krustceles, un gandrīz vienmēr šos savus nocietinājumiem izmantoja reljefa formas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Ideal Home''
| attēls                   = Ideal Home.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Endrū Flemings]]
| producents               =
* [[Ārons Raiders]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Marija Terēze Arida]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Maksims Remijards]]
| scenārija autors         = Endrū Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Džeiks Makdormans]]
* [[Džeks Gors]]
| mūzika                   = [[Mārtins Simpsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Remstar Studios]]''
* ''[[Baby Cow Productions]]''
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Mustard & Co]]''
| izplatītājs              = ''[[Brainstorm Media]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|''Mardi Gras'' filmu festivāls|2018|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0|title=Ideal Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413153759/http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Krievijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Ebota''' ({{val|en|Abbot}}; vīriešu dzimtē '''Ebots''') ir uzvārds, kas nozīmē "[[abats]]" (klostera vadītājs).

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pušmucovas Jaunavas Marijas pasludināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pusmucovas kat bazn.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Pušmucovas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Pušmucovas baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 38 | lats  = 37  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 43  | longs = 27  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Pušmucovas pagasts]], [[Pušmucova]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1897. gads]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Antons Justs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1850. gads|1850. gadā]]
| year_completed        = [[1852. gads|1852. gadā]], pārbūvēta [[1876. gads|1876. gadā]]
| length                = 25,60 m
| width                 = 12,80 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = apmesti [[laukakmens|laukakmeņi]]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pušmucovas katoļu baznīca ar žogu un vārtiem
|      numurs = 9158
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2016|10|25|N|bez}}
}}
}}
'''Pušmucovas Jaunavas Marijas pasludināšanas Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes [[Baznīca (celtne)|baznīca]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub525 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pušmucovas pagasts|Pušmucovas pagasta]] centrā [[Pušmucova|Pušmucovā]].

sentences: '''Diolks''' (sengr. ''Δίολκος'') bija velkamais ceļš, kas šķērsoja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]], un pa kuru [[Antīkie laiki|antīkajos laikos]] pārvilka vieglos karakuģus un nelielus tirdzniecības kuģus starp [[Korintas līcis|Korintas līci]] un [[Saronikas līcis|Saroniku]], tādējādi nodrošinot kuģu īsāko satiksmi starp Korintas ostām [[Lehaja|Lehaju]] un [[Kenhreja|Kenhreju]]. Ceļš bija 6 kilometrus garš un 3—4 metrus plats. Tas bija bruģēts ar akmens plāksnēm ar dziļām iedobēm, kurās tika ievietotas koka slieces, kas tika smērētas ar taukiem. Kuģu saturs un pārvadājamās preces tika transportētas atsevišķos ratos, kurus vilka [[vergi]]. Šis ceļš bija uzbūvēts 6. gadsimtā pr.Kr. un tika izmantots kuģu transportēšanai līdz pat 9. gadsimtam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Kārlis Valdhauers
| vārds_orig = ''Carl Waldhauer''
| attēls = Dr._med._Carl_Fridrich_Werner_Michael_Waldhauer.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1820
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 8
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Salienes muiža}} (tagad {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Sakas pagasts|Saļiena}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1899
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 30
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[oftalmologs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Verners Mihaels Valdhauers''' ({{val|de|Carl Friedrich Werner Michael Waldhauer}}; dzimis {{dat|1820|12|8}}, miris {{dat|1899|4|30}}) bija [[Saļiena|Saļienā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes Latvijas ārsts, [[oftalmologs]]. [[Reimersas acu klīnika]]s pirmais direktors, viens no oftalmoloģijas pamatlicējiem Latvijā.

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences:
[[Kategorija:Folkroks|Grupas]]
[[Kategorija:Tautas mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
rasējums. [[Animators]] zīmē uz stikla paneļa, kura aizmugurē esošais projektors projicē vienu filmas kadru]]
'''Rotoskopija''' ir [[Animācija|animēšanas]] tehnika, kurā tiek pārzīmēta darbība no [[video]] materiāla. Sākotnēji [[Animators|animatori]] projicēja filmu attēlus uz stikla paneļa un pārzīmēja darbību, mūsdienās šo ierīci aizstāj [[dators|datori]] un [[datorprogramma|programmas]], ar automatizētām rotoskopēšanas iespējām.

sentences: {{Commonscat|Islands by ocean|Salas pēc okeāna}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propargilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=HC≡C−CH2−OH
|molmasa=56,06
|blīvums=971,5
|kušanas temperatūra=-48 līdz -52 °C
|viršanas temperatūra=114-115 °C
}}
'''Propargilspirts''' (propinols, HC≡C−CH2−OH) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[spirts]] ar trīskāršo saiti molekulā. Propargilspirts ir bezkrāsains, ūdenī šķīstošs viskozs šķidrums ar [[ģerānija|ģerāniju]] smaržu. Tas kairina ādu un gļotādas.

sentences:
Eiropas sadalījums pa [[reģions|reģioniem]]:

Ziemeļeiropa

[[Rietumeiropa|Rietumeiropa]]

[[Austrumeiropa|Austrumeiropa]]

[[Dienvideiropa|Dienvideiropa]]]]
'''Ziemeļeiropa''' ir [[Eiropa]]s ziemeļu daļa, kurā pēc [[Eiropas Savienība]]s (ES) ieteiktās definīcijas ietilpst trīs [[Baltijas valstis]] — [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], piecas [[Ziemeļvalstis]] — [[Dānija]], [[Islande]], [[Norvēģija]], [[Somija]], [[Zviedrija]], kā arī autonomās [[Fēru Salas]].<ref>[http://eurovoc.europa.eu/drupal/?q=request&uri=http://eurovoc.europa.eu/100277 Northern Europe] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170105184226/http://eurovoc.europa.eu/drupal/?q=request&uri=http://eurovoc.europa.eu/100277 |date={{dat|2017|01|05||bez}} }} no ''Multilingual Thesaurus of the European Union'' (angliski)</ref> [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] teritoriāli un kultūrvēsturiski Ziemeļeiropai pieskaita arī [[Britu salas]] ([[Apvienotā Karaliste]], [[Īrija]], [[Normandijas salas]] un [[Menas Sala]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Composition of macro geographical (continental) regions, geographical sub-regions, and selected economic and other groupings |work= [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] |url= http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm | accessdate= 2015. gada 26. jūlijā | language= angliski}}</ref>

Reizēm Ziemeļeiropai tiek pieskaitīta arī [[Krievija]]s ziemeļdaļa, [[Vācija]]s ziemeļdaļa, [[Polija]]s ziemeļdaļa un [[Nīderlande]]. Ar Dāniju saistītā [[Grenlande]] tiek pieskaitīta [[Ziemeļamerika]]i.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
jogurts trauciņā]]
'''Jogurts''' ir [[skābpiena produkti|skābpiena produkts]], ko iegūst sarecinot [[pasterizēšana|pasterizētu]] [[piens|pienu]] ar [[pienskābes baktērijas|pienskābes baktēriju]] ''[[Streptococcus thermophilus]]'' un ''[[Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus]]'' [[ieraugs|ieraugu]], kurās šīs baktērijas ir noteiktās attiecībās.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=75.—78 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 }}</ref> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]], izņemot Dienvideiropu, jogurts galvenokārt tiek gatavots no [[govs]] piena, [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Turcija|Turcijā]] — no [[aita]]s un [[kaza]]s piena, bet [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Indija|Indijā]] — no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] piena.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Lamborghini''
| native_name =
| logo =

| image = Lamborghini,_Sant'Agata_Bolognese,_Bologna.jpg
| image_size = 250px
| image_caption = ''Lamborghini'' galvenā ēka
| caption =
| type = meitas uzņēmums
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1963]]. gads
| founder = [[Feručio Lamborgīni]]
| defunct =
| location_city = [[Santagata Boloņēze]], [[Emīlija-Romanja]]
| location_country = {{ITA}}
| location =
| locations =
| area_served = globāla
| key_people = [[Stefans Vinkelmanis]]
| industry = [[autobūve]]
| products = [[automašīna]]s
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent = ''[[Audi (auto)|Audi]]''
| divisions =
| subsid = ''[[Ducati]]''
''[[Italdesign Giugiaro]]''
| homepage = {{URL|http://www.lamborghini.com}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Malnavas pagasts
| karte             = Malnavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Malnavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Malnavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Malnava
| platība           = 163,7
| iedzīvotāji       = 1406<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1406 / 163.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.malnava.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Suleimana kalni
|attēls                 = Mountains_near_Zhob_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kalni Beludžistānas Žobas apriņķī
| map_type            = Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 30.5 | latNS  = N
| longd = 70.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}, {{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Zargunhars]]
|augstums               = 3 578
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Mimaropa
| official_name = ''MIMAROPA Region''
| image_skyline = Big lagoon entrance, Miniloc island - panoramio.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ieeja Minilokas salas lagūnā [[Palavana]]s ziemeļrietumu piekrastē
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = MIMAROPA in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 29620.9
| population_total = 3228558
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =10 | latm =40 | lats =| latNS = N
| longd =119 | longm =30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Kalapana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 6
| p1 = '''5 provinces'''
| p2 = [[Austrummindoro]]
| p3 = [[Marinduke (province)|Marinduka]]
| p4 = [[Palavana (province)|Palavana]]
| p5 = [[Rietummindoro]]
| p6 = [[Romblona (province)|Romblona]]
| p7 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p8 = [[Puertoprinsesa]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-41
| website =
}}
'''Mimaropa''' (''Mimaropa''), agrāk '''IV-B reģions''' (''Region VI-B''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidrietumos. Aizņem salas uz dienvidrietumiem no [[Lusona]]s un iekļauj 5 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs ir [[Kalapana]] (daļa reģionālo iestāžu atrodas [[Kesonsitija|Kesonsitijā]]), bet lielākā pilsēta ir [[Puertoprinsesa]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Nemuna
  | valsts            = Lietuva
  | citnosaukums      = Nemuna
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Nemunas
  | valsts1           = Krievija
  | citnosaukums1     = Ņemana
  | citvaloda1        = ru
  | citvaloriģin1     = Неман
  | valsts2           = Baltkrievija
  | citnosaukums2     = Ņomana
  | citvaloda2        = be
  | citvaloriģin2     = Нёман
  | attēls            = Liskiava Neman.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Nemuna pie Birštonas
  | izteka            = [[Minskas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kuršu joma]]
  | baseina_valstis   = {{BLR}}
{{LTU}}
{{RUS}}
{{POL}}
{{LAT}}
  | tek_caur          = {{BLR}}
{{LTU}}
{{RUS}}
  | garums            = 937
  | iztekas_augstums  = 176
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 616
  | gada_notece       = 21,6
  | baseins           = 98 200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=12 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=21 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=14 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=1 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Jūta
| official_name           = ''Utah''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Saltph26.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sāls līdzenumi Jūtas štata teritorijā
| image_flag              = Flag of Utah.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of Utah (Alternate).svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Beehive State''
| motto                   = ''Industry''
| anthem                  =
| capital                 = [[Soltleiksitija]]
| largest_city            = [[Soltleiksitija]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Utah in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_alt                 =
| map_caption             = Jūtas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1896|1|4|N}} (45.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Spensers Kokss
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 219887
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 3.25
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4126
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce | last=Arave | first=Lynn | title=Utah's basement—Beaver Dam Wash is state's lowest elevation | publisher=Deseret Morning News | date=2006-08-31 | url=http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html | accessdate=2007-03-08 | archive-date=2008-06-21 | archive-url=https://web.archive.org/web/20080621214043/http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html }}</ref>
| elevation_min_m         = 664
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    = <ref name=2010_census>{{Tīmekļa atsauce | title= Resident Population Data: Population Change | publisher= United States Census Bureau | accessdate= 28 December 2010 | url= http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php | archive-date= {{dat|2011|08|23||bez}} | archive-url= https://www.webcitation.org/619lRoKht?url=http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php }}</ref>
| population_total        = 2763885
| population_as_of        =
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vanesa Paradī
|Vārds_orig = ''Vanessa Paradis''
|          Attēls = Vanessa Paradis Cannes 2016 3.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|12|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Francija|Senmordefosē}}
|           Vieta =
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[roks]], [[Popmūzika|pops]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, fotomodele
|     Instrumenti = balss, ģitāra
|            Gadi = 1981-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://vanessa-paradis.artiste.universalmusic.fr/site/ vanessa-paradis.fr]
|         Dzimums = S
}}
'''Vanesa Paradī''' ({{val|fr|Vanessa Paradis}}; dzimusi {{dat|1972|12|22}}) ir franču dziedātāja, aktrise un fotomodele.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Imperators Nortons I
| vārds_orig = ''Emperor Norton I''
| attēls = Emperor_Joshua_A._Norton_I.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Nortons I, ASV imperators
| dz_dat_alt = {{dat|1818|2|4}}
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1880|1|8|1818|2|4}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Sanfrancisko}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = pašpasludināts par Nortonu I, ASV imperatoru un Meksikas aizstāvi
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki = Džons Nortons<br />Sāra Nordena
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Serbija|Serbijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Serbijas ir iekļautas '''4 vietas''' (visi kultūras objekti), savukārt 11 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/rs Serbija]</ref>. Serbija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja 2001. gada [[11. septembris|11. septembrī]]. UNESCO [[Serbija]]s teritorija iekļauj arī ''de facto'' neatkarīgo [[Kosova|Kosovu]], kuras neatkarību ir atzinusi daļa pasaules valstu (Kosovā esošie objekti tiek izdalīti atsevišķi: [[UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kosovā|UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kosovā).]]

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Edins Džeko
| image =
| caption = Džeko 2015. gadā
| fullname =
| birth_date = {{birth date and age|1986|3|17}}
| birth_place = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
| height = 191<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739# | title = Edin Dzeko | publisher = ESPN FC | accessdate = 30 August 2012 | archive-date = {{dat|2013|01|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20130106220742/http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739 }}</ref>
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| currentclub = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| clubnumber = 9
| youthyears1 = 1996–2003
| youthclubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| years1 = 2003–2005
| years2 = 2005–2007
| years3 = 2005
| years4 = 2007–2011
| years5 = 2011–2016
| years6 = 2015–2016
| clubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| clubs2 = {{flaga|Čehija}} [[FK Teplice|Teplice]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Čehija}} [[FK Ústí nad Labem|Ústí nad Labem]]
| clubs4 = {{flaga|Vācija}} [[VfL Wolfsburg]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Manchester City F.C.|Manchester City]]
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| caps1 = 38
| goals1 = 3
| caps2 = 43
| goals2 = 16
| caps3 = 15
| goals3 = 6
| caps4 = 111
| goals4 = 66
| caps5 = 130
| goals5 = 50
| caps6 = 31
| goals6 = 8
| nationalyears1 = 2003–2004
| nationalyears2 = 2006–2007
| nationalyears3 = 2007–
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U19
| nationalteam2 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| nationalteam3 = {{fb|Bosnia and Herzegovina}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalgoals1 = 0
| nationalcaps2 = 5
| nationalgoals2 = 1
| nationalcaps3 = 133
| nationalgoals3 = 65
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| clubs7 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| years7 = 2016–2021
| caps7 = 168
| goals7 = 77
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]
| years8 = 2021–2023
| caps8 = 69
| goals8 = 22
| clubs9 = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| years9 = 2023–
| caps9 = 19
| goals9 = 16
}}
'''Edins Džeko''' ({{val|bs|Edin Džeko}}; dzimis {{dat|1986|3|17}}) ir bosniešu [[futbolists]], spēlē [[uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas izlases]] dalībnieks. Kopš 2023. gada Džeko pārstāv [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgas]] komandu [[Fenerbahçe S.K.|''Fenerbahçe'']].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences: '''„Straumēni: vecā Zemgales māja gada gaitās”''' ir 1933. gadā izdota [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] poēma prozā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Grey Nurse Shark at Fish Rock Cave, NSW.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Carcharias taurus|Atlantijas smilšu haizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|      sinonīmi =
*''Ectobranchiata''
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Chondrichthyes|Skrimšļzivis}}
*{{TaksoSaite|Osteichthyes|Kaulzivis}}
|     binomial = Gnathostomata <small>([[Karl Gegenbaur|Gegenbaur]], 1874)
|   kategorijas = nē
}}
'''Žokļaiņi''', '''āržauņi''' (''Gnathostomata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu tipa]] (''Chordata'') infratips. Šajā grupā ietilpst visi [[mugurkaulnieki]] ar žokļiem,<ref>[https://www.accessscience.com/content/gnathostomata/293800 Science: Gnathostomata]</ref>  bet [[apaļmutnieki]] un tiem radniecīgie izmirušie dzīvnieki apvienoti [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu infratipā]]. Zinātniskais nosaukums ''Gnathostomata'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un nozīmē "žokļu mute" (''gnathos'' — "žokļi", ''στόμα'' ''(stoma)'' — "mute").

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Skopje
 | native_name              = ''Скопје''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{photomontage
| photo1a = Skopje view from Kale 3.jpg
| photo2a = СК Old Bridge, Skopje (33745349220).jpg
| photo2b = Куршумли Ан (Стара Скопска чаршија).jpg
| photo3a = Iglesia de San Clemente, Skopie, Macedonia del Norte, 2014-04-17, DD 03.jpg
| photo3b = Поглед кон Сули Ан и Старата скопска чаршија.JPG
<!-- | photo4a = Antigua estación de ferrocarril, Skopie, Macedonia, 2014-04-17, DD 15.JPG -->
| spacing = 2
| border = 0
| color = #F2F2F2
| size = 280
}}
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Skopje, North Macedonia.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Skopje.svg
 | pushpin_map              = Ziemeļmaķedonija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 42 | latm  = 0 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļmaķedonija}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 571.46
 | elevation_m              = 240
 | population_total         = 544086
 | population_as_of         = {{dat|2015|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.skopje.gov.mk/en/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Germany|Vācijas airētāji}}

sentences: '''Atomfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoms|atomu]] kā izolētu sistēmu, kas sastāv no [[atoma kodols|atoma kodola]] un [[elektrons|elektroniem]]. Sākotnēji tika pētīts elektronu izvietojums atomos un to izmaiņas. Atomfizikas nozarē iekļaujas gan neitrālu atomu, gan [[jons|jonu]] pētījumi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = King of herrings.png
| att_nosaukums = Siļķu karaļa 1985. gada ilustrācija
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Lampriformes
|      kārta_lv = Opahveidīgās
|        dzimta = Regalecidae
|     dzimta_lv = Airzivju dzimta
|         ģints = Regalecus
|      ģints_lv = Airzivis
|          suga = Regalecus glesne
|       suga_lv = Siļķu karalis
|      binomial = Regalecus glesne <small>([[Ascanius]], 1772)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences: Jēdzienu '''karnevāla kultūra''', runājot par [[viduslaiki|viduslaiku]] un [[renesanse]]s [[karnevāls|karnevālu]], šo laikmetu oficiālās un tautas kultūras attiecībām un smieklu kultūru, ir ieviesis [[krievi|krievu]] [[literatūrzinātnieks]] [[Mihails Bahtins]] darbā "Fransuā Rablē daiļrade un viduslaiku un renesanses tautas smieklu kultūra"<ref>Михаил Бахтин. ''Творчество Франсуа Рабле и народная культура средневековья и Ренессанса'', 1965</ref>. Šis jēdziens un ar to saistītās Bahtina idejas ir aktuālas arī mūsdienu literatūrzinātnē, [[kulturoloģija|kulturoloģijā]], [[filozofija|filozofijā]], runājot par, piemēram, oficiālās kultūras un tautas kultūras pretstatu vai [[postmodernisms|postmodernisma]] [[literatūra]]s karnevalizāciju.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas 6. vidusskola.

sentences: {{Commonscat|Archaeologists from the United States}}

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
'''Hemsvorts''' var būt:
* [[Liams Hemsvorts]] — austrāliešu aktieris;
* [[Lūks Hemsvorts]] — austrāliešu aktieris;
* [[Kriss Hemsvorts]] — austrāliešu aktieris.

sentences: '''Zinātniskais izdevums''' jeb '''zinātniskā publikācija''' (no {{val|la|pūblicātio}} — 'izsludinājums') ir izdevuma veids, kas ietver teorētisku vai eksperimentālu [[zinātnisks pētījums|pētījumu]] rezultātus un atbilstošu iepriekšējās zinātniskās [[literatūras apskats|literatūras apskatu]]. Zinātniskie izdevumi parasti ir paredzēti samērā nelielai auditorijai un tāpēc izdoti nelielā apjomā. No citiem izdevuma veidiem tie atšķiras ar materiāla stilistisko sarežģītību un plašu zinātniskās [[terminoloģija]]s lietojumu, kuras skaidrojums var būt iekļauts izdevumā vai arī izdots atsevišķi specializētās svešvārdu un skaidrojošajās vārdnīcās.

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences:
'''Bende''' ir persona, kura izpilda [[Nāvessods|nāves sodu]] vai [[miesassodu]]. Pārnestā nozīmē termins tiek lietots kā sinonīms vārdiem “mocītājs”, “sodītājs”.
== Darbības specifika ==
Bendem parasti tiek uzrādīts orderis, kas pilnvaro vai liek viņam izpildīt sodu. Attiecīgā pavēle aizsargā bendi no apsūdzības slepkavībā. Parasti bendes apzīmējumam izmantoti termini, kas atvasināti no nāvessoda veidiem, lai gan viņi bieži veica arī citus fiziskus sodus. Piemēram, ir bende pakārējs ([[pakāršana]]) un bende [[galvas nocirtējs]] ([[galvas nociršana]]). Armijā bendes lomu pildīja karavīrs vai karavīru grupa. Izplatīts bendes stereotips ir viduslaiku vai absolūtisma bende ar kapuci. Simboliski vai reāli bendes reti bija ar kapuci un nebija tērpušies melnā krāsā; kapuces tika izmantotas tikai tad, ja bendes identitāte un anonimitāte bija jāpasargā no sabiedrības. Kā [[Hilarija Mantela]] atzīmēja savās 2018. gada ''Reith Lectures'' lekcijās: "Kāpēc bende valkā masku? Jo visi zināja, kas viņš ir".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lüneburger Heide 006.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Pinophyta
| nodalījums_lv = Kailsēkļi
|         klase = Pinopsida
|      klase_lv = Skujkoku klase
|         rinda = Pinales
|      rinda_lv = Priežu rinda
|        dzimta = Cupressaceae
|     dzimta_lv = Ciprešu dzimta
|         ģints = Juniperus
|      ģints_lv = Kadiķis
|          suga = J. communis
|       suga_lv = Parastais kadiķis
|      binomial = Juniperus communis
|        autors = [[Carl von Linné|L.]], [[1753]]
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastais kadiķis''' (''Juniperus communis''), arī '''Zviedrijas kadiķis''', '''paeglis''', '''ērcis''' ([[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]]) ir vienmājas [[skujkoks]]. [[Latvija|Latvijā]] visbiežāk sastopams kā [[krūms]], retāk kā koks. Kadiķi labi aug saulainās vietās, tie ir sausumizturīgi un nav prasīgi augsnes izvēlē. Kadiķi aug gan klajumā, gan pamežā. Priežu mežos, virsājos, sausos pauguros redzami īpatnēji, piramidālie, cilindriskie kadiķu vainagi. Skujas ir sīkas, adatveida, sakārtotas mieturos pa trim.

sentences: '''''Starlink''''' ir globāla [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņu]] sistēma, ko pārvalda un attīsta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[SpaceX]]''. Tā var nodrošināt ātrdarbīgu platjoslas interneta piekļuvi vietās, kur tā ir bijusi neuzticama, dārga vai pilnīgi nepieejama. ''SpaceX'' pavadoņu pētniecības, izstrādes un ražošanas nodaļa atrodas Vašingtonas štata [[Redmonda (Vašingtona)|Redmondā]], kur ir arī pavadoņu lidojuma vadības centrs.

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Nigeria|Nigērija}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences: '''13. februāris''' ir gada 44. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 321 (322 garajā gadā) diena.

sentences: '''Svārsts''' ir ķermenis, kas nostiprināts iekarē un var brīvi šūpoties ap horizontālu asi, kas ir līdzsvara stāvoklis. Kad svārsts tiek atvirzīts no līdzsvara stāvokļa, tas [[smaguma spēks|smaguma spēka]] iedarbībā atgriežas [[Mehāniskais līdzsvars|līdzsvara stāvoklī]]. Smaguma spēks un ķermeņa [[masa]]s [[inerce]] nodrošina [[svārstības]] ap līdzsvara stāvokli. Laiku, kurā svārsts veic vienu pilnu svārstību, sauc par [[periods|periodu]].

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brazīlija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3360065025/weekend/|title=Brazil (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 143 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1985|2|20|Francija|1985|2|22|Apvienotā Karaliste|1985|12|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = * ''Embassy International Pictures''
* ''Brazil Productions''
| operators = [[Rodžers Prats]]
| oriģinālnos = ''Brazil''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Džonatans Praiss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Ketrīna Helmonda]]
* [[Ians Holms]]
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Maikls Peilins]]
* [[Ians Ričardsons]]
* [[Pīters Vons]]
* [[Kima Greista]]
| scenārijs = * Terijs Giljams
* [[Toms Stopards]]
* [[Čārlzs Makīons]]
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Terijs Giljams]]
| žanrs = zinātniskā fantastika, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Brazil (1985 film) poster.jpg
| imdb =
}}'''"Brazīlija"''' ({{Val|en|Brazil}}) ir 1985. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] melnās komēdijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Terijs Giljams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonatans Praiss]], [[Roberts De Niro]], [[Ketrīna Helmonda]], [[Ians Holms]], [[Bobs Hoskinss]], [[Maikls Peilins]], [[Ians Ričardsons]], [[Pīters Vons]] un [[Kima Greista]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla - kuce
| operators =
| attēls = Amores Perros poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = Alehandro Gonsaless Injaritu
| scenārijs = [[Giljermo Arriaga]]
| aktieri = * [[Emilio Ečevarrija]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Goja Toledo]]
* [[Alvaro Gverrero]]
* [[Vanesa Bauče]]
* [[Horhe Salinass]]
* [[Adriana Barrasa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Amores perros''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|6|16|Meksika}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/release/rl4232283649/weekend/|title=Amores Perros |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla - kuce"''' ({{Val|en|Amores perros}}) ir 2000. gada [[Meksika]]s psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilio Ečevarrija]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Goja Toledo]], [[Alvaro Gverrero]], [[Vanesa Bauče]], [[Horhe Salinass]] un [[Adriana Barrasa]]. "Mīla - kuce" ir Injaritu pirmā režisētā pilnmetrāžas filma, kā arī pirmā filma viņa "Nāves triloģijā", kurā vēl ietilpst filmas "[[21 grams]]" (2003) un "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|title=The Significance Of The Queer And The Dog In Alejandro González Iñárritu's Amores Perros (2000): A Masculinity At War|access-date=2024-02-02|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912182121/http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|archivedate=2018-09-12}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaunsibīrijas salas
|attēls              = Bennett-Insel_4_2014-08-25.jpg
|attēla paraksts     = Beneta salas ainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = starp [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]]
|arhipelāgs          =
|latd=75.266667|latNS=N
|longd=145.25|longEW=E
|platība             = 38 400
|garums              = 700
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Delonga kalns
|augstums            = 426
|salu skaits         = ~20
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         = 250
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Jaunsibīrijas salas''' ({{val|ru|Новосибирские острова}}, {{val|sah|Саҥа Сибиир арыылара}}) ir neapdzīvots arhipelāgs [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos.<ref>{{PZT|304|Jaunsibīrijas salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Rietumos arhipelāga krastus apskalo [[Laptevu jūra]], austrumos — [[Austrumsibīrijas jūra]]. Dienvidos [[Dmitrija Lapteva šaurums]] to atdala no [[Āzija]]s krasta. Pirmie ziņas par salu eksistenci 1712. gadā izplatīja [[kazaki]] Jakovs Permjakovs un Merkurijs Vagins.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article082307.html Определение "Новосибирские острова" в Большой Советской Энциклопедии]</ref> Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju, tikai militārās bāzes un polārstaciju personāls, kas periodiski mainās rotācijas kārtībā.

sentences: '''Radiointerferometrs''' ir instruments [[radioastronomija|radioastronomiskiem]] novērojumiem, kas sastāv no divām vai vairākām [[radioteleskops|radioteleskopa]] antenām, kas novietotas noteiktā attālumā viena no otras. Jo lielāks attālums starp antenām, jo augstāka tā izšķirtspēja. Radiointerferometrs ļauj realizēt astronomijā lielāko iegūstamo izšķirtspēju, kas sasniedz 10<sup>−5</sup> [[Grāds (leņķis)|leņķa sekundes]].

sentences: '''Krievu alfabēts''' mūsdienu [[krievu valoda]]s [[alfabēts]] un ir veidots uz [[kirilica]]s rakstu sistēmas pamata. Ieviests ap [[988]]. gadu laikā, kad [[Kijevas Krievzeme]] tika pievērsta [[kristietība]]i.

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences: '''Patiesības tabula''', kas pazīstama arī kā ''patiesības vērtību tabula'', ir tabula, kas saliktiem apgalvojumiem parāda patiesības vērtības atkarībā no tās sastāvdaļu patiesības vērtībām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ibstāles Alpi
|attēls                 = Kräuterin-Hochstadl.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohštadls
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.68528 | latNS  = N
| longd = 15.07472 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohštadls]]
|augstums               = 1 919
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Lietišķā matemātika]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann-bergzebra.jpeg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| pasuga =Equus zebra hartmannae
| pasuga_lv =Hartmaņa kalnu zebra
| binomial=Equus zebra hartmannae <small>([[Matschie]], 1898)</small>
}}
'''Hartmaņa kalnu zebra''' (''Equus zebra hartmannae'') ir [[kalnu zebra]]s (''Equus zebra'') viena no pasugām. Hartmaņa kalnu zebras apdzīvo daļu [[Namiba tuksnesis|Namibas tuksneša]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
 | name                     = Lauriakuma
 | native_name              = ''Lauriacum''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image                    = Legionslager und Zivilstadt Tafel.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Leģiona nometnes un ciemata rekonstrukcija
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 13 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 28 | longs = 30 | longEW = E
 | location                 = {{vieta|Austrija|Augšaustrija|Linclanda|Ensa}}
| built          = ap 200. gadu
| abandoned      = 5. gadsimts
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1960. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
 | area_total_km2           =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Bodlērs
|     vārds_orig = Charles Pierre Baudelaire
|         attēls = Charles Baudelaire.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Šarls Bodlērs ([[Nadars|Nadara]] foto)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{flaga|Francija}}, [[Parīze]], [[Francija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{flaga|Francija}} [[Parīze]], [[Francija]]
|   dzīves_vieta = Francija, [[Beļģija]]
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Baudelaire signatur.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], [[kritika|kritiķis]], [[proza|prozaiķis]]
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[simbolisms]], [[modernisms]], [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi = "[[Ļaunuma puķes (dzejoļu krājums)|Ļaunuma puķes]]" (1857)<br />"[[Mākslīgās debesis]]" (1860)
|    ietekmējies = [[Edgars Alans Po]]
|     ietekmējis = [[Pols Osters]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{apvienot|Klients-serveris}}
'''Klienta/servera arhitektūra''' ir skaitļošanas modelis, kurā vairāki komponenti strādā stingri noteiktās lomās, lai sazinātos. [[Serveris]] mitina, piegādā un pārvalda lielāko daļu [[klienta]] patērēto resursu un pakalpojumu. Šāda veida koplietojamo resursu arhitektūrai ir viens vai vairāki klientu datori, kas ir savienoti ar centrālo serveri, izmantojot tīklu vai interneta savienojumu.

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1026,5
|kušanas temperatūra=15,5 °C
|viršanas temperatūra=171,9 °C (izomerizējas)
}}
'''Izokrotonskābe''' (''cis''-2-butēnskābe, šķidrā krotonskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Izokrotonskābe normālos apstākļos ir eļļains šķidrums ar brūnā cukura smaržu. Izokrotonskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[krotonskābe]].

sentences: '''Kategoriskais imperatīvs''' ir centrālais koncepts [[Imanuels Kants|Imanuela Kanta]] morāles filozofijā. Imperatīvs paredz to, ka kāda darbība (vai bezdarbība) ir universāli saistoša, un tā nav atvedināma uz atsevišķu situāciju vai subjektīviem ieskatiem. Ja hipotētiskais imperatīvs kādu darbību pasludina par nepieciešamu, tad tikai attiecībā pret kādu atsevišķu nosacījumu, piemēram: „Man ir jānopērk maize, jo es esmu izsalcis”. Atšķirībā no hipotētiskā imperatīva, kategoriskais imperatīvs kādu rīcību pasludina par universālu, nereducējot to uz atsevišķiem apstākļiem, vai cilvēka subjektīviem ieskatiem. Kategoriskais imperatīvs iesākas un noslēdzas sevī, neatsaucoties uz kādu ārēju nosacījumu. Kategorisko imperatīvu Kants izklāsta trijos formulējumos.

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       attēls = Tamias striatus2.jpg
|       valsts = Animalia
|    valsts_lv = Dzīvnieki
|         tips = Chordata
|      tips_lv = Hordaiņi
|        klase = Mammalia
|     klase_lv = Zīdītāji
|        kārta = Rodentia
|     kārta_lv = Grauzēji
|       dzimta = Sciuridae
|    dzimta_lv = Vāveres
|        cilts = Marmotini
|     cilts_lv = Murkšķi
|        ģints = Tamias
|     ģints_lv = Burunduki
|   apakšģints = Tamias
|apakšģints_lv = Austrumu burunduki
| apakšģints_r = Austrumu burunduks
|         suga = Tamias striatus
|      suga_lv = Austrumu burunduks
|    izplatība =
|     binomial = Tamias striatus
|       autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|  kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kaspars Petrovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Grobiņa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Slepkava
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kaspars Petrovs''', pazīstams arī kā '''Rīgas Raskoļņikovs''', (dzimis [[1978]]. gadā [[Grobiņa|Grobiņā]])<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/284876-vareja_but_genijs_bet_kluva_par_serijveida_slepkavu Varēja būt ģēnijs, bet kļuva par sērijveida slepkavu]</ref> ir [[Latvija]]s laupītājs un [[sērijveida slepkava]].

sentences: '''25. jūlijs''' ir gada 206. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (207. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 159 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa meitene Piektdiene
| operators =
| attēls = His Girl Friday (1940 poster) crop.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs = * [[Čārlzs Lederers]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Rozalinda Rasela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''His Girl Friday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|18}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa meitene Piektdiene"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/89677|title=Kerijs Grānts|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=17.07.2023|date=10.10.2022|language=}}</ref> ({{Val|en|His Girl Friday}}), arī '''"Viņa meitenes piektdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Vina-meitenes-piektdiena/4582|title=Viņa meitenes piektdiena|website=filmas.oho.lv|access-date=17.07.2023}}</ref> ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]] un [[Rozalinda Rasela]]. Filmu izplatīja ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences: '''Aušana''' ir [[tekstilrūpniecība|tekstilražošanas]] process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot [[audums|audumu]]. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž [[stelles|stellēs]], lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences: '''Darba valoda''' (arī '''procedūras valoda''') ir kādai valodai piešķirts sevišķs legāls statuss starptautiskā kompānijā, organizācijā, biedrībā tās iekšējās un ārējās komunikācijas nodrošināšanai. Pirmām kārtām tā ir ikdienas korespondences un saziņas valoda.

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mangaļsala. Skats no Mangaļsalas mola. Fotografējis ScAvenger 2009. gada 9. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2009-09-09
| author         = [[User:ScAvenger|ScAvenger]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceremonija
| operators =
| attēls = Laceremonieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klods Šabrols]]
| producents = [[Marins Karmics]]
| scenārijs = * Klods Šabrols
* [[Karolīna Eliašefa]]
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Sandrīna Bonēra]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Žans Pjērs Kasels]]
* [[Viržīnija Leduaēna]]
* [[Valentīns Merlē]]
* [[Seržs Ruso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Cérémonie''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1995|8|30|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4006|title=LA CÉRÉMONIE |publisher=JP Box-Office |accessdate= {{dat|2023|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceremonija"''' ({{Val|fr|La Cérémonie}}) ir 1995. gada [[Francija]]s un [[Vācija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Klods Šabrols]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Sandrīna Bonēra]], [[Žaklīna Bisita]], [[Žans Pjērs Kasels]], [[Viržīnija Leduaēna]], [[Valentīns Merlē]] un [[Seržs Ruso]]. Filma balstīta uz 1977. gada Rutas Rendelas romānu ''A Judgement in Stone''.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Κυπριακή Δημοκρατία''
''Kıbrıs Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kipras Republika
|            valsts_nosaukums = Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Kipras karogs
|              ģerboņa_attēls =Cyprus coat of arms 2006.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ὕμνος εἰς τὴν Ἐλευθερίαν]]''
|               kartes_attēls = EU-Cyprus.svg
|             kartes_paraksts = Kipras atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Nikosija]]
| latd= 35 | latm= 08 | latNS= N | longd= 33 | longm= 28 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda]]
[[turku valoda]]
|             etniskās_grupas = 77% [[grieķi]]
18% [[turki]]
5% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kipras prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Niks Anastasiadis]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Kipras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1959|2|19}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 9,251
|               platība_rangs = 167.
|              procenti_ūdens = 3,76
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 870 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 117
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = 22,746 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 28 544
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,914 ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 32.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.cy]]
|              tālsarunu_kods = 357
|                iso_kods_num = 196
|              iso_kods_alfa2 = CY
|              iso_kods_alfa3 = CYP
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Konformists
| operators =
| attēls = The Conformist poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bernardo Bertoluči]]
| producents =
| scenārijs = Bernardo Bertoluči
| aktieri = * [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Stefānija Sandrelli]]
* [[Gastons Moskins]]
* [[Dominike Sanda]]
* [[Pjērs Klementī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Il conformista''
| studija = * ''Mars Film Produzione''
* ''Marianne Productions''
* ''Maran Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|7|1|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]|1970|10|7|Itālija}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Konformists"''' ({{Val|it|Il conformista}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s, [[Francija]]s un [[Vācija]]s kopražojuma politiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bernardo Bertoluči]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Stefānija Sandrelli]], [[Gastons Moskins]], [[Dominike Sanda]] un [[Pjērs Klementī]]. Filma balstīta uz [[Alberto Moravija]]s 1951. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Kapteinis Cubasa
| show_name_2          = キャプテン翼
| bgcolour             =
| color text           =
| image                = Captain Tsubasa logo.gif
| caption              = oriģinālais logotips
| genre                = sporta anime
| format               =
| creator              = [[Joiči Takahaši]]
| developer            =
| writer               =
| director             = [[Hirojoši Mitsunobu]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 128
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''"Kapteinis Cubasa"''' ({{val|ja|キャプテン翼}}) ir [[japāņi|japāņu]] [[manga]]s sērija, kuru sarakstījis un ilustrējis [[Joiči Takahaši]]. Sērija galvenokārt ir par un ap [[futbols|futbolu]], koncentrējoties uz Cubasu Ozoru un viņa attiecībām ar draugiem, sāncensībām ar pretiniekiem, treniņiem, sacensībām un katru futbola spēli un tās rezultātu. Vairākās "Kapteinis Cubasa" sērijās stāsts ir par Cubasas un viņa draugu izaugsmi, sastopoties ar jauniem sāncenšiem.

sentences: '''Cēlonība''' ir attiecības starp notikumu (ierosinājumu/iemeslu) un otru notikumu (rezultātu), kur otrs notikums tiek uztverts kā secīgs turpinājums pirmajam notikumam. Cēlonība pasaules kārtībā ir nenovēršama, bet nenoteikta parādība, mijiedarbojoties [[objekts|objektiem]], [[process|procesiem]], [[īpašība|īpašībām]], [[fakts|faktiem]] un citiem stāvokļiem. Cēlonība pastāv un ir [[laiks|laika]] noteikta.

sentences: '''Definīcija''' ({{val|la|definitio}} — ‘robeža’) ir [[jēdziens|jēdziena]] vai [[priekšmets|priekšmeta]] īss raksturojums, kurā ir iekļautas tā būtiskās pazīmes. Definīcija atbild uz jautājumu "Kas tas ir?" vai "Ko tas nozīmē?".<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 23. lpp.</ref> Lai kaut ko varētu definēt, ir nepieciešams pietiekami precīzi raksturot, jo pretējā gadījumā [[jēdziens]] vai priekšmets var tikt sajaukts ar citiem jēdzieniem vai priekšmetiem, kas atbilst nepilnīgi nodefinētajam raksturojumam. Definīcijā nevar būt arī [[pretrunas]]. Dažādu terminu definīcijas apkopo [[vārdnīca|vārdnīcās]] un [[enciklopēdija|enciklopēdijās]].

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences: '''Saraustītie lietus slāņmākoņi''' ''Fractonimbus'' (Frnb) ir tumši pelēki [[mākoņi]], kuri izskatās arī ar dzeltenīgu vai zilganu nokrāsu. Nokrišņu laikā mākoņu slānis izskatās vienveidīgs, bet kad nokrišņu nav, var manīt to viļņveidīgumu. Mākoņi aizsedz visas debesis bez vietām, kur nav mākoņu. Mākoņu augstums 100—1000 m, bet biezums 2—3 km, bet dažreiz arī 5 km. [[Saule]] un [[Mēness]] caur Frnb nespīd un pat aptuveni nav iespējams noteikt Saules atrašanās vietu debesīs. [[Nokrišņi]] izkrīt mērena lietus vai sniega veidā, dažreiz ar pārtraukumiem. Galvenais mākoņu veidošanās iemesls ir augšupejošās gaisa plūsmas atdzišana [[atmosfēras fronte]]s tuvumā.

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Tamias_sibiricus_lineatus_in_Mount_Taisetsu_-2.jpg
| att_nosaukums = [[Sibīrijas burunduks]] (''Tamias sibiricus'')
|    att_izmērs = 260px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Marmotini
|      cilts_lv = Murkšķi
|         ģints = Tamias
|      ģints_lv = Burunduki
|      binomial = Tamias <small>([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1811)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' ir ilgstoši populārākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas un sistemātikas sistēma.

sentences: {{Commonscat|Archaeological cultures by period}}

sentences:
[[Kategorija:Grieķija]]
[[Kategorija:Līgumi pēc valsts|Griekzija]]

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences: '''Čiekurkalna tirgus''' ir viens no [[Rīga]]s [[tirgus|tirgiem]], kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā]] [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Teika (Rīga)|Teikas]] apkaimē.

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-leicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=1165
|kušanas temperatūra=293 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,01
}}
'''Leicīns''' ({{Val-el|leukos}} - balts)('''''Leu''''', 2-amino-4-metilpentānskābe, ''l'' -α-aminoizokapronskābe, 4-metilnorvalīns, C6H13NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Leicīns ir alifātiskā aminoskābe. Tam ir struktūr[[izomērs]] - [[izoleicīns]].

sentences: '''Valodu uzskaitījums pēc nosaukuma''' ir [[uzskaitījums]], kurā ir iekļautas valodas, kurām ir piešķirts [[ISO 639-1]] kods, kā arī pārējās valodas, par kurām izveidoti raksti latviešu valodas Vikipēdijā. Šajā uzskaitījumā nav pilnīgi visas pasaules valodas. Uzskaitījumā valodas sakārtotas [[latviešu alfabēts|latviešu alfabēta]] secībā. Uzskaitījumus pēc citiem kritērijiem skatīt rakstā [[valodu uzskaitījumi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus livonicus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus livonicus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus livonicus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus livonicus Obruchev, 1965
}}
'''''Psammosteus livonicus''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir jauna īpatņa [[branhiālā plātne]] no [[Daugava]]s atseguma pie [[Pasta muiža]]s (augšpus [[Koknese|Kokneses]]; [[augšdevons]], [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus livonicus'' nozīmē "[[Livonija]]s [[Psammosteji|psammostejs]]" (pēc autora domām Latvijas latīniskais nosaukums). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], amatas svītā [[Latvija|Latvijā]] pie [[Koknese]]s. 2016. gada psammosteīdu revīzijas rezultātā ''Ps. livonicus'' sugai tika pieskaitītas arī iepriekš aprakstītās ''Oredezhosteus kuleshovi'' Moloshnikov, 2009 un ''Psammolepis aerata'' Obruchev, 1965.<ref>Glinskiy, V., Mark-Kurik, E. 2016. Revision of Psammosteus livonicus Obruchev (Agnatha, Heterostraci) from the Devonian Amata Regional Stage of the NW of the East European Platform. Estonian Journal of Earth Sciences 65, 1, 1-18.</ref> Tas paplašina ''Ps. livonicus'' izplatības areālu arī uz [[Orodeža]]s upi pie Milodežas un [[Jamtesova]]s.

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2OH)4
|molmasa=136,15
|blīvums=1396
|kušanas temperatūra=262 °C
|viršanas temperatūra=276 °C pie 30 mmHg spiediena
}}
'''Pentaeritrīts''' (C(CH2OH)4) ir četrvērtīgs [[spirti|spirts]], kuru lieto par polimēru izejvielu (galvenokārt krāsām). Esterificējot ar slāpekļskābi, var iegūt [[tetranitropentaeritrīts|tetranitropentaeritrītu]], kas ir sprāgstviela. Pentaeritrītu var iegūt reakcijā starp [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] un [[formaldehīds|formaldehīdu]] bāziskā vidē.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Ziemeļkorejas ir iekļautas '''2 vietas''' (abi kultūras objekti), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/kp Ziemeļkoreja]</ref>. Ziemeļkoreja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1998]]. gada [[21. jūlijs|21. jūlijā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pedvāle
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_caption            = Firksu Pedvāles muižas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Abavas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| area_total_km2           = 0,555
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=19796 |title=Informācija par objektu: Pedvāle |accessdate={{dat|2016|01|19||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total         = 22
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 34 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3294
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''25. novembris''' ir gada 329. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (330. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 36 dienas.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''C hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas galvenokārt skar [[aknas]]. Izraisa C hepatīta vīruss (HCV).<ref name="Sherris" /> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[B hepatīts|B]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neatskatoties
| attēls                   =  Standing Still 2005 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Standing Still''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Metjū Kouls Veiss]]
| producents               =
* [[Trents Otiks]]
* [[Metjū Pernisiaro]]
* [[Džefs Raiss]]
| scenārija autors         =
* [[Timms Šārps]]
* Metjū Pernisiario
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Abrahamss]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Rodžers Avarijs]]
| mūzika                   = ''[[BC Smith]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Insomnia Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Freestyle Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2005|6|17|ASV}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/standing-still-2008|title=Standing Still|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{US$|1,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neatskatoties"''' ({{val|en|Standing Still}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Metjū Kouls Veiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Abrahamss]], [[Eimija Adamsa]] un [[Rodžers Avarijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|17||bez}} ASV.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Brīnišķīgais laikmets
 | oriģinālnos = ''La Belle Époque''
 |      attēls = Brīnišķīgais laikmets plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Nikolā Bedoss]]
 |  producents =
 |   scenārijs = Nikolā Bedoss
 |     aktieri =
* [[Daniels Oteijs]]
* [[Gijoms Kanē]]
* [[Dorija Tiljē]]
* [[Fanija Ardāna]]
* [[Pjērs Arditi]]
 |      mūzika = Anna Sofija Vernaeinena
 |   operators = [[Nikolā Boldūks]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Les Films du kiosque]]''
 | izplatītājs = ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2020|1|3|Latvija}}
 |      ilgums = 115 minūtes
 |      valsts =  {{FRA}}
 |      valoda = [[franču valoda|franču]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais laikmets"''' ({{val|fr|La Belle Époque}}) ir 2019. gada Francijas romantiskā [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Nikolā Bedoss]]. Galvenās lomas atveido [[Daniels Oteijs]], [[Gijoms Kanē]], [[Dorija Tiljē]], [[Fanija Ardāna]] un [[Pjērs Arditi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kruķu auto
| operators =
| attēls = Cop Car poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Votss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* Džeimss Frīdsons-Džeksons
* Heiss Velfords
* [[Kemrina Manheima]]
* [[Šejs Vigems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cop Car''
| studija = * ''Audax Films''
* ''Park Pictures''
* ''Dark Arts Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features|Focus World]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|7|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|143,658}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cop-Car#tab=summary|title=Cop Car (2015) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kruķu auto"''' ({{Val|en|Cop Car}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Votss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], Džeimss Frīdsons-Džeksons, Heiss Velfords, [[Kemrina Manheima]] un [[Šejs Vigems]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences: '''Valmieras-Lokno izcilnis''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra, kas krasi norobežo [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]] no [[Latvijas sedliene]]s, un atrodas [[Latvija]]s ziemeļu daļā, [[Igaunija]]s dienvidaustrumos, kā arī [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], [[Krievija|Krievijā]]. Izciļņa garums rietumu-austrumu virzienā ir apmēram 200 kilometri, bet platums 20-30 kilometri. Relatīvais augstums uz [[pamatklintājs|pamatklintāja]] virsmas ir apmēram 100 metri. Izcilnis iekļauj sevī [[Valmieras pacēlums|Valmieras]], [[Trikātas pacēlums|Trikātas]], [[Ministes pacēlums|Ministes]] un [[Lokno pacēlums|Lokno]] lokālos pacēlumus, kuru absolūtais augstums ir 270-300 metri z.j.l., bet relatīvais augstums sasniedz ap 50 metriem. Dienvidu malā Valmieras-Lokno izcilnis piekļaujas [[Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona]]i, bet ziemeļos lēzeni pazeminās vairāk par 400 metriem z.j.l. [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas kompleksa]] nogulumos šeit atrodas [[Valmieras-Lokno pacēlums]], kuru šķeļ [[Valmieras lūzums]]. Pilnīgākais [[Nogulumieži|nogulumiežu]] segas griezums atrodas izciļņa ziemeļrietumu daļā, sasniedzot 300 metru biezumu. Savukārt, velves daļā tas būtiski samazinās, jo tur nav ordovika un silūra nogulumu. Arī [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleksa]] [[Pērnavas svīta]]s virsmā izcilnis izceļas kā 100 metrus augsts [[Tektoniskais valnis|valnis]]. Tas liecina, ka Valmieras-Lokno izciļņa attīstība ir bijusi ilgstoša, un tektoniskā aktivitāte izciļņa robežās ir saglabājusies vismaz līdz [[Devons|devona]] beigām.<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences: '''Krusa''' ir cietu [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, parasti novērojama [[vasara|vasarā]], izkrīt no [[gubu lietusmākoņi]]em kopā ar [[lietus|lietu]]. Krusas graudiņi ir lodveida [[ledus]] bumbiņas, kas veidojas 4 km augstumā [[mākoņi|mākoņu]] iekšpusē,<ref name="neogeo">{{tīmekļa atsauce| url= http://neogeo.lv/?p=7522 | title= Krusa | publisher= NeoGeo.lv | date= 2011. gada 17. februāris | accessdate= 2018. gada 1. jūnijā}}</ref> kurā ir daudz ūdens pilienu. Tie sasalst zemā [[gaisa temperatūra|gaisa temperatūrā]] (no −40 līdz −20 °C), veidojot [[ledus]] kristālus. Bieži krusa ir novērojama kopā ar spēcīgu [[negaiss|negaisu]] un [[lietusgāze|lietusgāzēm]].

sentences:
{{TV seriāla sezonas infokaste|bgcolor=#6a7|season_name=Roka Lī pavasara jaunība|country={{flag|Japāna}}|network=[[TV Tokyo]]|first_aired={{date|2012|4|3|5=bez}}|last_aired={{date|2013|3|26|5=bez}}|num_episodes=51|image=}}
'''''Roka Lī pavasara jaunība''''' ir [[anime]] adaptācija ''[[Naruto]]'' pasaules [[manga]]i. Anime veidotājs ir [[Murato Masahiko]], bet mangu uzrakstīja [[Taira Kendzi]] 2010. gadā. Par anime izdošanu 2012. gada februārī paziņoja [[Shueisha]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-01/naruto-rock-lee-spinoff-tv-anime-slated-for-april|title=Naruto's Rock Lee Spinoff TV Anime Slated for April|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 1, 2012}}</ref> Anime izdeva ''Studio Pierrot'', pirmizrāde norisinājās telekanālā ''TV Tokyo'' {{Date|2012|4|3|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-02/pierrot-naruto/rock-lee-anime-slated-for-bleach-timeslot|title=Pierrot's Naruto: Rock Lee Anime Slated for Bleach's Timeslot|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 2, 2012}}</ref> ''Crunchyroll'' vienlaikus pārraidīja seriāla pirmizrādi tiešsaistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-04-02/crunchyroll-adds-rock-lee-spinoff-tv-anime-series|title=Crunchyroll Adds Rock Lee Spinoff TV Anime Series|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=April 2, 2012}}</ref>

sentences:
'''Mezotrofs''' ir termins, kas raksturo [[Ezers|ezeru]] attīstības stadiju. Mezotrofie [[Ezers|ezeri]] ir pārejas stadijā no [[Oligotrofs|oligotrofās]] uz [[Eitrofs|eitrofo]].

Ja piegrunts slānī sāk veidoties anaerobi apstākļi, [[fosfors]] atbrīvojas no grūti šķīstošajiem savienojumiem un atkārtoti nonāk apritē [[Epilimnijs|epilimnijā]]. Ar šo atkārtotās aprites īpatsvara pieaugumu sākas [[sukcesija]]s mezotrofā stadija, kas tālāk pāriet eitrofajā stadijā. Oligo — mezotrofu ezeru gultni klāj labi oksidēta gaišbrūna vai sūnzaļa dūņa (Cimdiņš 2001).

Aizaugums piekrastes joslā kļūst blīvāks, saviešas tādas sugas, kurām nepieciešami barības vielām bagāti ūdeņi. Planktona [[Aļģes|aļģu]] paaudzes cita citu nomaina daudz ātrāk. Sugu daudzveidība stipri samazinās, bet atsevišķas sugas savairojas (Leinerte 1988).

[[Ūdens]] ir sārmains, ar [[pH]] lielāku par 7,5. Grunts klāta ar zilaļģēm vai mieturaļģu hāru (Chara) un nitellu (Nitella) audzēm (Biotopu rokasgrāmata 2000).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Dow Chemical Company''
| native_name      =
| logo             = Dow Chemical Company logo.svg
| image            =
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1897]]. gads
| founder          = [[Hernerts Henrijs Dovs]]
| defunct          =
| location_city    = [[Midlenda]], [[Mičigana]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = globāla
| key_people       = Džims Fiterlings
| industry         = [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = [[Ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]], [[plastmasa]], [[Katalīze|katalizatori]], [[pārklājums|pārklājumi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Dow Inc.]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.dow.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Krievs (nozīmju atdalīšana)|Krievs}}
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=5|width=60|height=70
| image1  = Alexander_Newski.jpg| caption1 = [[Aleksandrs Ņevskis]]
| image2  = Ivan_III_of_Russia.jpg| caption2 = [[Ivans III]]
| image3  = Peter der-Grosse 1838.jpg| caption3 = [[Pēteris I]]
| image4  = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg| caption4 = [[Mihails Lomonosovs]]
| image5  = Suvorov Alex V.jpg| caption5 = [[Aleksandrs Suvorovs]]
| image6  = Lobachevsky 03 crop.jpg| caption6 = [[Nikolajs Lobačevskis]]
| image7  = Portrait of Alexander Pushkin (Orest Kiprensky, 1827).PNG| caption7 = [[Aleksandrs Puškins]]
| image8 = Mikhail lermontov.jpg| caption8 = [[Mihails Ļermontovs]]
| image9 = Turgenev by Repin.jpg| caption9 = [[Ivans Turgeņevs]]
| image100 = Vasily Perov - Портрет Ф.М.Достоевского - Google Art Project.jpg| caption100 = [[Fjodors Dostojevskis]]
| image110 = L.N.Tolstoy Prokudin-Gorsky.jpg| caption110 = [[Ļevs Tolstojs]]
| image120 = Porträt des Komponisten Pjotr I. Tschaikowski (1840-1893).jpg| caption120 = [[Pēteris Čaikovskis]]
| image130  = REPIN_portret_REPIN.jpg| caption130 = [[Iļja Repins]]
| image140 = Ivan Pavlov nobel.jpg| caption140 = [[Ivans Pavlovs]]
| image150 = DIMendeleevCab.jpg| caption150 = [[Dmitrijs Mendeļejevs]]
| image160 = Anton Chekhov with bow-tie sepia image.jpg| caption160 = [[Antons Čehovs]]
| image170 = Tsar Nicholas II -1898.jpg| caption170 = [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]]
| image175 = RasputinPhoto.jpg| caption175 = [[Grigorijs Rasputins]]
| image180 = Bundesarchiv Bild 183-18073-0003, Konstantin Sergejewitsch Stanislawski.jpg| caption180 = [[Konstantīns Staņislavskis]]
| image190 = Feodor Chaliapin signed.jpg| caption190 = [[Fjodors Šaļapins]]
| image200 = Zhukov1916.jpg| caption200 = [[Georgijs Žukovs]]
| image230 = Gagarin in Sweden.jpg | caption230 = [[Jurijs Gagarins]]
| image240 = Vladimir Vysotsky.jpg| caption240 = [[Vladimirs Visockis]]
| image245 = RIAN archive 850809 General Secretary of the CPSU CC M. Gorbachev (crop).jpg| caption245 = [[Mihails Gorbačovs]]
| image250 = Mikhail Nikolayevich Zadornov.jpg| caption250 = [[Mihails Zadornovs]]
}}
| tauta = Krievi
| skaits = ~120 milj.
| vieta = {{RUS}} (105 milj.)
{{UKR}} (8,3 milj.)
{{USA}} (3,1 milj.)
{{KAZ}} (2,9 milj.)
{{ISR}} (1,1 milj.)
{{BLR}} (0,7 milj.)
{{UZB}} (0,6 milj.)
{{LVA}} (0,46 milj.)
{{KGZ}} (0,3 milj.)
{{EST}} (0,3 milj.)
{{TKM}} (0,3 milj.)
{{MDA}} (0,2 milj.)
{{LTU}} (0,14 milj.)
{{ARG}} (0,2 milj.)
{{ITA}} (0,2 milj.)
{{DEU}} (0,2 milj.)
{{AZE}}  (0,14 milj.)
{{BRA}} (0,11 milj.)
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[vecticība]]
| grupas =
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]], [[rusīni]], kā arī citas [[slāvi|slāvu]] tautas
}}
'''Krievi''' (pašnosaukums — ''русские''), agrāk arī '''lielkrievi''' (''великороссы'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lielkrievi|title=lielkrievi {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> un '''moskoviti''' (''московиты'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/moskoviti:1|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> ir [[austrumslāvi|austrumslāvu]] tauta [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], skaitliski lielākā [[Slāvi|slāvu]] tauta. Krievi runā [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] grupas [[krievu valoda|krievu valodā]], kurā ir 3 pamatdialekti — ziemeļu, Maskavas, dienvidu, — un virkne vietējo izlokšņu. Izplatītākā reliģija ir [[pareizticība]], izplatīta ir arī [[vecticība]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         =
  | attēls            = Vecslocene, 25.12.2013.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Dūņieris]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | vietaskartes_paraksts=
  | ieteka            = [[Lielupe]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=59 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=36 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 14,9<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96552 |title=Informācija par objektu: Vecslocene |accessdate={{dat|2022|10|04||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | kritums_latvijā   =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | notece_latvijā    =
  | slūžu_skaits      =
  | baseins           =
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Vecslocene''' ir upe [[Latvija|Latvijā]], senais [[Slocene]]s upes posms no [[Kaņieris|Kaņiera]] ezera līdz tās ietekai [[Lielupe|Lielupē]]. Tagad par Vecsloceni dēvētā upīte savieno [[Siliņupe (upe)|Siliņupi]] un [[Slokas ezers|Slokas ezeru]], un pie [[Sloka (Jūrmala)|Sloka]]s ietek Lielupē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņas minūtes pēc pusnakts
| attēls = A Monster Calls poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Monster Calls''
| žanrs = fantāzija, traģēdija
| režisors = [[Huans Antonio Bajona]]
| producents = * [[Belena Atenza]]
* [[Mičs Horvics]]
* [[Džonatans Kings]]
| scenārija autors = [[Patriks Ness]]
| galvenajās lomās = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Tobijs Kebels]]
* [[Luiss Makdogals]]
* [[Liams Nīsons]]
| mūzika = [[Fernando Velaskess]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Apaches Entertainment]]''
* ''[[Telecinco Cinema]]''
* ''[[Peliculas La Trini]]''
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Entertainment One Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|10|7|Spānija|2017|1|1|ASV|}}
| ilgums = 106 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-calls-2016|title=A Monster Calls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 8, 2019|archive-date={{dat|2019|05|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190508165411/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-calls-2016}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{ESP}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amonstercalls.htm|title=A Monster Calls|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=May 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190505113600/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amonstercalls.htm|archivedate={{dat|2019|05|05||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Septiņas minūtes pēc pusnakts''' ({{val|en|A Monster Calls}}) ir 2016. gada fantāzija, kas balstīta uz Patrika Nesa tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Huans Antonio Bajona]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Felisita Džonsa]], [[Tobijs Kebels]], [[Luiss Makdogals]] un [[Liams Nīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|10||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gunnars Frīdemanis
|     vārds_orig = ''Gunnar Friedemann''
|         attēls = Gunnar Friedeman.jpg
|     att_izmērs = 120
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Friedrich David Lenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Dzērbene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Cēsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1809
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, literāts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristiāns Dāvids Lencs]], māte - Doroteja, dzimusi Neoknapa
|          brāļi = [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kristīne, dzimusi Kelnere
|          bērni = [[Gotlībs Eduards Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Lavanila
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Aldabrachelys gigantea La Vanille Mauritius.JPG
|image_width         = 250px
|image_caption       = [[Aldabras milzu bruņurupucis|Aldabras milzu bruņurupuči]] atklātā brīvdabas aviārijā
|map_type            = Maurīcija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd=20|latm=29|lats=7|latNS=S
|longd=57|longm=33|longs=3|longEW=E
|coordinates_type    =
|coordinate_region   =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1985
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Maurīcija|Rivjēra de Angija}}
|area                = 3,5 ha
|num_animals         =
|num_species         =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             ={{url|http://www.lavanille-reserve.com}}
}}
'''Lavanilas Maskarēnu rezervāts''' ({{val|fr|La Vanille Réserve des Mascareignes}}) ir [[dabas parks]] [[Maurīcija]]s dienvidos, līdzās [[Rivjēra de Angija|Rivjēras de Angijas]] ciemam. Līdztekus dzīvnieku kolekcijām plaši pārstāvēta gan vietējā, gan citzemju [[tropi|tropiskā]] augu valsts, kā arī aplūkojami vairāki muzeji.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Žoržs Braks
| image         = Georges Braque.jpg
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1882|5|13}}
|      location = {{Vieta|Francija|Aržanteija}}
| deathdate     = {{mdv|1963|8|31|1882|5|13}}
|    deathplace = {{Vieta|Francija|Parīze}}
| places        =
| nationality   =
| field         = [[gleznošana]], [[zīmēšana]], [[tēlniecība]], [[estamps]]
| training      =
| movement      = [[kubisms]], [[fovisms]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = MiG-25
|attēls               = Mig-25.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Padomju Savienība|PSRS]]
|ražotājs             = PSRS
|dizaineris           = Mikojana un Gureviča konstruktoru birojs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1964|03|06}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = PSRS
[[Krievija]]
[[Alžīrija]]
[[Sīrija]]
[[Turkmenistāna]]
|ražošanā             = 1964-1984
|skaits               = 1186
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = [[MiG-31]]
}}
'''''Mikoyan-Gurevich'' MiG-25''' ({{val|ru|Микоян и Гуревич МиГ-25}}) ([[NATO]] pārskata nosaukums: ''Foxbat'') ir augstas [[Virsskaņas ātrums|virsskaņas]] [[Pārtvērējiznīcinātājs|pārtvērējs]] un [[izlūk-bumbvedējs]], kas bija viens no visu laiku visātrākajiem [[Karš|militārajiem]] [[Lidaparāts|lidaparātiem]]. [[Padomju Savienība]]s inženieru Mikojana un Gureviča biroja radītais pirmais [[prototips]] pirmoreiz pacēlās gaisā 1964. gadā, bet ekspluatācijā nodots 1970. gadā.

sentences:
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
. gada [[ Zodiaka cilvēks |Zodiaka cilvēka]] (''homo signorum'' ) ilustrācija, kurā attēlota senā saikne starp [[ Astroloģiskā zīme |12 Zodiaka zīmēm]] un dažādām ķermeņa daļām ]]
'''Medicīniskā astroloģija''' (tradicionāli pazīstama kā [[Jatromatemātika|'''jatromatemātika''']]) ir sena medicīnas sistēma, kas saista dažādas cilvēka ķermeņa daļas, slimības un zāles ar [[saule|sauli]], [[mēness|mēnesi]] un planētām, kā arī divpadsmit astroloģiskajām zīmēm. Katra no Zodiaka [[ Saules zīme |zīmēm]] (kopā ar sauli, mēnesi un [[Planēta|planētām]]) ir saistīta ar dažādām [[Cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] daļām.
. gadsimta [[Islande|islandiešu]] [[Manuskripts|manuskripta]] saista astroloģiskos datumus ar zāļu sagatavošanu ]]
Medicīniskā astroloģija izceļ katras [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] saistību ar ķermeņa daļām, un to pieminējis jau [[Marks Manilijs]] ([[1. gadsimts|1]]. gadsimtā [[Anno Domini|A.D.]]) episkajā [[Poēma|poēmā]] (8000 [[Vārsma|vārsmas]]) ''Astronomica''. Tika uzskatīts, ka [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] pārstāv ķermeņa daļas, kas aptver ķermeni no galvas (Auns) līdz pēdām (Zivis).

sentences: '''Aritmētiskā progresija''' ir [[skaitlis|skaitļu]] virkne, kurā katrs loceklis (izņemot pirmo) tiek iegūts, iepriekšējam loceklim pieskaitot kādu konstantu vērtību, ko sauc par [[diference|diferenci]]. Piemēram, skaitļu virkne 5, 7, 9, 11, 13, 15... ir aritmētiskā progresija ar diferences vērtību 2.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Džons Draidens
|     vārds_orig    = ''John Dryden''
|         attēls    = John Dryden by John Michael Wright, 1668 (detail), National Portrait Gallery, London.JPG
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1631
|     dz_mēnesis    = 8
|       dz_diena    = 19
|       dz_vieta    = Oldvinkla (''Aldwincle''), [[Anglijas karaliste]]
([[Northemptonšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1700
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = anglis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[17. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[klasicisms]]
|slavenākie darbi   = ''Absalom and Achitophel'', 1681-82
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Francis Verfels
|     vārds_orig    = ''Franz Werfel''
|         attēls    = Werfel.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1890
|     dz_mēnesis    = 9
|       dz_diena    = 10
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1945
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 26
|        m_vieta    = [[Beverlihilsa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Alma Mālere]]
|          bērni    =
|       paraksts    = Franz Werfel (signature ca 1945).gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi   = ''Die vierzig Tage des Musa Dagh'', 1933
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Nitroceluloze''' ir viegli uzliesmojošs ķīmisks savienojums, [[sprāgstviela]], ko iegūst [[nitrēšana|nitrējot]] [[celuloze|celulozi]], piemēram, vati. Celuloze ir [[ogļhidrāts]] (satur hidroksilgrupas), kuras var iesaistīties [[esterifikācija]]s reakcijās. Nitroceluloze ir celulozes slāpekļskābes esteris. Vienā celulozes molekulas posmā (glikozes atlikumā) ir iespējams ievadīt līdz 3 nitrogrupām. Celulozei iespējami arī citi esteri ([[acetilceluloze]]). Palielinoties nitrēšanas pakāpei, palielinās nitrocelulozes šķīdība organiskajos šķīdinātājos, un it īpaši - palielinās degamība. Piemaisījumi celulozē ievērojami pasliktina iegūtās nitrocelulozes stabilitāti. Nitroceluloze šķīst [[dietilēteris|dietilēterī]] un [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste
|logo=Xbox_Series_X_S_color.svg
|attēls=Xbox_series_X_(50648118708).jpg|
|logo_izm=155px
|attēls_izm=265px
|sakt=10. novembrī, 2020
|kontrolieri={{Unbulleted list
| ''Xbox Kontrolleris (Xbox Wireless Controller)''
| ''[[Xbox One]]'' Kontrolleris
| ''[[Xbox Elite]]'' Kontrolleris
}}
|media={{Unbulleted list
| '''Series X''': [[Blu-ray]], [[DVD]] un [[kompaktdisks|CD]]
| '''Series S''': Nav diskdziņa
}}
|operetajsistema=Xbox Series X sistēmas programmatūra
|izveidotājs=[[Microsoft]]
|gimene=''[[Xbox]]''
|paaudze=
|cena={{Unbulleted list
| '''Series X''': 499US$, 499EUR€
| '''Series S''': 299US$, 299EUR€
}}
|razotajs=
|priekstecis=[[Xbox One|Xbox One X]]
|atmina={{Unbulleted list
| SSD '''Series X''': 1 TB
| SSD '''Series S''': 512 GB
}}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Tasdevil_large.jpg
| att_nosaukums =[[Tasmanijas velns]] (''Sarcophilus harrisii'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Dasyuromorphia
| kārta_lv=Plēsīgie somaiņi
| dzimta = Dasyuridae
| dzimta_lv = Plēsējsomaiņu dzimta
| apakšdzimta = Dasyurinae
| apakšdzimta_lv = Caunsomaiņu apakšdzimta
| cilts = Dasyurini
| cilts_lv = Caunsomaiņu cilts
| ģints = Sarcophilus
| ģints_lv = Velnsomaiņi
| binomial= Sarcophilus <small>([[Frédéric Cuvier|Cuvier]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences: '''Karaliskā apbedījumu vieta''' ir [[kapsēta]] kopš 1922. gada [[Bernadotu dzimta]]s [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Zviedrijas karaliskās ģimenes]] locekļiem. Tā atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]] [[Hāgas parks|Hāgas parka]] teritorijā Brunnsviken(zviedru valodā) līcī uz Karlsborga salas.Atvērta apskatei vasaras mēnešos ceturtdienās.

sentences:
ar savu landfogteju Livonijas kartē (1561—1582).]]
'''Rīgas vēsturiskā zeme''' ir viena no [[Latviešu vēsturisko zemju likums|Latviešu vēsturisko zemju likuma]] apspriešanas gaitā ierosinātām vēsturiskajām zemēm, ietverot [[Rīga]]s pilsētu un daļu no [[Pierīga]]s novadiem.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-3
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Star-2|Star-2.4]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|7|15|SK}} 23:16 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = [[KazSat-2]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-035A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3170 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 108,2° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[SES-1]]
| KA_nāk                 = [[SES-2]]
}}
'''SES-3''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]]. Kosmisko aparātu palaida {{dat|2011|7|16||bez}} ar nesējraķeti [[Proton-M/Briz-M]] kopā ar citu pavadoni [[KazSat-2]]. ''SES-3'' sniedz sakaru pakalpojumus [[Āzija|Āzijā]]. To izgatavojusi kompānija [[Orbital Sciences Corporation]].

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex caryophyllea Bovenden.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex caryophyllea|suga_lv=Pavasara grīslis|autors=Latourr.|binomial=Carex caryophyllea|sinonīmi=- Carex verna Chaix;
- Carex ruthenica V.I.Krecz.}}'''Pavasara grīslis''' ({{val-la|Carex caryophyllea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-caryophyllea-latourr/|title=pavasara grīslis - Carex caryophyllea Latourr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
'''Velitss''' var būt:
* [[Martins Velitss]] (''Martin Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Peters Velitss]] (''Peter Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā), Martina dvīņubrālis.

sentences:
[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

sentences: '''Prognoze''' ({{val|el|πρόγνωσις}} — 'paredzēšana, pareģošana') ir nākotnes [[pareģojums]] ar zinātnisku [[metode|metožu]] palīdzību vai pats pareģojuma [[rezultāts]]. Prognoze pēc būtības ir jebkura [[process|procesa]] paredzamā turpinājuma izklāsts, izmantojot [[zināšanas]] par šiem procesiem.

sentences:
[[Kategorija:Deputāti]]
[[Kategorija:Latvijas PSR politiķi]]
[[Kategorija:Padomju politiķi]]

sentences: '''Mašīnu un traktoru stacija''' ('''MTS''') bija valsts uzņēmums [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar [[Traktors|traktoriem]], [[Labības kombains|kombainiem]] u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica [[Kolhozs|kolhozos]] un [[Padomju saimniecība|padomju saimniecībās]] [[lauksaimniecība]]s darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Krūtsgals
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = African Breast SG.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = papilla mammae
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|mācītāju|ārstu|Gustavs fon Bergmanis (ārsts)}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs fon Bergmanis
|              attēls = bergmanis_gustavs.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1749
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]<br />([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Rūjiena]]
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas pareizticīgo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wilno_prieczistienski.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas pareizticīgo katedrāle
| map_type              = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Viļņas pareizticīgo katedrāle
| position = left
| latd  = 54.681  | latNS  = N
| longd = 25.292  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Viļņa]]
| religious_affiliation = [[Krievu Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1348 (1822, 1868)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas pareizticīgo katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736161"
}
</mapframe>
'''Visšķīstākās Dievmātes debesīs uzņemšanas katedrāle''' ({{val|lt|Vilniaus Dievo Motinos Ėmimo į Dangų katedra}}, {{val|ru|Кафедральный собор во имя Успения Пречистой Божией Матери/Пречи́стенский кафедра́льный собо́р}}) ir 14. gadsimtā uzcelta [[Krievu Pareizticīgā baznīca|Krievu pareizticīgās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētā [[Viļņa|Viļņā]]. Kaut arī stipri pārbūvēta, tā ir viena no senākajām baznīcām valstī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Annika Jāgandere
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Annika Jagander.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Annika Jāgandere 2017. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              =
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Zviedrijas diplomāte
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | dzimums                 = S
}}
'''Annika Jāgandere''' ({{val|sv|Annika Jagander}}) ir [[Zviedrija]]s diplomāte. Kopš 2017. gada A. Jāgandere ir Zviedrijas vēstniece Rīgā, Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedenabroad.se/sv/utlandsmyndigheter/lettland-riga/om-oss/ambassadens-personal/|title=Ambassadens personal|website=Sweden Abroad|access-date=2018-03-15|language=sv}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|apkaimi|UNESCO Pasaules mantojuma objektu|Rīgas vēsturiskais centrs}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecrīga
|attels             =
|paraksts           = Vecrīga
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Centra rajons (Rīga)|Centra rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 0,944 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 267 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Doma baznīca]]
[[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]
[[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]
[[Rīgas pils]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Neatkarības laukums (Rīga)|Neatkarības laukums]]
Pils laukums
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|7|8|10|21|22|23|25|26|32|38|39|43|54|55|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|9|27}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|1|2|5|7|10|11}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1050
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecpilseta/ apkaimes.lv]
[http://www.riga.lv/media/VecrigaInfo/lv.html VecrigaInfo]
}}

sentences: {{pareizrakstība+}}<!-- m2, "tie gadie" -->

sentences:
[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Bībeles personāži]]
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Svētie]]

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences: :''Par militāru kaujas vienību veidu skatīt rakstu [[Avangards (kaujas vienība)]]''.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Pamirs
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Afganistāna#Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =26 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =50 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}<br/>{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 60—80
|platums                = 2—6
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 3900—4200
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Pamirs''' ([[farsi|persiešu]]: ''Pāmīr-e Bozorg, Pāmīr-e Kalan'') ir ap 80 km gara un 2 līdz 6 km plata [[trogieleja]] [[Pamirs|Pamira]] dienviddaļā un [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežas. Izvietojusies starp [[Dienvidaličuras grēda|Dienvidaličuras grēdu]] ziemeļos un [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]] ziemeļos. Ielejā vairāki ezeri, lielākais no kuriem ir [[Zorkels]]. No ezera rietumu virzienā iztek viena no [[Amudarja]]s augštecēm [[Pāmira]]. Austrumu virzienā no [[karadungs|Karadunga]] ezera iztek [[Istika]]. Pēc vienas no versijām, Pamira kalnu nosaukums cēlies no šādu ieleju apzīmējuma, ko dēvē par «pamiriem».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.erdkunde.uni-bonn.de/archive/2004/wakhan-woluswali-in-badakhshan.-observations-and-reflections-from-afghanistans-periphery |title=Sabine Felmy, Hermann Kreutzmann WAKHAN WOLUSWALI IN BADAKHSHAN |access-date={{dat|2015|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141009101329/http://www.erdkunde.uni-bonn.de/archive/2004/wakhan-woluswali-in-badakhshan.-observations-and-reflections-from-afghanistans-periphery }}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Apes stacijas ēka.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = pareizticīgie
| name           = Kijivas Pečeru klosteris
| native_name    = ''Києво-Печерська лавра''
| image          = 2005-08-15 Pechersk Lavra seen from river Dnepr Kiev 311.JPG
| caption        =
| full           =
| other_names    =
| order          = Maskavas patriarhāta Ukrainas Pareizticīgā baznīca
| established    = 1051
| disestablished =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| status         =
| functional_status =
| heritage_designation =
| designated_date =
| architect      =
| style          =
| location       = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| map_type       = Kijeva
| latd           = 50
| latm           = 26
| lats           = 3
| latNS          = N
| longd          = 30
| longm          = 33
| longs          = 33
| longEW         = E
| remains        =
| public_access  =
| website        =
| other_info     =
| embedded       = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = [[Kijivas Svētās Sofijas katedrāle|Svētās Sofijas katedrāle]] un Kijivas Pečeru klosteris
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/527 527]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{UKR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Kijivas Pečeru klosteris''' ({{val|uk|Києво-Печерська лавра}}, {{val|ru|Киeво-Печерская лавра}}) ir vēsturisks [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] klosteris [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]. Kopš dibināšanas 1051. gadā šis bijis viens no svarīgākajiem pareizticīgo centriem Austrumeiropā. 1926. gadā pasludināts par kultūrvēsturisko rezervātu.

sentences: '''Literatūras kritika''' jeb '''literatūrkritika''' ir praktiska humanitāra disciplīna, kas pēta, analizē, interpretē, arī vērtē [[literatūra|literatūru]], īpaši pievēršoties aktuālajai literatūrai un aktuālajiem literatūras procesiem. Var sacīt, ka literatūras kritika pēta literatūru sinhronā aspektā, diahrono aspektu atstājot [[literatūras vēsture]]i. Latvijas tradīcijā literatūras kritika tiek uzskatīta par vienu no [[literatūrzinātne]]s apakšnozarēm. Literatūras kritika ir ļoti cieši saistīta ar [[literatūras teorija|literatūras teoriju]] ([[angļu valoda|angļvalodīgajā]] tradīcijā tās dažkārt pat netiek šķirtas).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lāsma Gaitniece
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja}}
|   nodarbošanās = rakstniece<br />[[literatūras kritika|literatūras kritiķe]]
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Lāsma Gaitniece''' (dzimusi '''Ģibiete''' {{Dat|1981|4|20}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir latviešu rakstniece, [[Literatūras kritika|literatūrkritiķe]], publiciste un žurnāliste. [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2017. gada)<ref name="profils">{{tīmekļa atsauce |title=Lāsma Gaitniece |url=http://www.artists.lv/profile/Lasma-Gaitniece/ |publisher=artists.lv}}</ref> un Latvijas Medicīnas vēsturnieku asociācijas biedre (kopš 2018. gada).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus avium
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1755
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums = Saldie ķirši
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. avium
| suga_lv       = Saldais ķirsis
| sinonīmi      = ''Cerasus avium'' ([[Moench]])
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Notiek}}
{{infokaste+}}
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Somālijas pilsoņu karš

turpinājums nemieriem, kas sākās 1991. gadā
| image    =
| caption  =

Somālijas karte 2017. gada martā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Murasaki Sikibu
|         vārds_orig = 紫 式部
|             attēls = Lady Murasaki writing.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 973. vai 978. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|          m_dat_alt = 1014. vai 1031. gadā
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[japāņi|japāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, galma dāma
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|[[Leģenda par Gendži]]|[[Lēdijas Murasaki dienasgrāmata]]}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences: {{Citas nozīmes|rotaslietu|gredzens (nozīmju atdalīšana)|gredzens}}

sentences: '''Nacionālā inovācijas sistēma''' ietver inovācijas procesā iesaistītos dalībniekus ar mērķi veicināt to sadarbību jaunu vērtību radīšanai.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = USA-212
| Nosaukums_orig = X-37B OTV-1
| Attēls = X-37B prelaunch.jpg
| Attēla_izmērs = 200px
| Att_virsraksts = ''X-37B OTV-1'' pirmsstata sagatavošanas laikā
| Programma = [[X-37B]]
| KA_veids = eksperimentāls [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma = [[X-37B]]
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = [[ASV Gaisa spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji = [[Boeing]]
| Starta_gads            = 2010
| Starts = {{dat|2010|4|22|SK}} 23:52 [[UTC]]
| Nesējs = [[Atlas V/501]]
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = SLC-41
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums = {{dat|2010|12|3|SK}} 09:16 UTC
| Lidojuma_ilgums = 7 mēn 10 d 9 h 24 min
| NSSDC_ID = 2010-015A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa = 5400 kg
| Enerģija = <!-- [[saules baterija]]s -->
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija = 40,0°
| Periods =
| Apoapsīda = 445 km
| Periapsīda = 432 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = —
| KA_nāk = [[OTV-2]]
}}
'''USA-212''' jeb '''X-37B OTV-1''' ('''X-37B Orbital Test Vehicle 1''') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kompānijas [[Boeing]] būvēta eksperimentāla bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] [[X-37B]] pirmā eksemplāra pirmais kosmiskais lidojums. Tas [[ģeocentriskā orbīta|Zemes orbītā]] tika palaists {{dat|2010|4|22}} un pēc vairāk kā septiņiem mēnešiem nolaidās {{dat||12|3}}.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Termopilu kauja
| partof      = [[grieķu—persiešu kari]]em
| image       = |caption=Kaujas vieta mūsdienās
| date        = 480. gada p.m.ē. 20. augusts<ref>{{cite book|last=Bradford|first=Ernle|title=Thermopylae: The Battle for the West|url=https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad|publisher=Da Capo Press|year=2004|isbn=0-306-81360-2|page=[https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad/page/162 162]}}</ref> vai 8.–10. septembris<ref>{{cite book|last=Greswell|first=Edward|authorlink=Edward Greswell|title=Origines kalendariæ Hellenicæ|url=http://archive.org/details/origineskalenda04gresgoog|publisher= E. Duychinck, Collin & co| year=1827|page=374}}</ref>
| place       = [[Termopilas]], Grieķija
| result      = Persiešu uzvara
| territory   = Persieši guva kontroli pār [[Boeotija|Boeotiju]]
| combatant1  = Grieķu pilsētvalstis
| combatant2  = Persiešu impērija
| commander1  = [[Leonids I]]{{KIA}}
[[Demofils]]{{KIA}}
| commander2  = [[Kserkss I]]
[[Mardonijs]]
[[Hidarns]]
| strength1   = Kopā
20 000 (mūsdienu aprēķins)<ref>{{cite web|url=http://www.bbc.co.uk/programmes/p004y278|title=BBC Radio 4 - In Our Time, Thermopylae|work=BBC|accessdate=26 November 2014}}</ref>
| strength2 = 70 000–300 000 (mūsdienu aprēķins)
| casualties1 = 4000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.25 VIII, 25]</ref>
| casualties2 = apmēram 20 000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.24 VIII, 24]</ref>
}}
'''Termopilu kauja''' bija militārs konflikts trīs dienu garumā starp grieķu un persiešu karaspēku [[grieķu—persiešu kari|grieķu—persiešu karu]] laikā. Grieķu polisas vadīja [[Sparta]]s valdnieks [[Leonids I]], savukārt persiešus — [[Kserkss I]]. Kauja notika vienā laikā ar [[Artemisijas kauja|Artemisijas jūras kauju]] 480. gada augustā vai septembrī p.m.ē. [[Termopilas|Termopilu]] kalnu pārejā.

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences: {{Commonscat|Books by year|Grāmatas pēc izdošanas gada}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,073 AU attālumā. Planetas orbītas ekscentriciāte ir 0,1674. 1 gads uz planētas ilgst 12,929 Zemes dienas ilgi un tā sver 5,6 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Frankish people}}
{{Commonscat|Frankish people}}

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvo organismu pamatvienību|šūna (nozīmju atdalīšana)|šūna}}

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 5.
|attēls         = 5Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1993. gadā
|sākums         = {{dat|1993|7|6}}
|beigas         = {{dat|1995|11|6}}
|priekšsēdētājs = [[Anatolijs Gorbunovs]]
|pr biedri      = [[Aivars Berķis]]
[[Andrejs Krastiņš]]
|frakcijas      = [[Latvijas Ceļš]] (36)
[[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība]] (15)
[[Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai]] (13)
[[Latvijas Zemnieku savienība]] (12)
[[Līdztiesība (partija)|Līdztiesība]] (7)
[[Tēvzemei un Brīvībai]] (6)
[[Kristīgo demokrātu savienība]] (6)
[[Demokrātiskā centra partija]] (5)
|pirms          = [[Latvijas Republikas Augstākā padome|LR Augstākā padome]]
|pēc            = [[6. Saeima]]
}}
'''5. [[Saeima]]''' bija [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]] laika posmā no 1993. gada 6. jūlija līdz 1995. gada 6. novembrim. Tā bija pirmā [[Latvija]]s [[Saeima]] kopš 1934. gada, kad darbību beidza [[4. Saeima]]. Līdz 5. Saeimai valsti pārvaldīja [[Latvijas Republikas Augstākā Padome]].

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigfrīds fon Fēgezaks
|          vārds_orig = ''Siegfried von Vegesack''
|              attēls = Zigfrīds Fēgezaks.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = studiju gados
|             dz_gads = 1888
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Lobērģi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1974
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rēgene]], [[Vācija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Oto Gothards fon Fēgezaks, Žanete Konstance Klementīne fon Kampenhauzena
|               brāļi = [[Manfrēds fon Fēgezaks]]
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Klāra Nordstrēma, Gabriela Ebermaijere
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālists]], [[tulkotājs]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = tetraloģija "Baltiešu traģēdija", "Rijīgā māja", "Senči un pēcteči"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte|Tērbatas]], [[Heidelbergas universitāte|Heidelbergas]], [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes]], Minhenes Universitātes
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Zigfrīds fon Fēgezaks''' ({{val|de|Siegfried von Vegesack}}, {{dat|1888|03|20|N|bez}} — {{dat|1974|01|26|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks, rakstnieks, dzejnieks, žurnālists un tulkotājs. Viņš ir viens no populārākajiem 20. gadsimta vācbaltiešu rakstniekiem. Fēgezaks ir  atstājis daudzus dzeju un stāstu krājumus, romānus,  dokumentālus aprakstus par Baltijas sadzīvi, kultūru un vēsturi.<ref>Ojārs Spārītis, 2011, pēcvārds Zigfrīda fon Fēgezaka romānam "Senči un pēcteči. Piezīmes no senās Livonijas vēstuļu lādes", {{ISBN|978-9934-8139-7-9}}</ref> Viņa vēsturiskie un biogrāfiskie romāni sniedz unikālu ieskatu [[Baltija]]s vāciešu gadsimtiem ilgajā vēsturē.<ref name=pauls/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu sapnis
| attēls                   = americandreamz.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Dreamz''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]
| producents               =
* [[Kriss Veics]]
* Pols Veics
| scenārija autors         = Pols Veics
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Mendija Mūra]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|4|21|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/american-dreamz-2006|title=American Dreamz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518094426/https://bbfc.co.uk/releases/american-dreamz-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americandreamz.htm|title=American Dreamz|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Amerikāņu sapnis''' ({{val|en|American Dreamz}}) ir 2006. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hjū Grānts]], [[Deniss Kveids]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Vilems Defo]] un [[Mendija Mūra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|4|21||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Delaila Muhameda
 |      vārds_orig = ''Dalilah Muhammad''
 |          attēls = Dalilah Muhammad, dos Estados Unidos, vence os 400m com barreiras nos Jogos Rio 2016.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Delaila Muhameda 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|2|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorkas štats|Ņujorka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 173 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 55 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Dienvidkalifornijas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 51,58
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|[[Vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Riodežaneiro 2016]]|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|400 m/b]]}}
{{MedalGold|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|4×400 m stafete]]}}
{{MedalSilver|Tokija 2020|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|400 m/b]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×400 m}}
{{MedalSilver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|400 m/b}}
{{MedalSilver|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalBronze|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m/b}}
}}
'''Delaila Muhameda''' ({{val-en|Dalilah Muhammad}}; dzimusi {{dat|1990|2|7}}) ir [[ASV]] [[vieglatlēte]], startē [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]]. Viņa ir divkārtēja olimpiskā čempione, kā arī vairāku [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāta]] medaļu īpašniece, bijusī pasaules rekordiste 400 metru barjerskrējienā.

sentences: '''Kontaktdakša''' jeb '''spraudkontakts''' ir izjaucamā elektrokontaktu savienojuma daļa, ko pievieno [[elektrība]]s [[kabelis|kabelim]] vai [[vads (elektrotehnika)|vadam]], lai to varētu iespraust [[kontaktligzda|kontaktligzdā]]. [[Vienkāršruna|Vienkāršrunā]] kontaktdakšu dažkārt dēvē par '''štepseli''' (no {{val|de|der Stöpsel}} — 'korķis')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:498 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=494 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref> vai '''štekeri''' (''Stecker'').<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:496 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=492 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Dardanus_megistos2.jpg
|    att_nosaukums = [[Dardanus megistos|Vientuļniekvēzis]] (''Dardanus megistos'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Anomura
| infrakārta_lv=Anomuras
| binomial=Anomura <small>([[William Sharp Macleay|Macleay]], 1838)</small>
| kategorijas=nē
| sinonīmi =
*''Anomala''
}}
'''Anomuras''' (''Anomura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 2500 sugas:<ref>[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/13/128 A comprehensive and integrative reconstruction of evolutionary history for Anomura (Crustacea: Decapoda)]</ref> [[Vientuļniekvēži|vientuļniekvēžus]], [[plakanie omāri|plakanos omārus]], [[karaliskie krabji|karaliskos krabjus]], [[porcelānkrabji|porcelānkrabjus]] un [[kurmjkrabji|kurmjkrabjus]]. Lai arī daudzu sugu nosaukumā tiek lietots nosaukums [[krabis]], tomēr visi īstie krabji ir izdalīti anomuru māsas taksonā — [[krabji|krabju infrakārtā]] (''Brachyura'').<ref name=crust>{{Tīmekļa atsauce |url=http://crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |title=Anomura: Families |access-date={{dat|2015|11|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150923211325/http://www.crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |archivedate={{dat|2015|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|          suga = V. komodoensis
|       suga_lv = Komodo varāns
|     izplatība =

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Revolūcijas ceļš
| attēls                   = Revolutionary road.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Revolutionary Road''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Skots Radins]]
* [[Džons Hārts]]
* Sems Mendess
| scenārija autors         = [[Džastins Heitss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Neal Street Productions]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|15|ASV|2009|1|30|Apvienotā Karaliste|2009|2|6|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/revolutionary-road-2008|title=Revolutionary Road|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=revolutionaryroad.htm|title=Revolutionary Road (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Revolūcijas ceļš"''' ({{val|en|Revolutionary Road}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Sems Mendess]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Keita Vinsleta]], [[Maikls Šenons]], [[Ketrīna Hāna]], [[Deivids Harbors]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
, [[Mazsalaca|Mazsalacā]]]]
'''Straikbols'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author= |date=2016. gada 15. aprīlis |title=Par svešvārda atbilsmi latviešu valodā |journal=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr. 52 |url=https://www.vestnesis.lv/op/2016/52.13 |accessdate=2017. gada 24. februārī}}</ref> ({{val|en|strikeball}}), saukts arī par '''airsoftu''' (''airsoft''), ir [[peintbols|peintbolam]] līdzīgs [[komandu sports|komandu sporta]] veids jeb militārās simulācijas sports, kurā lieto ar [[elektrodzinējs|elektrodzinēja]], atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināmus priekšmetus, kas izskatās kā šaujamieroči un paredzēti šaušanai ar plastmasas bumbiņām, kuru sākumenerģija nepārsniedz četrus džoulus, kas tiek pildīti ar baltām, cietām, [[plastmasas]] bumbiņām, kuru [[diametrs]] ir 6—8 mm. No straikbola [[Šautene|šauteņu]] [[Lode|lodītēm]] neizdalās nekāda [[krāsa]], tādēļ airsofts ir spēle uz godīgumu un katram tās dalībniekam ir pašam jākonstatē trāpījums. Straikbola ieroču lodīšu [[masa]] var būt 0,20 grami, vājākiem ieročiem 0,23 grami, vidēja stipruma ieročiem 0,25 grami, šautenēm 0,28 grami, spēcīgām bises un [[Snaiperis|snaiperu]] šautenēm 0,30 grami un snaiperu šautenēm 0,43 grami, kas ir vissmagākās.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Žīguru pagasts
| karte             = Žīguru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Žīguri
| platība           = 110,96
| iedzīvotāji       = 694<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 694 / 110.96 round 1}}
| izveidots         = 1958
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Zilupe (nozīmju atdalīšana)|Zilupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zilupe
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Zilupes_katoļu_baznīca.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Zilupes katoļu baznīca
 | image_flag               =
 | flag_link                = Zilupes karogs
 | image_shield             = Zilupe COA.svg
 | shield_link              = Zilupes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd = 56| latm = 23| lats = 07| latNS =N
| longd = 28| longm = 07| longs = 19| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1931]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Rosenau}}
{{nobr|{{val|ru|Розеново, Зилупе}}}}
{{val|pl|Rezenmujża}}
{{val|ltg|Sīnuoja}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Zilupe}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 120
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5751
 | website                  = {{URL|www.zilupe.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Zilupe''' ({{val|ltg|Zylupe}},<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> vēsturiski ''Sīnuoja'', no ''sīna'' — 'robeža') ir pilsēta [[Latgale|Latgalē]], [[Ludzas novads|Ludzas novadā]]. Zilupe ir vistālāk uz [[austrumi]]em esošā [[Latvija]]s [[pilsēta]]. Pilsētu šķērso [[dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe]] un autoceļš [[P52]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ilmari Manninens
|     vārds_orig = ''Ilmari Manninen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vīpuri}}
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[etnogrāfija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Tartu Universitāte]]
[[Igaunijas Nacionālais muzejs]]
[[Somijas Nacionālais muzejs]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Helsinku Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ilmari Justuss Andreuss Manninens''' ({{val|fi|Ilmari Justus Andreus Manninen}}; {{dat|1894|9|2|N}}—{{dat|1935|6|14|N}}) bija [[somi|somu]] profesors, rakstnieks un etnogrāfs. Viņš bija [[Igaunijas Nacionālais muzejs|Igaunijas Nacionālais muzeja]] vadītājs, kad tas atradās [[Rādi muiža|Rādi muižā]].

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Ziemassvētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                =Gerard_van_Honthorst_-_Adoration_of_the_Shepherds_(1622).jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       =Jēzus piedzimšana (''Gerard van Honthorst'', 1622)
| oficiālais_nosaukums  = Ziemassvētki
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Atzīmēšana
| brīvs_lauks1          = [[Bluķa vakars]], [[ķekatas|ķekatās iešana]]
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 24-26. decembrī
| svinību_laiks         =
| biežums               = Katru gadu
| saistīts_ar           =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikola
|          Attēls = 20 Años Nicole Fotos Sebastian Isla.JPG
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Denisa Liliāna Lavala Sosa
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1977|1|19}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Čīle|Santjago}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[roks]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra
|            Gadi = 1989—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Denisa Liliāna Lavala Sosa''' (''Denisse Lillian Laval Soza''; dzimusi {{dat|1977|1|19}} [[Santjago]], [[Čīle|Čīlē]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Nikola''' (''Nicole''), ir čīliešu dziedātāja. Izdevusi sešus studijas albumus, ar kuriem sasniegusi atzīstamus panākumus [[Latīņamerika|Latīņamerikā]]. Par ceturto studijas albumu ''Viaje Infinito'' viņa tika nominēta [[Grammy balva|Grammy]] balvai nominācijā "labākā Latīņamerikas sieviešu vokāliste". Nikola ir filmējusies vairākās filmās, kuras tikušas izrādītas kinofestivālos visā pasaulē.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Gibraltar International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Gibraltar_Airport_New_Terminal.jpg
| paraksts                   = Lidostas terminālis
| IATA                       = GIB
| ICAO                       = LXGB
|lat_deg=36.151111|lat_dir=N
|lon_deg=5.349722|lon_dir=W
| karte                      = Gibraltārs#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militāra/civila
| ipasnieks-operators        = Apvienotās Karalistes aizsardzības ministrija
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{GIB}}
| elevation-f                = 15
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 5511
| r1-length-m                = 1680
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 571 184 (2017)
| lidojumu_skaits            = 4 888 (2017)
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiks Taisons
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Mike Tyson''
 |              attēls = Mike Tyson 2019 by Glenn Francis.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Taisons 2019. gadā

 |         pilns vārds = Maikls Džeralds "Maiks" Taisons
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|6|30}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = Iron Mike<ref name="espn1">Puma, Mike., [http://static.espn.go.com/classic/biography/s/Tyson_Mike.html Sportscenter Biography: 'Iron Mike' explosive in and out of ring], ''[[ESPN]].com'', 2005-10-10, Retrieved on 2007-03-27</ref>
The Baddest Man on the Planet<ref name="bollywood">[https://web.archive.org/web/20070418013243/http://www.cbc.ca/arts/film/story/2007/04/13/tyson-bollywood.html "Mike Tyson Goes Bollywood"] - CBC News, 13 April 2007</ref>
Kid Dynamite
The Baby Bull<ref>[http://articles.latimes.com/1986-05-11/sports/sp-5608_1_mike-tyson Boxing's Baby Bull]- L.A. Times, 11 May 1986</ref>
 |           mājaslapa =

 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =

 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |          karj cīņas =

 |            liel uzv = [[Lerijs Holmss]], [[Maikls Spinks]]

 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 58
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 50
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 44
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 6
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 2

 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle (2011)
 |             dzimums = v
 |           atjaunots =

 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Maikls Džeralds "Maiks" Taisons''' ({{val|en|Michael Gerard "Mike" Tyson}}; dzimis {{dat|1966|6|30}} [[Bruklina|Bruklinā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[bokseris]]. Viņš bija neapstrīdams čempions smagajā svarā,<ref group="P">Par neapstrīdamu čempionu sauc bokseri, kas attiecīgajā svara klasē ir ticis atzīts visu boksa organizāciju versijās.</ref> viņam pieder rekords kā jaunākajam bokserim, kas ir bijis smagsvaru čempions [[WBC]], [[WBA]] un [[IBF]] versijās. WBC titulu viņš ieguva 20 gadu, 4 mēnešu un 22 dienu vecumā. Karjeras laikā viņš kļuva slavens, pateicoties savam niknajam un iebiedējošajam boksēšanās stilam, kā arī pateicoties savai strīdīgajai uzvedībai cīņas ringā un ārpus tā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Vaildfelholas iemītniece
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Anna Brontē|Aktons Bells]]
|  orig nosaukums = ''The Tenant of Wildfell Hall''
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1848. gada jūnijs
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
"'''Vaildfelholas iemītniece'''" ({{val-en|The Tenant of Wildfell Hall}}) ir angļu rakstnieces [[Anna Brontē|Annas Brontē]] [[romāns]]. Pirmo reizi publicēts 1848. gada jūnijā. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Aktons Bells.

sentences: '''Debess sfēra''' [[astronomija|astronomijā]] un [[navigācija|navigācijā]] ir iedomāta [[sfēra]] ar patvaļīgi izvēlētu [[rādiuss|rādiusu]], kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais [[horizonts]], [[debess ekvators]], [[debess meridiāns]], [[ekliptika]] un Galaktikas [[ekvators]]; galvenās līnijas ir [[vertikālā līnija]], [[pasaules ass]], [[ekliptikas ass]] un [[Galaktikas ass]].<ref name="ZTV"/>

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Memfisas zooloģiskais dārzs
|logo          =
|image         = MemphisZooentrance.JPG
|image_width   = 250px
|image_caption = Memfisas zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1906. gada aprīlis
|location      = [[Memfisa (ASV)|Memfisa]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|area          = 31 ha
|coordinates   = {{Coord|35.1500|-89.9943|type:landmark_region:US|display=inline,title}}
|num_animals   = 3500
|num_species   = 500
|members       = [[ZAA]]<ref>https://www.aza.org/current-accreditation-list</ref>
|exhibits      = 3 zonās sadalītas 19 ekspozīcijas
|website       = {{URL|https://www.memphiszoo.org/}}
}}
'''Memfisas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Memphis Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ir mājvieta vairāk nekā 3500 dzīvniekiem, kas pārstāv vairāk nekā 500 dažādas sugas. Zooloģiskais dārzs, kas izveidots 1906. gada aprīlī, ir bijis Overtonas parka galvenais nomnieks vairāk nekā 100 gadus. Zeme, kas pašlaik ir paredzēta Memfisas zoodārzam, tika noteikta 1888. gadā Overtona parka ģenerālplānā, un tā pieder Memfisas pilsētai. Zooloģiskais dārzs atrodas uz 76 akriem (31 ha), no kuriem aptuveni 55 akri (22 ha) ir attīstīti.

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FF0000
| nos        = SC Balvi
| logo       =
| pilns      = Balvu Sporta centrs
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Balvi}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2019. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2019.]]
| poz        = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]], 10. vieta
| dib        =
| stad       = [[Balvu stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} (?)
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[ngus Zaharāns]]
| kapteinis       =
| mediji          =
| sadarbojas      =

sentences:
[[Kategorija:Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Antarktika]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Piedzīvojums
| operators =
| attēls = L'avventuraSmall.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| producents = Amato Penasiliko
| scenārijs = * Mikelandželo Antonioni
* Elio Bartolīni
* Tonīno Gverra
| aktieri = * [[Gabriēle Ferceti]]
* [[Monika Viti]]
* [[Lea Masāri]]
| mūzika = Džovanni Fusko
| oriģinālnos = ''L'Avventura''
| studija = ''Cino Del Duca''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cino Del Duca''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|1960|6|29|Itālija}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Piedzīvojums"''' ({{Val|it|L'Avventura}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gabriēle Ferceti]], [[Monika Viti]] un [[Lea Masāri]].

sentences:
'''9814072356''' ir 87. un lielākais kāda skaitļa kvadrāts, kurā visi cipari, arī nulle, tiek izmantoti 1 reizi un bez atkārtošanās. Tā kvadrātsakne ir 99066. Šī skaitļa pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 248F6DC24.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}

sentences:
'''Neparametriskās statistikas''' metodes tiek izmantotas gadījumā, ja uz izlasi nevar attiecināt normālos "parametrus" jeb izlase neatbilst [[normālsadalījums|normālajam sadalījumam]]. Iemesli var būt dažādi: vai nu ''vainīgi'' ir izlases veidošanas principi, vai arī kāda cita iemesla dēļ izlasē neveidojas normālsadalījumam līdzīgs sadalījums. Šie divi gadījumi, attēloti ar piemēriem, izskatās šādi:
# Ja tiek mesta monēta, un mērķis ir izmērīt, vai monēta uz katru no pusēm krīt vienādu skaitu reižu (t.i. vai atšķirības ir uzskatāmas par statistiski nenozīmīgām), vai varbūt kāda blakusfaktora dēļ monēta kritīs vairāk uz vienu no pusēm. Šeit viennozīmīgi ir zināms, ka par normālsadalījumu nav runas, jo rezultāti grupējas divās vienlīdzīgās kolonnās;
# Ja populācijā tiek mērīta kādas pazīmes izteiktība, un rezultāti liecina, ka pusē gadījumu rezultāti ir ļoti zemi, bet otrā pusē - ļoti augsti, un praktiski nav sastopamas vidējās vērtības. Šeit no matemātiskā viedokļa būtu iespējams normālsadalījums, bet rezultāti liecina pretējo.

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences:
{{cita nozīme|Ventas pieteku|Melnupes pieteku|Lašupe (upe)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Losis
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Lūša
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Lūšis
| attēls            = Losis.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Losis [[Kalni (Nīgrandes pagasts)|Kalnos]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = R no [[Židiki]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 43,6
| garums_latvijā    = 35
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 35,8
| kritums           = 82
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 183
| baseins_latvijā   = 58,7<ref>{{USIK}}</ref>
| pietekas          = [[Spinnis]]
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Losis''' (arī '''Lose''', '''Loša''', '''Lošupe''', '''Lošupīte''', '''Luša''', '''Luše''', '''Lūše''', {{val|lt|Lūšis}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97521 |title=Informācija par objektu: Losis |accessdate={{dat|2016|08|22||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Venta]]s kreisā krasta pieteka [[Saldus novads|Saldus]] un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes]] novados [[Latvija|Latvijā]] un [[Telšu apriņķis|Telšu]] un [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas]] apriņķos [[Lietuva|Lietuvā]]. Sākas Beržtvu mežā uz Klaipēdas un Telšu apriņķu robežas. Augštecē tek ziemeļu virzienā līdz Latvijas robežai, tad pagriežas uz austrumiem un 27 km ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Pirms [[Kalni (Nīgrandes pagasts)|Kalniem]] pagriežas uz ziemeļiem un pēc 8 km ietek Ventā.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Augštecē līdz tagad slēgtajam [[Mažeiķi|Mažeiķu]]—[[Liepāja]]s dzelzceļam upes gultne regulēta, lejpus Kalniem izbūvēts [[Kanavišķu dīķis]]. Lielākās pietekas ir [[Spinnis]], [[Dārģis]], [[Zvērupe]] un robežupe [[Jāņupīte (Loša pieteka)|Jāņupīte]] (visas kreisās).

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 7
|lv = Septiņi
}}
'''7''' ('''septiņi''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[6 (skaitlis)|6]] un [[8 (skaitlis)|8]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ingrīda Verbele-Barkāne
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1948|1|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints, barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Imants Gailis
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ingrīda Verbele-Barkāne''' (dzimusi {{dat|1948|1|18}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēte]], startējusi sprinta un barjersprinta distancēs.

sentences: '''HD 209458 b''' (neoficiāli arī '''Ozīriss''')<ref>Pont, F. J. ''Alien Skies: Planetary Atmospheres from Earth to Exoplanets''. New York: Springer, 2014. P. 86.</ref> ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 209458]], kas atrodas 150 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas rādiuss ir 7 000 000 km, gads uz tās ilgst 3,5 dienas. Šī iemesla dēļ planēta ir klasificējama kā [[Karstie jupiteri|karstais jupiters]]. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HD 209458 b, tad uz tās būtu 1260 °C liels karstums — šādā temperatūrā apdedzina [[Māls|māla]] traukus.

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences: '''ATP ranga pirmo numuru saraksts''' ir [[Tenisa profesionāļu asociācija]]s veidotā ranga līderu saraksts.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Jukona|Jukona}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Jukona
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Yukon River
  | attēls            = Dawson City Lookout Yukon River 3264px.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Jukona Kanādā
  | karte             = Yukon watershed.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
  | izteka            = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Atlina ezers}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Beringa jūra]]
  | baseina_valstis   = {{CAN}}, {{USA}}
  | tek_caur          = <!-- [[Britu Kolumbija]], [[Jukonas teritorija|Jukona]], [[Aļaska]] -->
  | garums            = 3190
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 854 700
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 59| sāk_plat_m= 10| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 133| sāk_gar_m= 50| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 62| iet_plat_m= 35| iet_plat_s= 55| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 164| iet_gar_m= 48| iet_gar_s= 0| iet_gar_EW=W
}}
'''Jukona'''<ref>{{Planēta}}</ref><ref>{{Lielais pasaules atlants}}</ref> jeb '''Jūkona'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Antonija Ahero |authorlink=Antonija Ahero |title=Angļu īpašvārdu atveide latviešu valodā |url=https://www.personvarduatveide.lv/uploads/sources/32/pdf/anglu_ipasvardu_atveide_latviesu_valoda.pdf#page=41 |year=2006 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=9984-698-68-8 |page=44}}</ref> ({{val|en|Yukon River}}) ir upe [[Kanāda|Kanādā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]). Upes kopējais garums ir 3190 km.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Elato
|attēls              = Elato Lamolior Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Elato atols ziemeļos un Lamoliora dienvidos (spektrālais satelītattēls)
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Elato''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 29 |lats=  |latNS= N
|longd=146 |longm= 09 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0,53
|garums              = 9
|platums             = 2
|lagūna              = 11
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 3
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 105 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 198
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Oletela
|piezīme =
}}
'''Elato''' ({{val|en|Elato}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, veido atsevišķu municipalitāti. Elato administratīvi pakļauti neapdzīvotie [[Lamoliora]]s ({{nobr|2,5 km}} uz dienvidiem) un [[Olimarao]] ({{nobr|36 km}} uz ziemeļrietumiem) atoli.

sentences: {{Commons category|Sports in Cape Verde|Sports Kaboverdē}}

sentences:
{{Catmore|Ķīmiskā saite}}
{{Commonscat|Ķīmiskās saites}}

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences: '''Citosols''' (no {{val|el|κύτος}} (''kútos'') — 'šūna' un {{val|la|solutio}} — 'šķīdums') ir dzīvās šūnas [[citoplazma]]s šķidrā daļa. Tā ir šūnas galvenā sastāvdaļa.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Šūnu bioloģija |author=Tūrs Selga |year=2008 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-802-81-7 |page=22 |pages=}}</ref> Dažreiz citosolu sauc arī par '''hialoplazmu''' jeb '''šūndzidri'''.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=hialoplazma&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — hialoplazma]</ref> Citosols aizpilda visu telpu šūnā starp dažādiem [[šūnas organoīdi|organoīdiem]] un ieslēgumiem. Veido šūnas iekšējo vidi. Elektronmikroskopā hialoplazma izskatās kā homogēna vai smalkgraudaina vide.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name =
|Article =[[Monako Firstiste]]s
|Image = Flag of Monaco.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = 4:5 vai 2:3
|Adoption = {{dat|1881|04|04}}
|Design =
|Type =
|Image2 = Flag of Monaco (state).svg
}}
'''Monako karogs''' ir viens no [[Monako]] oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no divām horizontālām joslām: augšējā ir sarkana, apakšējā — balta. Karogs tika apstiprināts {{dat|1881|4|4}}. Karoga krāsas ir saistītas ar [[Grimaldi (dzimta)|Grimaldi]] dzimtu. Pastāv alternatīvais karogs, kas tiek izmantots kā valdības karogs, kaut arī ikdienā tas tiek izmantots samērā reti.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences: '''Ķīniešu kalendārs''' ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā ([[Saule]]s), gan [[Lunārais kalendārs|lunārā kalendāra]] ([[Mēness]]) elementi. Kalendāram seko ne tikai [[Ķīna]]s, bet arī citas [[Āzija]]s kultūras.<ref>[http://afgen.com/calendars_time.html Calendars, Time, & Numerology - Egyptian Roots & Mathematical Precision of Our Modern Calendar], afgen.com {{en ikona}}</ref> Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]], tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, [[Ķīniešu Jaunais gads|Ķīniešu Jauno gadu]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls      =  Mandans Vārnas Sirds tradicionālajā apģērbā 1908. gadā
| tauta       = Mandani
Rųʔeta
| skaits      = ap 6000 (kopā ar [[hidatsi]]em un [[arikari]]em)
| vieta       = {{USA}} ([[Ziemeļdakota|ZD]])
| valoda      = [[mandanu]], [[hīdatsu]], [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija    = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas      =
| radi        = hīdatsi, arikari
}}
'''Mandani''' ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas vēsturiski dzīvoja gar [[Misūri (upe)|Misūri]] upes krastiem tagadējā [[Ziemeļdakota|Ziemeļdakotā]]. Aptuveni puse mandanu uzturas apvienotā triju cilšu (mandanu, [[hīdatsi|hīdatsu]], [[arikari|arikaru]]) rezervātā (''Three Affiliated Tribes of the Fort Berthold Reservation''), kuru 1870. gadā izveidoja Ziemeļdakotas rietumos.

sentences: '''Manierisms''' bija [[māksla]]s virziens, kas izveidojās [[Eiropa|Eiropā]] vēlīnās [[renesanse]]s periodā no 1515. gada līdz 17. gadsimta sākumam, kad to sāka aizstāt [[baroks]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiTribune''
| logo_attēls          = WikiTRIBUNE logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Ziņu vikivietne
| valsts               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| īpašnieks            = [[Džimijs Veilss]]
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2017|4|25||bez}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairākvalodu, sākumā angļu valodā<ref name=Nieman>{{citation |url=http://www.niemanlab.org/2017/04/wikipedia-founder-jimmy-wales-launches-wikitribune-news-by-the-people-and-for-the-people/ |publisher=NiemanLab |title=Wikipedia founder Jimmy Wales launches Wikitribune, a large-scale attempt to combat fake news |author=Laura Hazard Owen |date=24 April 2017}}</ref><ref name=Wired>{{citation |url=http://www.wired.co.uk/article/jimmy-wales-wikitribune |journal=Wired |title=Jimmy Wales goes after fake news with Wikitribune – a crowdfunded site for reporters |author=Greg Williams interviewing Jimmy Wales |date=24 April 2017}}</ref>
| komerciāla           = Jā<ref>[[:en:special:diff/777508311|Džimija Veilsa atbilde Vikipēdijā]]</ref>
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.wikitribune.com/}}
}}
'''''Wikitribune''''' ir ziņu [[tīmekļa vietne]], kurā profesionāli žurnālisti sagatavo ziņu publikācijas un brīvprātīgie tos papildina, pārlasot un labojot, pārbaudot faktus un pievienojot avotus. Par tīmekļa vietnes izveidi 2017. gada aprīlī paziņoja Vikipēdijas līdzdibinātājs [[Džimijs Veilss]].<ref name=Hern>{{ziņu atsauce|last1=Hern|first1=Alex|title=Wikipedia founder to fight fake news with new Wikitribune site|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/apr/25/wikipedia-founder-jimmy-wales-to-fight-fake-news-with-new-wikitribune-site|work=[[The Guardian]]|date=24 April 2017|accessdate=24 April 2017}}</ref> ''Wikitribune'' nav saistīta ar [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] vai organizāciju, kas to uztur, ''[[Wikimedia Foundation]]''.<ref name=CNet>{{ziņu atsauce|last1=Collins|first1=Terry|title=Wikipedia co-founder launches project to fight fake news|url=https://www.cnet.com/news/wikipedia-jimmy-wales-wikitribune-fighting-fake-news/|accessdate=25 April 2017|work=[[CNET]]|date=24 April 2017|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums =
|        attēls = Larus argentatus01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Laridae
|     dzimta_lv = Kaiju dzimta
|         ģints = Larus
|      ģints_lv = Kaijas
|       ģints_r = Kaiju ģints
|          suga = L. hyperboreus
|       suga_lv = Sudrabkaija
|      binomial = Larus argentatus ([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
}}

sentences: {{Commonscat|Education in Japan|Izglītība Japānā}}

sentences:
[[Kategorija:Protestanti| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc reliģijas un valsts]]

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Abū Kīras līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = AbuQirBay.png
| paraksts     =
|vietaskarte         = Ēģipte
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{EGY}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Vidusjūra]]
| plat_d=31| plat_m= 18| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 30| gar_m= 10| gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 500-600
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 10-12
| Max_dziļums  = 18
| tilpums      = 5-6
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Abū Kīras līcis''' ({{val|ar|خليج أبو قير}}, ''Khalīj Abū Qīr'') ir līcis [[Vidusjūra]]s dienvidaustrumu daļā, [[Ēģipte]]s piekrastē uz austrumiem no [[Nīla]]s ietekas.<ref>{{PZT|12}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Delichon urbica NRM.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Hirundinidae
 |     dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
 |         ģints = Delichon
 |      ģints_lv = Čurkstes
 |          suga = D. urbicum
 |       suga_lv = Mājas čurkste
 |      binomial = Delichon urbicum ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopama ziemošanas sezonā}}
 |      sinonīmi = ''Delichon urbica''
''Hirundo urbica''
 |   kategorijas = nē
}}
[[File:Huiszwaluw zittend op schapenhek-4961660.webm|thumb |Delichon urbicum]]
'''Mājas čurkste''' jeb '''ziemeļu mājas čurkste''' (''Delichon urbicum'') ir [[gājputns]] no [[zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo kārtas]] (''Passeriformes''), kas pieder [[bezdelīgu dzimta]]i (''Hirundinidae''). Tās tuvākā radiniece ārpus [[čurkstes|čurkstu ģints]] (''Delichon'') ir [[bezdelīga]] (''Hirundo rustica''). Mājas čurkstei ir 3 [[pasuga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/swallows/ World Bird List: Swallows, 2020]</ref><ref name=tur>Turner, Angela K; Rose, Chris (1989). Swallows & Martins: an identification guide and handbook. Boston, Massachusetts, US: Houghton Mifflin. {{ISBN|0-395-51174-7}}. pp226–233</ref>

sentences: ''[[Lua]]'' ir [[programmēšanas valoda]], kas pašlaik ir pieejama Vikipēdijā latviešu valodā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Evelīna Pārkere
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|2000|9|7}}
| dz vieta =
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[video blogere]]
| darbības gadi = 2013—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ādažu pagasts
| karte             = Ādažu pagasts location Latvia.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Ādažu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ādažu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Ādažu novada karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ādažu novads
| centrs            = Ādaži
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| platība           = 154,1
| iedzīvotāji       = 4860
| iedzīvotāji_gads  = 2022
| blīvums           = {{#expr: 4860/ 162.9 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         = www.adazi.lv
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 61.83
| subdivision_name2 =
| population_total = 80683
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Overeisela]]
| subdivision_type = Valsts
| official_name = ''Hengelo''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| name = Hengelo
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Hengelo, Overijssel wapen.svg
| image_skyline = Twentekanaal Hengelo 2.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 15
| motto =
| lats = 55
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 47
| longs = 35
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hengelo.nl}}
| image_flag = Flag of Hengelo, Overijssel.svg
}}
'''Hengelo''' ({{Val|nl|Hengelo}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 80 683 iedzīvotāji.

sentences: '''14. decembris''' ir gada 348. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (349. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 17 dienas.

sentences:
[[Image:ACP 3.svg|thumb|Punktiem plaknē ir koordinātas]]
'''Punkts''' ir objekts [[telpa|telpā]], kuram ir koordinātas, bet nav izmēru, [[laukums|laukuma]], [[tilpums|tilpuma]], virziena un jebkādu citu raksturlielumu. [[ģeometrija|Ģeometrijā]] punkts netiek definēts. Punkta svarīga īpašība ir tā, ka visi ģeometriskie ķermeņi sastāv no punktiem. Tāpēc punkts ir viens no ģeometrijas pamatjēdzieniem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow
| oriģinālnos = 劇場版 NARUTO 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ!!
| režisors = Tensai Okamura
| producents = Manyo Oshikiri
 Tomoko Gushima
| scenārijs = Katsuyuki Sumisawa
| aktieri = Junko Takeuchi
 Yūko Kaida
 Tsutomu Isobe
| mūzika = Toshio Masuda
| ilgums = 82 min
| operators = Atsuho Matsumoto
| montāža = Seiji Morita
| studija = Studio Pierrot
| izplatītājs = Toho
| izdošana = {{date|2004|8|21|5=bez}} (japāņu versija)
 {{date|2007|6|6|5=bez}} (angļu versija)
| valsts = {{flag|Japāna}}
| valoda = japāņu
| nākamā = [[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]]
| budžets = ¥1,37 miljardi ($11,1 miljoni)
| žanrs = Action, piedzīvojumi, fantāzija, animācija
| attēls = Naruto the Movie Ninja Clash in the Land of Snow.jpg
}}
'''''Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow''''' ({{val|ja|NARUTOナルト 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ}}) ir 2004. gadā izlaista [[animācijas filma]], kas veidota pēc [[Masasi Kisimoto]] [[manga]]s un [[anime]] ''[[Naruto]]'' motīviem. Japānā tā tika izdota {{Date|2004|8|21|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/news/2004-01-07/naruto|title=Naruto News|website=Anime News Network|access-date=2022-08-24|language=en}}</ref> Filmas popularitāte ir radījusi vairākus turpinājumus, sākot ar ''[[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]].'' Filmas darbības norisinās pēc anime 100. sērijas. {{Date|2007|9|8|5=bez}} notika filmas pirmā pārraidīšana [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[Cartoon Network]]'' telekanālā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/|title=Naruto "Ninja Clash In The Land Of Snow" Movie Talkback (Spoilers)|website=Anime Superhero Forum|access-date=2022-08-24|language=en-US|archive-date=2022-08-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20220816225012/https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Rāznas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Raznas ezers.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Rāznas ezers]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 16 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 27 | longm = 30 | longs =  | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Latgale}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=59 615}}
 |     established = {{dat|2007|1|1|N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Rāznas nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q549295"
}
</mapframe>
'''Rāznas nacionālais parks''' (līdz 2007. gadam '''Rāznas dabas parks''') ir jaunākais un otrs lielākais no četriem [[Latvija]]s [[nacionālais parks|nacionālajiem parkiem]]. Parks atrodas [[Latgale|Latgalē]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]], daļēji arī [[Krāslavas novads|Krāslavas]] un [[Ludzas novads|Ludzas]] novados. Parka teritorija aizņem 59 615 ha lielu teritoriju, tas atrodas [[Rāznas ezers|Rāznas ezera]] apkārtnē, [[Latgales augstiene]]s centrālajā daļā. Starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]].

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences: Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2018. gada 6. jūnijā rīko tiešsaistes (neklātienes) vikidarbnīcu. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta latviešu valodā 15. "dzimšanas dienu", radot Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences:
20. gadsimta sākuma kuļmuca]]
'''Kuļmuca''', '''sviesta muca''' jeb '''ķērne''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''kerne''<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Brigita Bušmane |date=2005. gada 5. marts |title=Paniņu nosaukumi latviešu valodas izloksnēs |journal=МАТЕРИАЛЫ XXXIV Международной филологической конференции |publisher=[[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]] |page=8—9. lpp |url=http://www.genling.nw.ru/baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |access-date=2015. gada 14. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20060204182501/http://www.genling.nw.ru/Baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |archive-date=2006. gada 4. Februāris }}</ref>) ir ierīce, ko izmanto [[krējums|krējuma]] sakulšanai [[sviests|sviestā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |title= Kuļmuca |publisher= Tēzaurs |language= latviski |accessdate= 2015. gada 14. septembrī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences: {{Citas nozīmes|debespusi|Rietumi (nozīmju atdalīšana)|rietumi}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Delphinus delphis with calf.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Delphinus delphis|Delfīni}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Agnatha|Bezžokļaiņi}}
* {{TaksoSaite|Gnathostomata|Žokļaiņi}}
| kategorijas =nē
| binomial = Vertebrata <small>([[Cuvier]], 1812)</small>
}}
'''Mugurkaulnieki''' (''Vertebrata'') vai '''galvaskausaiņi''' (''Craniata'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] apakštips. Dominējošā (līdz ar [[kukaiņi]]em) [[dzīvnieki|dzīvnieku]] grupa gan uz zemes, gan gaisā.

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''
''Confédération suisse''
''Confederazione Svizzera''
''Confederaziun svizra''
''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],
[[franču valoda]],
[[itāļu valoda]],
[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] ([[prezidents]])
[[Karin Keller-Sutter]] ([[viceprezidents]])
[[Gi Parmelens]]
[[Ignasio Kasī]]
[[Albert Rösti]]
[[Elisabeth Baume-Scheider]]
[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 39
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 9
|             5. čaula = 2
|              simbols = Y
|             atommasa = 88,90584(2)
|   valences elektroni = [Kr]4d15s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sublimēti itrija kristrāli (dendrīti) un 1 cm3 kubiņš
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,22
|              blīvums = 4472
|  kušanas temperatūra = 1799 K (1526 °C)
| viršanas temperatūra = 3906 K (3336 °C)
}}

sentences: '''Makrofīti''' jeb augstākie ūdensaugi ir vaskulārie augi, [[sporaugi]], [[Makroskopiskas aļģes|makroskopiskās aļģes]] un ūdens [[sūnaugi]], kas pilnīgi vai daļēji piemērojušies dzīvei ūdenī un saskatāmi ar neapbruņotu aci.<ref name=grīnberga>Grīnberga, L. 2011. ''Vides faktoru ietekme uz makrofītu sugu sastāvu un sastopamību Latvijas vidēji lielās upēs. Promocijas darbs.'' Rīga, Latvijas Universitāte, 87 lpp.</ref>

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Vinss Lombardi
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Vince Lombardi''
 |              attēls = Vince Lombardi (1913-1970) in 1964.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1913|6|11}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|9|3|1913|6|11}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
 |             tautība = Amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = ''St. Francis Preparatory School''
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = ''Fordham University''
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |             drafts2 =
 |            dr_gads2 =
 |            dr_līga2 =
 |             dr_kom2 =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
<!------ Karjeras statistika2 ------>
 |     karj stat2 līga =
 |        karj stat2 1 =
 |   karj stat2 1_dati =
 |        karj stat2 2 =
 |   karj stat2 2_dati =
 |        karj stat2 3 =
 |   karj stat2 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 = 1954-1958
 |          tr_klubs 1 = [[Ņujorkas "Giants"]] (''Offensive Backfield'' treneris)
 |      tr_klubs_sez 2 = 1959-1967
 |          tr_klubs 2 = [[Grīnbejas "Packers"]]
 |      tr_klubs_sez 3 = 1968
 |          tr_klubs 3 = [[Grīnbejas "Packers"]] (ģenerālmenedžeris)
 |      tr_klubs_sez 4 = 1969
 |          tr_klubs 4 = [[Vašingtonas "Redskins"]]
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Profesionālā futbola slavas zāle (1971)
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Vinsents Tomass "Vinss" Lombardi''' ({{val|en|Vincent Thomas "Vince" Lombardi}}; {{dat|1913|6|11|N}} —{{dat|1970|9|3|N}}) bija ASV [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] treneris. Viņš vislabāk pazīstams kā [[Grīnbejas "Packers"]] galvenais treneris, ko trenēja 1960. gados. Viņa vārdā nosaukta [[NFL]] [[Superkauss|Superkausa]] balva.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Argosa
| native_name    = {{gree|Άργος}}
| image          = 019 Argos (4).JPG
| image_size     =
| caption        = Argosas teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 37| lats = 51| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 14| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argosa}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antīkā Argosa''' ({{val|grc|Άργος}}) ir [[Argosa]]s pilsēta vēsturiskajā periodā līdz [[Romas impērija]]s sabrukumam. Rakstos pirmo reizi minēta [[Homērs|Homēra]] "[[Iliāda|Iliādā]]" (9. vai 8. gadsimts pr.Kr.), kur argosiešus karā pret [[Troja|Troju]] vadīja [[Diomēds]].

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Dominika|Dominiku]].

sentences:
{{novec}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Igors Kazakevičs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|4|17}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Vietalva}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = [[latvieši|latvietis]]
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=176}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/kazakevics-igors-1089534/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081550/http://www.london2012.com/athlete/kazakevics-igors-1089534/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=76}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Banku augstskola]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Igors Kazakevičs''' (dzimis {{dat|1980|4|17}} [[Vietalva|Vietalvā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ādolfs Pilars fon Pilhavs
| vārds_orģ           = Adolf Konstantin Jakob Baron Pilar von Pilchau
| attēls              = Ādolfs Pilars fon Pilhavs.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Apvienotā Baltijas hercogiste|Apvienotās Baltijas hercogistes]] reģents
| term_sākums         = {{dat|1918|11|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|1918|11|28|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1851|5|11}}
| dzim_vieta          = Audru muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1925|6|17|1851|5|11}}
| mir_vieta           = {{vieta|Igaunija|Pērnava}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         = Versions of the Doctor.jpg
| image_size    = 400px
| caption       = Doktora lomas atveidotāji
| first         = ''An Unearthly Child'' ({{dat|1963|11|23|N|bez}})
| last          =
| creator       = [[Sidnijs Ņūmens]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Vrbenské rybníky - Rubinoboletus rubinus 01.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. rubinus
| suga_lv =Rubīna samtbeka
| binomial =Xerocomus rubinus
| kategorijas =nē
}}

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žans Tirels
|          vārds_orig = ''Jean Thurel''
|              attēls = Jean Thurel 1788 (1804), par Antoine Vestier.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Žans Tirels, Turēnas pulka fuzilieris 89 gadu vecumā. Viņa trīs ''[[Divu zobenu medaljons|Médaillon Des Deux Épées]]'' ordeņi un viņa Goda leģiona ordenis ir redzamas šajā [[Antuāna Vestjē]] 1788. gada portretā, kas tika pārveidots 1804. gadā, iekļaujot Goda leģiona ordeni
|             dz_gads = 1698
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Francijas Karaliste]],[[Burgundija]],[[Orēna]], tagad {{FRA}}
|              m_gads = 1807
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Francijas Pirmā impērija]],[[Endra un Luāra]], [[Tūra]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[ierindnieks]]
|      dienesta_laiks =  1716. gada 17. septembris – 1792. gada 29. janvāris
|              valsts =  [[Francijas Karaliste]]
 [[Francijas Konstitucionālā monarhija]]
 [[Francijas Pirmā republika]]
 [[Francijas Pirmā impērija]]
|           struktūra =
|             vienība = Turēnas pulks
|        nodarbošanās = [[karavīrs|militārpersona]]
|           komandēja =
|              kaujas = [[Polijas mantojuma karš]]
[[Karš par Austrijas mantojumu]]
[[Septiņgadu karš]]
[[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš]]
|         apbalvojumi =  Divu zobenu medaljons (3)
 [[Goda Leģiona ordenis]]
|           izglītība =
|          cits_darbs =
|         kategorijas = jā
}}
'''Žans Tirels''' ({{val|fr|Jean Thurel}}; dzimis {{dat|1698|9|6}}; miris {{dat|1807|3|10}})<ref>https://www.leonore.archives-nationales.culture.gouv.fr/ui/?ACTION=CHERCHER&FIELD_1=COTE&VALUE_1=LH%252F2605%252F2</ref> bija Francijas armijas karavīrs [[fuzilieris]] un simtgadnieks ar ārkārtīgi ilgu militāro karjeru, kas ilga vairāk nekā 75 gadus [[Turēnas pulks|Turēnas pulkā]]. Tirels, dzimis [[Luijs XIV|Luija XIV]] valdīšanas laikā un miris [[Napoleons Bonaparts|Napoleona I]] valdīšanas laikā, dzīvoja trīs dažādos gadsimtos. Tirelu pazina ar palamu "Eiropas vecākais karavīrs".

sentences:
filmas ''[[The Godchild]]'' filmēšanas laukumā]]
 filmas ''[[War Brides]]'' filmēšanas laukumā]]
'''Kinorežisors''' ir viena no pamatprofesijām [[Kino māksla|kino mākslā]]. Kinorežisors vada filmas uzņemšanu, ir atbildīgs par māksliniecisko un scēnisko filmas daļas izveidi. Pastāv divi kinorežisoru tipi: mākslas un dokumentālā kino režisori. Par pirmo mākslas kino kinorežisoru uzskata [[Žoržs Meljess|Žoržu Meljesu]], bet pirmie dokumentālā kino režisori bija [[Ogists un Luī Limjēri|brāļi Limjēri]]. Pirms skaņas parādīšanās kinematogrāfā režisora pamatuzdevums bija komisko skeču jeb [[Gegs|gegu]] un [[pantomīma]]s iestudēšana. Tā laika slavenākie kinorežisori bija [[Čārlijs Čaplins]] un [[Basters Kītons]]. Līdz ar skaņas kino ieviešanu režisora pienākumiem nāca klāt dialogu skatu izveide un muzikālais noformējums, ko viņi veica ar [[Komponists|komponista]] palīdzību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Cortese''''' var būt:

sentences:
{{speciālists}}
{{atsauces+}}
'''Tēvvārds''' ir [[personvārds|personvārda]] daļa, kas darināta no tēva vai tālāka senča pa tēva līniju vārda, iesaukas vai cita veida apzīmējuma, piemēram, [[uzvārds]] [[Jansons]] (Jāna dēls), [[Ficdžeralds]] (Džeralda dēls), tēvvārds [[Vladimirovičs]] (Vladimira dēls), Borisovna (Borisa meita). Tēvvārdus joprojām lieto daudzās pasaules valstīs, taču dažās tos pamazām aizstāj no tēvvārdiem darināti uzvārdi.

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = MATLAB
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 =
 |               file_ext =
 |               paradigm = {{vikidati|properties|linked|P3966}}
 |               released = 1984. gadā
 |                 author =
 |              developer = {{vikidati|properties|linked|P178}}
 | latest_release_version =
 |    latest_release_date =
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations =
 |               dialects =
 |          influenced by = {{vikidati|properties|linked|P737}}
 |             influenced =
 |       operating system = {{vikidati|properties|linked|P306}}
 |                license =
 |          working_state =
 |                website =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Donhoja
  | native_name              = ''Đồng Hới''
  | settlement_type          =
  | other_name               =
  | nickname                 =
  | motto                    =
  | image_skyline            = Donghoi2.jpg
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               =
  | pushpin_map              = Vjetnama
  | pushpin_label_position   =
  | latd  = 17  | latm  =  28 | lats  = 59  | latNS  = N
  | longd = 106  | longm =  35 | longs =  59 | longEW = E
  | subdivision_type         =  [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         =  '''{{karogs|Vjetnama}}'''
  | subdivision_type1        = Province
  | subdivision_name1        = [[Kuanbiņa]]
  | subdivision_type2        =
  | subdivision_name2        =
  | subdivision_type3        =
  | subdivision_name3        =
  | leader_title             =
  | leader_name              =
  | area_total_km2           = 155.71
  | area_total_sq_mi         =
  | area_land_km2            =
  | area_land_sq_mi          =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              =
  | population_footnotes     =
  | population_total         = 160325
  | population_as_of         =  {{dat|2013|||SK|bez}}
  | population_rank          =
  | population_density_km2   =  auto
  | population_density_sq_mi =
  | population_urban         =
  | population_metro         =
  | population_density       =
  | population_density_rank  =
  | timezone                 =
  | utc_offset               =
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
  | area_code                =
  | website                  =
  | footnotes                =
}}
'''Donhoja''' ({{val-vi|Đồng Hới}}) ir pilsēta [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Donhoja ir [[Kuanbiņa]]s provinces administratīvais centrs. Pilsētas platība ir 155,54 km². [[2006. gads|2006]]. gadā pilsētā dzīvoja 103 988 iedzīvotāji. Donhoja atrodas [[Bakbo līcis|Bakbo līča]] krastā, aptuveni 500 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas [[Hanoja]]s. 50 km uz ziemeļiem no Donhojas atrodas [[Fonņas-Kebana nacionālais parks]], kas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays =
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|jāsaraksta daudz vairāk}}
'''Atēnu Prāksitels''', Kefizodota vecākā dēls, bija slavenākais no [[Atika]]s tēlniekiem [[4. gadsimts p.m.ē|4. gadsimtā pirms mūsu ēras]]. Viņš bija pirmais, kurš veidoja kailās sievietes formu dabiska izmēra statujā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Amazing Grace''
| attēls                   =  Amazinggraceposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Epteds]]
| producents               =
* [[Patrīcija Hītone]]
* [[Deivids Hants]]
* [[Terenss Maliks]]
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kens Veilss]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Naits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Joans Grifids]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Romola Garai]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[FourBoys Films]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|2|23|ASV|2007|3|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/amazing-grace-2006-0|title=Amazing Grace|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amazinggrace.htm|title=Amazing Grace (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Amazing Grace''''' ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Epteds]]. Galvenās lomas atveido [[Joans Grifids]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Romola Garai]] un [[Alberts Finijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|16||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''robeža''' ir vērtība, uz kuru tiecas [[funkcija]] vai skaitļu virknes elementi. Robežas ir nozīmīga [[matemātiskā analīze|matemātiskās analīzes]] sastāvdaļa, un tās tiek izmantotas [[bezgalība]]s, [[atvasinājums|atvasinājumu]] un [[integrālis|integrāļu]], kā arī matemātikas konstanšu definēšanā.

sentences: {{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Gojko Mitičs
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-H0627-0018-001, Berlin, 8. Sommerfilmtage, Gojko Mitic.jpg|
| attēla izmērs = 200px
| komentārs = Goiko Mitičs 1969. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1940|6|13}}
| dz. vieta = Leskovaca, [[Dienvidslāvija]]
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktieris, režisors, kaskadieris
| dzimums = V
}}
'''Gojko Mitičs''' ({{val|sr|Гojko Мumuћ}}, dzimis {{dat|1940|6|13}}) ir dienvidslāvu aktieris, režisors un kaskadieris. Popularitāti ieguva kā galvenais [[indiāņi|indiāņu]] (sk. [[vesterns|vesterni]]) lomu izpildītājs [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] galvenajā kinostudijā DEFA. Atveidojis tādus varoņus kā Čingačguks, Tekumsē, Oceola un citus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Antarctic_Petrel,_Antarctic_Peninsula_(5940362516).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Procellariiformes
|      kārta_lv = Vētrasputni
|        dzimta = Procellariidae
|     dzimta_lv = Vētrasputnu dzimta
|      binomial = Thalassoica antarctica
([[Johann Friedrich Gmelin|J. F. Gmelin]] 1789)
| ģints = Thalassoica
| ģints_lv = Antarktikas vētrasputni
| ģints_r = Antarktikas vētrasputns
| suga = Thalassoica antarctica
| suga_lv = Antarktikas vētrasputns
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{navbox
|name = Sičuaņa
|title = [[Sičuaņa]]s prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Badžuna]]
* '''[[Čendu]]'''
* [[Dadžou]]
* [[Dejana]]
* [[Dziguna]]
* [[Dzijana]]
* [[Guanaņa]]
* [[Guanjuaņa]]
* [[Ibiņa]]
* [[Jaaņa]]
* [[Lešaņa]]
* [[Ludžou]]
* [[Meišaņa]]
* [[Miaņjana]]
* [[Naņčuna]]
* [[Neidzjana]]
* [[Paņdžihua]]
* [[Suinina]]
|group2 = Autonomā prefektūra
|list2 =
* [[Kardzes Tibetiešu autonomā prefektūra]]
* [[Lianšaņas Ji autonomā prefektūra]]
* [[Navas Tibetiešu un Cjanu autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Sičuaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
s vecumā]]
'''Pinnes''' jeb '''pūtītes''' ({{val-la|acne}}) ir izplatīta [[āda]]s slimība, kas izpaužas kā mazi [[strutas|strutaini]] ādas audu [[iekaisums|iekaisumi]] pastiprinātas [[tauki|tauku]] [[dziedzeris|dziedzeru]] sekrēcijas rezultātā. Tās visbiežāk skar [[seja|seju]], [[mugura|muguru]] un [[krūtis]]. Pinnes parasti pastiprināti parādās [[pubertāte]]s vecumā, bet tās var būt arī maziem [[bērns|bērniem]] un [[pieaugušais|pieaugušiem]] cilvēkiem dažādu iemeslu dēļ. Piņņu ārstēšanas pamatā ir iekšējo orgānu darbības traucējumu novēršana.

sentences:
{{novecojis|likvidāciju, tās iemesliem}}
'''Latvijas Literatūras centrs''' ir biedrība, kas nodrošina augstvērtīgas Latvijas [[proza]]s, [[dzeja]]s, [[dramaturģija]]s, publicistikas un bērnu literatūras atpazīstamību un pieejamību pasaulē.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Viruna
| native_name    =  Virunum
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Maria_Saal_Zollfeld_Virunum_Arena_Suedteil_22092006_02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Austrija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 46.699167 | latNS  = N
| longd = 14.365 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Austrija|Karintija}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 1. gadsimts
| abandoned      = 5. gadsimts
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1754. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences: '''Trīslauku sistēma''' ir [[augsne]]s atjaunošanas sistēma. Vienu ceturtdaļu [[tīrums|tīruma]] apara [[rudens|rudenī]], vienu ceturtdaļu tīruma apara [[pavasaris|pavasarī]] un pārējo ar [[papuve|papuvi]] [[jūnijs|jūnijā]]. Tā gada laikā varēja iegūt divas [[raža]]s, un papuve uzlaboja augsnes auglību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=54}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Iruāza jūra
|attēls=Iroise_sea_map-fr.svg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 48 |latm = 13 |lats =  |latNS = N
 |longd = 4 |longm = 48 |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība= 3550
|garums=60
|platums=35
|Max_dziļums=
|valstis={{FRA}}
|pilsētas=[[Bresta (Francija)|Bresta]]
}}
'''Iruāza jūra''' ({{val|fr|mer d'Iroise}}, {{val|br|Hirwazh}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Bretaņas pussala]]s rietumu galā, bieži tiek uzskatīta par daļu no [[Ķeltu jūra]]s. Izvietojusies starp [[Uesāna]]s salu ziemeļos un [[Sēna (sala)|Sēnas]] salu dienvidos; ziemeļaustrumos piekļaujas [[Lamanšs|Lamanšam]], rietumos — [[Ķeltu jūra]]i. Krasta līnija stipri izrobota, austrumu daļā divi gari līči — [[Brestas līcis]] un [[Duarnēnesa līcis]]. Ziemeļdaļā [[Molēnas arhipelāgs]].

sentences:
[[Kategorija:Kērlings]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
.]]
'''Starptautiskā krimināltiesa (SKT)''' ir 2002. gadā dibināta starptautiskās krimināljustīcijas iestāde, kas atrodas [[Hāga|Hāgā]]. Starptautiskā krimināltiesa ir starptautisko krimināltiesību, kā arī mūsdienu starptautisko tiesību nepieciešams institūts. Tās uzdevums ir kalpot par svarīgāko starptautisko tiesisko principu realizācijas garantu.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ērihs Prībke
|          vārds_orig = ''Erich Priebke''
|              attēls = Erich Priebke in servizio presso l'ambasciata tedesca di Roma.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Ērihs Prībke Vācijas vēstniecībā Romā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Hennigsdorfa]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Brandenburga]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2013
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Roma]], {{ITA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[SS]] hauptšturmfīrers
|                gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences:
nozīmīte ar Vladimira Ļeņina attēlojumu]]
'''Ļeņinisms''' ({{val|ru|ленинизм}}) ir filozofiska, politiska un sociālekonomiska [[ideoloģija]], kuru izveidoja krievu revolucionārs [[Vladimirs Ļeņins]]. Tas ir [[marksisms|marksisma]] variants, kurā ietverto uzskatu kopums apgalvo, ka arī revolucionārā situācijā rūpniecības [[proletariāts|proletariātam]] bez stingras vadības nevar izveidoties īsteni [[revolucionārs|revolucionāra]] apziņa. Vēlāk, sajaucoties ar marksisma idejām, izveidojās [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģija.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Ļitviņenko
|     vārds_orig = ''Александр Литвиненко''
|         attēls = AlexanderLitvinenko.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat|1962|8|30}} vai {{dat||12|4}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Voroņeža }} (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}<br />{{UK}}
|        tautība = [[Krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Ļitviņenko''' ({{val|ru|Александр Вальтерович Литвиненко}}; dzimis {{dat|1962|8|30}}<ref name="independent">{{ziņu atsauce|url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|title=Alexander Litvinenko|last=Penketh|first=Anne|date=25 November 2006|work=The Independent|accessdate=16 March 2010|location=London|archiveurl=https://www.webcitation.org/5oG9Erp6p?url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|archivedate={{dat|2010|03|16||bez}}}} (at [[WebCite]])</ref><ref name="rtlitvinenko">{{ziņu atsauce|url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|title=Aleksandr Litvinenko|publisher=[[Russia Today]]|accessdate=6 April 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/5omVzcL6j?url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|archivedate={{dat|2010|04|06||bez}}|deadurl=no}}(at [[WebCite]])</ref> vai pēc citiem avotiem {{dat||12|4}},<ref>[http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml Вальтер Литвиненко: «Сегодня моему сыну исполнилось бы 44»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100529143703/http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml |date={{dat|2010|05|29||bez}} }}, Вальтер Александрович Литвиненко, 4 декабря 2006 г., [[ChechenPress]]</ref> miris {{dat|2006|11|23}}) bija [[Krievi|krievu]] izlūks, [[Krievijas Federācijas Federālais drošības dienests|Krievijas Federālā drošības dienesta]] virsnieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ļaļa Tulpana
| native_name           = ''Ляля-Тюльпан''
| image                 = Victory Park, Ufa 05.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 49 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 56 | longm = 03 | longs = 21 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Islāms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Ufa}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Vakils Davļatšins
| architecture_style    = modernisms
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1990
| year_completed        = 1998
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 1000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      = 2
| minaret_height        = 53 metri
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences: '''Televīzija''' (no {{val|el|τῆλε}} (''tēle'') un {{val|la|visio}} — 'tālā redzēšana'; saīsinājumā '''TV''') jeb '''tālrāde''', ir [[telesakari|telesakaru]] sistēma vai process, lai raidītu un uztvertu kustīgus [[attēls|attēlus]] un [[skaņa|skaņu]] attālumā, izmantojot elektriskos vai elektromagnētiskos signālus. Televīzijas pārraides uztver ar [[televizors|televizoru]]. Vārds "televīzija" parasti tiek attiecināts uz vairākām lietām, taču galvenokārt apzīmē raidīšanu.

sentences: '''26. aprīlis''' ir gada 116. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (117. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 249 dienas.

sentences: '''Lielais kanjons''' ir viens no dziļākajiem [[Kanjons|kanjoniem]] pasaulē, tas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Arizona|Arizonas štatā]]. Kanjonu izgrauzusi [[Kolorādo upe]]. Lielais kanjons ir 446 km garš, 6 līdz 29 km plats (bet kanjona dziļumā tā platums ir mazāks par puskilometru) un līdz 1,83 km dziļš.

sentences:
ar ļestovkām rokās]]
'''Ļestovka''' ({{val|ru|ле́стовка}}, [[pamazināmā forma]] no [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''лествица'' — 'kāpnes') — lūgšanu kreļļu veids senajā Krievijā, pēc šķelšanās ar [[vecticībnieki]]em tika aizvietota ar "vervicu". Ļestovku pārsvarā izmanto vecticībnieki, taču mūsdienās tā ir populāra arī [[Krievijas Pareizticīgo baznīca|valdošajā pareizticīgajā baznīcā]]. Atšķirībā no pārējām lūgšanu krellēm, ārēji atgādina kāpnes. Senajā krievu tradīcijā simbolizē kāpnes no zemes līdz [[Debesis (reliģija)|Debesīm]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
s pilsētā, kura tika nodedzināta dumpja laikā.]]
'''Rīsu dumpis''' ({{val-ja|米騒動}}, ''kome sōdō'') bija masu sociālie nemieri [[Japāna|Japānā]], kuri norisinājās [[1918]]. gadā no jūlija līdz septembrim. Šajos nemieros aptuveni 10 miljoni cilvēku protestēja pret spekulatīvajām [[rīsi|rīsu]] - japāņu pārtikas pamatprodukta - cenām.<ref>{{ru ikona}} [http://www.japantoday.ru/japanaz/r12.shtml Рисовые бунты] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081208060022/http://www.japantoday.ru/japanaz/r12.shtml |date={{dat|2008|12|08||bez}} }}</ref>

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata
|image = Mort de Sardanapale - Eugène Delacroix - Musée du Louvre Peintures RF 2346 - après restauration octobre 2023.jpg
}}
'''''Sardanapala nāve''''' ({{val|fr|La Mort de Sardanapale}}) ir franču glenzotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] eļļas krāsas glezna, tapusi 1827. gadā. Tā šobrīd atrodas [[Luvra|Luvrā]], [[Parīze|Parīzē]].<ref>[http://www.louvre.fr/oeuvre-notices/la-mort-de-sardanapale Louvre catalogue entry]</ref>
Neliela paša Delakruā 1844. gadā radīta kopija atrodas [[Filadelfijas mākslas muzejs|Filadelfijas mākslas muzejā]].<ref>[http://www.googleartproject.com/collection/philadelphia-museum-of-art/artwork/the-death-of-sardanapalus-ferdinand-victor-eugene-delacroix-french-1798-1863/807042/ Google Art Project, accessed February 11, 2013]</ref>

sentences: '''Austrijas Holokausta memoriālais dienests''' ir alternatīva obligātajam karadienestam, kas dod iespēju jauniešiem dienēt svarīgākajās [[holokausts|holokausta]] institūcijās.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Česko-Slovenská Republika''
|nosaukums_latv_val  = Čehoslovākijas Republika
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            = Starpkaru periods
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Autoritārisms|Autoritāra]] [[parlamentāra republika]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1938
|gads_beigas         = 1939
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = [[Minhenes vienošanās]] izpilde
|date_start          = {{dat|1938|10|1||bez}}
|event_end           = Vācijas okupācija
|date_end            = {{dat|1939|3|15||bez}}
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Čehoslovākija
|flag_p1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Bohēmijas un Morāvijas protektorāts
|flag_s1             = Flag_of_the_Protectorate_of_Bohemia_and_Moravia.svg
|image_s1            =
|s2                  = Slovākijas Pirmā republika
|flag_s2             = Flag_of_Slovakia_(1939–1945).svg
|s3                  = Karpatu Ukraina
|flag_s3             = Flag_of_Ukraine.svg
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Middle_coat_of_arms_of_Czechoslovakia.svg

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mums pieder nakts
| attēls                   =  We Own The Night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Own the Night''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Marks Butans]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Niks Vekslers]]
| scenārija autors         = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* Vakīns Fīnikss
* Marks Volbergs
* [[Eva Mendesa]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Vojcehs Kilars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|5|25|Kannu filmu festivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007|title=We Own the Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902171946/https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weownthenight.htm|title=We Own the Night (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mums pieder nakts"'' ({{val|en|We Own the Night}}) ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Marks Volbergs]], [[Eva Mendesa]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|25||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karvendeli
|attēls                 = Karwendel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karvendeli
| map = Karwendel_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.466667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{GER}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Birkaršpice]]
|augstums               = 2 749
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Postkrosings
| logo_attēls          = [[File:Postcrossing - Logo.png|300px|Postcrossing Logo]]
| lozungs              = "Nosūti un saņem pastkarti no nejauša cilvēka kaut kur pasaulē!"
| veids                = Projekta mājaslapa
| sauklis              = ir
| īpašnieks            = Paulo Magaless (''Paulo Magalhães'')
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|7|14}}
| valodas              = Angļu valoda
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Obligāta, bezmaksas
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{url|http://www.postcrossing.com}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Celtniecības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1872]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Gaiziņa iela (Rīga)|Gaziņa iela]] 3, [[Rīga]]
|tips         = [[koledža]]
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rck.lv/ rck.lv]
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Aizkalnes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jasmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Jasmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 46  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkalnes pagasts]], [[Aizkalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1815]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Fēliks Šnevels
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1815]]
| length                = 30m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Aizkalnes pagasts|Aizkalnes pagasta]] centrā [[Aizkalne|Aizkalnē]].

sentences:
{{Infobox military unit
| unit_name                     = 18. armija (Vērmahts)
| native_name                   = 18. Armee
| image                         = Bundesarchiv Bild 183-B20689, vor Leningrad, General Lindemann in den vordersten Linien.jpg
| image_size                    = 300
| caption                       = Georgs Lindemans apmeklē pozīcijas pie [[Ļeņingrada]]s
| dates                         = 1939. gada 4. novembris – 1945. gada 8. maijs
| country                       = {{flaga|Nazi Germany}} [[Trešais reihs]]
| branch                        = [[Vērmahts]]
| type                          = [[Armija (bruņotie spēki)]]
| role                          =
| size                          =
| command_structure             =
| garrison                      =
| nickname                      =
| patron                        =
| motto                         =
| colors                        =
| march                         =
| mascot                        =
| battles                       =
| notable_commanders            = [[Georgs fon Kihlers]]<br>[[Georgs Lindemans]]
}}
'''Vērmahta 18. armija''' ({{val|de|18. Armee}}) bija [[Vērmahts|Vērmahta]] karaspēka grupējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), kas piedalījās karadarbībā [[Nīderlande]]s, [[Beļģija]]s un [[Francija]]s (1940), [[Lietuva]]s, [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s (1941, 1944—1945) un [[Krievija]]s teritorijā (1941—1944).

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences:
[[Kategorija:Ministrijas pēc nozares]]
[[Kategorija:Militārisms]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences: '''Zivju eļļa''' ir eļļa, kas iegūta no [[zivis|zivju]] [[audi]]em. Tā satur tādas [[omega-3 taukskābe]]s kā [[eikosapenskābe|eikosapenskābi]] un [[cervonskābe|cervonskābi]], kā arī [[eikosanoīdi|eikosanoīdu]] prekursorus, kas mazina [[iekaisums|iekaisumu]].<ref>{{publikācijas atsauce |pages=402–10 |doi=10.1080/10408390701424303 |title=Advances in Dietary Enrichment with N-3 Fatty Acids |year=2008 |last1=Moghadasian |first1=Mohammed H. |journal=Critical Reviews in Food Science and Nutrition |volume=48 |issue=5 |pmid=18464030}} {{en ikona}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |pages=679–81 |doi=10.1186/ar1876 |year=2006 |last1=Cleland |first1=Leslieg |last2=James |first2=Michaelj |last3=Proudman |first3=Susannam |journal=[[Arthritis Research & Therapy]] |volume=8 |pmid=16542466 |pmc=1526555 |title=Fish oil: What the prescriber needs to know |issue=1}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Islendingar
| skaits = 388 900
| vieta = {{Islande}} 321 246
{{Kanāda}} 101 795
 {{ASV}} 42 716
| valoda = [[īslandiešu valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas = [[Indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = īslandieši ir [[ģermāņi]], tiem tuvu radniecīgi [[dāņi]], [[fērieši]], [[norvēģi]], [[zviedri]]
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Dekabristu sacelšanās
| partof      = [[1820. gada revolūcijas|1820. gada revolūcijām]]
| image       = Kolman decembrists.jpg
| image_size  =
| caption     = Karaspēka demonstrācija Pēterburgas Senāta laukumā 1825. gada 26. decembrī.
| date        =  1825 gada. 14 (26). Decembris
| place       = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
| territory   =
| result      = Valdības uzvara
Dekabristi sodīti ar nāvi vai izsūtīti uz [[Sibīrija|Sibīriju]]
| combatant1  = [[Dekabristu ziemeļu savienība]]
| combatant2  =  [[Krievijas Impērija]]
| commander1  =[[Sergei Petrovich Trubetskoy|Sergejs Trubeckojs]]
[[Jevgēnijs Obolonskis]]
[[Ņikita Muravjovs]]
[[Pāvels Pestelis]]†
[[Pjotrs Kahovskis]]†
| commander2  =  [[Nikolajs I]]
  [[Mihails Miloradovičs]] {{KIA}}
| strength1   = 3,000 karavīri
| strength2   = 9,000 karavīri
| casualties1 =
| casualties2 =
| notes       =
| casus       =
}}

sentences: '''Nadruva''' ({{val|la|Nadrowia}}) jeb '''Nadrava''' ({{val|de|Nadrauen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes augštecē, robežojās ar [[Semba]]s un [[Notanga]]s (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Skalva]]s (ziemeļos) un [[Sudava (zeme)|Sudavas]] (austrumos) zemēm.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Vācijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Antons Megnis
 |           image = Megnis Antons.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1907|7|20}}
 |        location = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Alšvangas pagasts|td=Latvija}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1982|5|1|1907|7|20}}
 |      deathplace = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |          places =
 |     nationality = [[latvieši|latvietis]]
 |           field = gleznošana
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Antons Megnis''' (dzimis [[1907. gads|1907]]. gada [[20. jūlijs|20. jūlijā]], miris [[1982. gads|1982]]. gada [[1. maijs|1. maijā]]) bija [[latvieši|latviešu]] ([[suiti|suitu]]) [[glezniecība|gleznotājs]]-[[ekspresionisms|ekspresionists]], vairāk zināms kā akvarelists, bet daudz gleznojis arī citās tehnikās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hoverfly December 2007-6.jpg
| att_nosaukums =[[Syrphus ribesii|Ziedmuša]] (''Syrphus ribesii'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| sekcija = Aschiza
| virsdzimta = Syrphoidea
| virsdzimta_lv = Ziedmušu virsdzimta
| binomial = Syrphoidea <small>([[Gravenhorst]], 1843)</small>
}}

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Fortūnas džentlmeņi"
 | oriģinālnos = ''Джентльмены удачи''
 |      attēls = Dzhentlmeny udachi poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Aleksandrs Serijs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Georgijs Danelija]]
* [[Viktorija Tokareva]]
 |     aktieri =
* [[Jevgeņijs Ļeonovs]]
* [[Georgijs Vicins]]
* [[Savelijs Kramarovs]]
* [[Radners Muratovs]]
 |      mūzika = [[Genādijs Gladkovs]]
 |   operators = [[Georgijs Kuprijanovs]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Mosfiļm]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = 1971. gada 13. decembris
 |      ilgums = 84 minūtes
 |      valsts = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
 |      valoda = [[krievu valoda|krievu]]
 |     budžets = 400.000 PSRS rubļu
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Fortūnas džentlmeņi (2011. gada filma)|Fortūnas džentlmeņi]] (2011)
 |        imdb = 0068519
}}
'''"Fortūnas džentlmeņi"''' ({{val|ru|Джентльмены удачи}}) ir 1971. gada [[Padomju Savienība|padomju]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Aleksandrs Serijs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Jevgeņijs Ļeonovs]], [[Georgijs Vicins]], [[Savelijs Kramarovs]] un [[Radners Muratovs]], filmas pirmizrāde notika 1971. gada 13. decembrī. 2011. gadā iznāca filmas [[jauns ekranizējums]] [[Fortūnas džentlmeņi (2011. gada filma)|ar tādu pašu nosaukumu]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Uzņemts filmas 'Fortūnas džentlmeņi' rimeiks|url=https://www.delfi.lv/izklaide/televizija/uznemts-filmas-fortunas-dzentlmeni-rimeiks.d?id=42667542|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2019|01|02||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Zitzen-Riesenschirmling_Macrolepiota_mastoidea.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Macrolepiota
| ģints_lv =Dižsardzenes
| suga =M. mastoidea
| suga_lv =Paugurainā dižsardzene
| binomial = Macrolepiota mastoidea
| kategorijas =nē
}}
'''Paugurainā dižsardzene''', agrāk '''paugurainā saulsardzene''' (''Macrolepiota mastoidea'', agrāk ''Lepiota umbonata'' u.c., pavisam [[Index Fungorum]] kopā ar varietātēm uzrāda 55 reģistrētus latīniskus šīs sugas nosaukumus)<ref>[http://www.speciesfungorum.org/GSD/GSDspecies.asp?RecordID=299971 Species Fungorum - sinonīmi]</ref> ir Latvijā reta [[atmateņu dzimta]]s [[dižsardzeņu ģints]] [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences: '''Pelnrušķīte''' ({{val-fr|Cendrillon}}, {{val-it|Cenerentola}}, {{val-de|Aschenputtel}}) ir franču, itāļu un vācu tautas [[pasaka]]. Pelnrušķīte ir viena no populārākajiem pasaku tēliem pasaulē. Pirmais, kas izdeva pasaku par Pelnrušķīti bija [[Šarls Pero]], viņam sekoja [[brāļi Grimmi]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''SAP SE''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1972. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Valdorfa]], [[Bādene-Virtemberga]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[programmatūra]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.sap.com sap.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = Front views of the Venus de Milo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Milosas Venera
 | artist = Aleksandrs no Antiohas
 | year   = 2. gs. p. m. ē.
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Parīze]]
 | museum = [[Luvra]]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Čezāre Lombrozo
|     vārds_orig = ''Cesare Lombroso''
|         attēls = Lombroso.JPG
|     att_izmērs = 200px
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Verona]], [[Lombardo-Venēcijas Karaliste]]
(tagad [[Itālija]])
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Turīna]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
(tagad Itālija)
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Pāvijas Universitāte]] (1858)
|        zinātne = [[medicīna]], [[kriminoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Antropoloģiskā krimināltiesību skola|Antropoloģiskās krimināltiesību skolas]] pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņam veltīts sienas gleznojums - ēka Valmierā Tērbatas ielā 4. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''11. augusts''' ir gada 223. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (224. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 142 dienas.

sentences:
.]]
, [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]]]]
'''Ceļa pārvads''' ir mākslīga inženiertehniskā būve divu vai vairāku ceļu krustojumam atšķirīgos līmeņos.  Ceļu pārvads novērš viena līmeņa krustojumu un [[Pārbrauktuve|pārbrauktuvju]] negatīvos faktorus. Var būt gan autoceļa pārvadi, gan dzelzceļa pārvadi, gan gājēju ceļa pārvadi, gan veloceļa pārvadi. Viena ceļu šķērsojummezgla robežās var būt vairāki ceļa pārvadi; tie var būt taisni, liekti vai vairākos virzienos izlocīti. Ceļa pārvada apakšas konstrukcijai jābūt 4,55 metru augstumā virs šķērsojamās brauktuves<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 160. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref>, bet konstrukcijām virs [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijām]] nepieciešams nodrošināt būvju tuvinājuma gabarīta izmērus. Ceļu pārvadam var būt šādi līmeņi: augšējais, apakšējais vai vidējais (trīslīmeņu pārvadā) līmenis. Atkarībā par kuru konkrētu konstrukciju (dzelzceļš, autoceļš, gājēju ceļš, [[veloceļš]]) ir runa, attiecīgi dēvē par [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] pārvadu, autoceļa pārvadu, gājēju pārvadu vai velopārvadu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rauza
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Lizdoles ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Palsa]] ([[Vecpalsa]])
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=20 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=11 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 40,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Agroklimatiskie rādītāji''' ir [[Klimats|klimatisko]] apstākļu sakarība ar [[lauksaimniecība]]s kultūraugu augšanu, attīstību un miera stāvokli. Svarīgākie agroklimatiskie rādītāji Latvijas apstākļos ir [[temperatūra]] un [[mitrums]] [[Veģetācijas periods|veģetācijas periodā]] un zemākās temperatūras pārziemošanas laikā vai miera periodā.<ref name="LME">{{LME|1|14}}</ref> Saskaņā ar agroklimatiskajiem rādītājiem veic agroklimatisko rajonēšanu. Siltuma daudzumu veģetācijas periodā, kurš nosacīti pieņemts pie temperatūras virs +10 °C, sauc par aktīvo temperatūru summu. Aktīvo temperatūru summa Latvijā vidēji svārstās no 1700° [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] līdz 2100° valsts dienvidaustrumos. Cits rādītājs ir efektīvo temperatūru summa, kas ir vidējo diennakšu temperatūru summa virs bioloģiskās nulles robežas, turklāt vairumam Latvijas kultūraugu šī bioloģiskā nulle atbilst +5 °C.<ref name="LME" /> Katra auga attīstībai nepieciešama noteikta efektīvo temperatūru summa. Latvijā tā parasti ir 1400-1700 °C robežās.

sentences: Visu rakstisku darbu sākumā ir '''ievadteikums'''. Ievadteikums ir daļa no [[galvenā rindkopa|galvenās rindkopas]], kas ir pati svarīgākā [[romāns|romāna]], [[novele]]s vai [[īsais stāsts|īsā stāsta]] daļa, jo tās mērķis ir pievērst potenciālā lasītāja uzmanību.{{fact}}

sentences: '''Diletantisms''' ({{val-fr|dilettantisme}}, {{val-it|dilettare}} baudīt) ir [[amatierisms]] (negatīvā nozīmē), pavirša nodarbošanās ar kādu [[zinātne|zinātni]], [[māksla|mākslu]] vai arodu.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Čehijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of the Czech Republic.svg
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1920|3|30|N|bez}}
| Design =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{ezera infokaste
|ezers=Derventvoters
|attēls=Derwent-water.jpg
|paraksts=Derventvoters
|map = Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| plat_d=54.583333 | plat_NS=N
| gar_d=3.15 | gar_EW=W
|vieta={{GBR}}
{{spaces|2}}{{ENG}}
{{spaces|2}}[[Kambrija]]
|platība=5,2
|garums=4,8
|platums=1,91
|Vid_dziļums=5,5
|Max_dziļums=22
|tilpums=0,029
|augstums_vjl=75
|izteka=[[Derventa (Kambrija)|Derventa]]
|baseins=82,7
|valstis=
|salas=4, plus 9 mazas
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Derventvoters" width=290 height=290 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q934551"
}
</mapframe>

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences: '''Fašisms''' ({{val|it|fascismo}}) bija [[autoritārisms|autoritāra]] [[politika|politiskā]] kustība, kas no 1922. līdz 1943. gadam bija valdošā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijā]] ar līderi [[Benito Musolīni]].

sentences: [[Navigācija|Navigācijā]] par '''radiobāku''' sauca ierīci zināmās ģeogrāfiskās koordinātēs, kura ļāva ar [[Radiopeilēklis|radiopeilēkļa]] palīdzību atrast [[Peilējums|peilējumu]] uz to. Radiobākas pārraidīja [[Radioviļņi|radio signālu]], kuru uztvēra kuģu radiopeilēkļi, lai noteiktu virzienu uz bāku. Visas jūrniecībā izmantotās radiobākas mūsdienās ir izslēgtas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Komieši
| skaits = aptuveni 300 tūkstoši (2021)
| vieta = [[Komi Republika]], [[Permas novads]]
| valoda = [[komi valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| grupas =
| radi = [[komieši permieši]], [[udmurti]]
}}

sentences: '''13. aprīlis''' ir gada 103. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (104. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 262 dienas.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais Subates ezers
| attēls       = Subate10.JPG
| paraksts     = Mazā Subates ezera ziemeļu gals
| vieta        = {{LAT}}
{{LTU}}
| vieta2       = [[Augšdaugavas novads]]
| vieta3       =
| map = Latvija#Lietuva
| plat_d=55 | plat_m=59 | plat_s=53 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=53 | gar_s=57 | gar_EW=E
| platība_ha   = 22,0
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 6,4
| Max_dziļums  = 29,1
| tilpums      =
| augstums_vjl = 120,2
| izteka       = caurtece uz
[[Lielais Subates ezers|Lielo Subates ezeru]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Nemuna]]s
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Subate]]
}}
'''Mazais Subates ezers''' ({{val|lt|Subatas}}) ir ūdenstilpe Subates ezeru grupā [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Subate]]s pilsētā un [[Lietuva|Lietuvā]].<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2273/ ezeri.lv]</ref> Subglaciālas izcelsmes caurteces [[ezers]], krasti slīpi, dibens smilšains, dūņains. Ietek viens grāvis un aizaudzis robežgrāvis. Notece pa caurteci uz [[Lielais Subates ezers|Lielo Subates ezeru]] ziemeļos. Pieder pie [[Nemuna]]s baseina. Mīt rauda, plaudis, līdaka, asaris, karūsa. Ir peldvietas, laivu noma. Ziemeļu krastā [[Subate]]s pilsēta, dienvidaustrumu krastā Lietuvā — Trumpišku ciems. Krastā Subates luterāņu baznīca un [[Subates Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca|Subates Svētā Miķeļa katoļu baznīca]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Kēnigszē bobsleja, kamaniņu un skeletona trase''' ir [[bobslejs|bobsleja]], [[kamaniņu sports|kamaniņu]] un [[skeletons|skeletona]] trase. Tā atrodas netālu no [[Kēnigszē]] ezera [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
]]
'''Komiķis''' ir [[persona]], kuras darbs ir izklaidēt publiku ar [[Joks|jokiem]] vai smieklīgām darbībām. Komiķi visbiežāk ir [[aktieri]] vai [[humors|humoristisku]] [[televīzija]]s raidījumu vadītāji. Komiķu joki var būt izteikti gan verbāli, gan attēloti ar kustībām. Komiķi var uzstāties gan atsevišķi, gan kopā ar citiem. Dažkārt tie mēdz iesaistīt savā priekšnesumā arī skatītājus.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Romēns Barā
 |          attēls = Romain_Barras_Barcelone_2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = R. Barā [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempionātā]].
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|8|1}}
 |         dz_viet = [[Kalē]], {{FRA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 194 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 87 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = SO Calais
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Romēns Barā''' ({{val|fr|Romain Barras}}; dzimis {{dat|1980|8|1}} [[Kalē]], [[Francija|Francijā]]) ir profesionāls franču [[vieglatlēts]], startē desmitcīņas sacensībās.

sentences:
slima cilvēka [[plaušas]] histoloģiskais preparāts, krāsots ar [[hematoksilīns|hematoksilīnu]] un [[eozīns|eozīnu]]]]
'''Histoloģija''' ({{val-el|ἱστός}} — audums, ''λόγος'' — mācība) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvo [[organisms|organismu]] [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]] un [[orgāns|orgānu]] uzbūvi [[mikroskops|mikroskopiskā]] un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme [[medicīna|medicīnā]] (histoloģijas metodes lieto [[biopsija|biopsiju]] materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām zinātnes nozarēm.

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Balvu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kubulu pagasts}}

sentences: '''Francijas koloniālā impērija''' ([[Franču valoda|franču]]: ''Empire colonial français'') apvienoja teritorijas, kas atradās Francijas Karalistes, Francijas Impērijas un Francijas Republikas koloniālajā pakļautībā no 16. līdz 20. gadsimtam. Impēriju veidoja galvenokārt ar militāro spēku iegūtas zemes un valstis, kam bija koloniju, protektorātu un mandātteritoriju statuss.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/French+Colonial+Empire French Colonial Empire]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kazan''''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Arheologi| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Ādolfs Kaktiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = AdolfsKaktins.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ādolfs Kaktiņš [[Lāčplēsis|Lāčplēša]] lomā. 1911. gads, Latvijas Nacionālā opera
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Ērberģe|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]] {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ādams un Ede
|          brāļi = Roberts
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Ēvele, Zelma Blūma
|          bērni = Zigurds, Elga
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jānis Ādolfs Kaktiņš''' (dzimis {{dat|1885|7|26}}, miris {{dat|1965|7|25}}) bija latviešu operdziedonis un koncertdziedātājs. Viens no ievērojamākajiem [[Latvijas Nacionālā opera|Latvijas Nacionālās operas]] [[baritons|baritoniem]] (1918—1940), viņa izcilākās lomas bija [[Lāčplēsis]], Mefistofelis, Jago, Skarpija.

sentences: '''Militārā diktatūra''' ir [[valdība]]s forma, kurā [[politiskā vara]] pieder bruņotajiem spēkiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mucrospirifer mucronatus Silica Shale.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Mucrospirifer mucronatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| dzimta =Mucrospiriferidae
| ģints =Mucrospirifer
| kategorijas =nē
}}
'''Mucrospirifer''' ir izmirušu [[Pleckāji|pleckāju]] ģints no [[Spiriferīdu kārta]]s. Ģints tika izdalīta [[1931. gads|1931. gadā]] pēc ''Delthyris mucronatus'' sugas no [[Ziemeļamerika]]s. Šīs [[Ģints (bioloģija)|ģints]] pārstāvji ir nelieli apmēram 2,5 cm gari īpatņi ar asām austiņām, kontrastainu krokojumu un plātņveida augšanas josliņām. Zobu plātnītes īsas. Ģintī ir virs 10 sugām. Dzīvoja no [[Vidusdevons|vidusdevona]] līdz [[Apakšējais karbons|apakšējam karbonam]]. Izplatīti bija [[Baltija|Baltijā]], [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Timāns|Timānā]], [[Urāli|Urālos]], [[Kazahstana|Kazahstanā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] u.c.

sentences: '''Vārdnīca''' ir [[grāmata]], kurā [[alfabēts|alfabētiskā]] secībā ir sakārtoti kādas valodas [[vārds|vārdi]] un doti to [[tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], skaidrojums, [[izruna]] un cita informācija. Eksistē arī tādas vārdnīcas, kurās šie vārdi tajā pašā valodā ir paskaidroti, ko tie nozīmē. Šādas vārdnīcas sauc par ''skaidrojošām vārdnīcām'', savukārt, ja ir norādīti citi vārdi ar līdzīgu nozīmi, to sauc par ''[[sinonīmu vārdnīca|sinonīmu vārdnīcu]]''.

sentences: '''BNC savienotājs'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=BNC%20savienot%C4%81js Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref> ({{val-en|Bayonet Neill-Concelman}}) ir bieži izmantots savienotājs, kuru izmanto stabilai un viegli realizējamai ekranēto kabeļu savienošanai ar elektroniskajām iekārtām. BNC savienotājus parasti izmanto sarežģītās videosistēmās, kādreiz tas bija populārs datortīklu savienojums.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
 |             Fons = grupa
 |            Vārds = ABBA
 |           Attēls = ABBA - TopPop 1974 5.png
 |          Att_izm = 250px
 |           Ainava =
 |         Apraksts = ABBA 1974. gadā
 |            Vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 |            Žanrs = [[popmūzika]], [[eiropops]], [[disko]], [[eirodisko]]
 |             Gadi = 1972—1982, 2018–pašlaik
 | Izdevējkompānija = ''Metal'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Atlantic Records|Atlantic]]'', ''[[Universal Music Group|Universal]]'', ''[[Epic Records|Epic]]'', ''[[Disques Vogue|Vogue]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[PolyGram]]'', ''Sunshine''  (Rodēzija/Zimbabve), ''Ariston/Dig It'' (Itālija)
 |    Darbojies_arī = ''[[Hep Stars]]'', ''[[Hootenanny Singers]]'', ''[[Benny Anderssons Orkester]]''
 |            Mlapa = {{URL|https://abbasite.com/}}
 |       Dalībnieki = {{ubl|[[Angnēta Feltskūga]]|[[Bjērns Ulveuss]]|[[Benni Andešons]]|[[Anni Frida Lingstade|Anni Frida "Frīda" Lingstāde]]}}
 |   Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name         = Bara Refaeli
| vārds_orig   = ''Bar Refaeli''
| image        = Bar Refaeli 2011.jpg
| caption      = Bara Refaeli 2011. gadā
| birth_name   =
| birth_date   = {{Dzimšanas datums un vecums|1985|6|4}}
| birth_place  = {{vieta|Izraēla|Hodhašarona}}
| height       = 174 cm<ref name="official">[http://www.barrefaeli.co.il Top Model] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060720154949/http://www.barrefaeli.co.il/ |date={{dat|2006|07|20||bez}} }}. Bar Refaeli. Retrieved on 7 January 2011.</ref>
| occupation   = Modele, aktrise
| eyecolor     = Zilas<ref name="official"/>
| measurements = 89-60-89 (Eiropa) (35C-24-35)<ref name="official"/>
| dress size   = 6 (ASV); 36 (Eiropa)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fashionmodeldirectory.com/models/Bar_Refaeli/ |title=FMD – Profile of fashion model Bar Refaeli |publisher=Fashionmodeldirectory.com |accessdate=16 March 2011}}</ref>
| shoe size    = 40 (Eiropa);<ref name="official"/> 9 (ASV)
| agency       = [[Storm Model Management]] (Londona)
ONE Management (Ņujorka)
[[IMG Models]] (Parīze)
| website      =
}}
'''Bara Refaeli''' ({{val-he|בר רפאלי}}, ''Bar Refaeli''; dzimusi {{dat|1985|6|4}}) ir Izraēlas modele un aktrise.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Grūtie laiki viesnīcā "El Royale"
| operators =
| attēls = BadTimesAtTheElRoyale-posterLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Drū Godards]]
| producents = * Džeremijs Lečams
* Drū Godards
| scenārijs = Drū Godards
| aktieri = * [[Džefs Bridžess]]
* [[Sintija Erivo]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Keilija Speinija]]
* [[Luiss Pullmens]]
* [[Kriss Hemsvorts]]
| mūzika = [[Maikls Džakino]]
| oriģinālnos = ''Bad Times at the El Royale''
| studija = * ''TSG Entertainment''
* ''Goddard Textiles''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|22}}
| ilgums = 141 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|31,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2449704449/|title=Bad Times at the El Royale |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Grūtie laiki viesnīcā "El Royale""''' ({{Val|en|Bad Times at the El Royale}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Drū Godards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Sintija Erivo]], [[Dakota Džonsone]], [[Džons Hemms]], [[Keilija Speinija]], [[Luiss Pullmens]] un [[Kriss Hemsvorts]].

sentences:
'''Canders''' var būt:
* [[332530 Canders]] — asteroīds.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kas nomoka Gilbertu Greipu
| attēls                   = What's Eating Gilbert Grape poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What's Eating Gilbert Grape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Bertils Olsons]]
* [[Deivids Matalons]]
* [[Meirs Tepers]]
| scenārija autors         = [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džons Reilijs]]
| mūzika                   =
* [[Alans Pārkers]]
* [[Bjerns Isfēlts]]
Alan Parker
Björn Isfält
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Matalon Teper Ohlsson]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|12|17}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/whats-eating-gilbert-grape-1993|title=What's Eating Gilbert Grape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gilbertgrape.htm|title=What's Eating Gilbert Grape (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kas nomoka Gilbertu Greipu"''' ({{val|en|What's Eating Gilbert Grape}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džuljete Lūisa]], [[Džonijs Deps]], [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|17||bez}}.

sentences: {{Citas nozīmes|Kirhofa likumiem elektriskajai ķēdei|Kirhofa likumi|Kirhofa likumi}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecpiebalgas pagasts
| karte             = Vecpiebalgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecpiebalgas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vecpiebalgas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecpiebalgas pagasta karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Vecpiebalga
| platība           = 110,2
| iedzīvotāji       = 1458<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1458 / 110.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecpiebalga.lv
}}
'''Vecpiebalgas pagasts''' ir [[pagasts]] [[Vidzeme|Vidzemē]], kas ietilpst [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Robežojas ar Cēsu novada [[Inešu pagasts|Inešu]], [[Kaives pagasts|Kaives]], [[Taurenes pagasts|Taurenes]], [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]] un [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] pagastu un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Liezēres pagasts|Liezēres pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Vecpiebalga]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecsalienas pagasts
| karte             = Vecsalienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 81,98
| iedzīvotāji       = 701<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 701 / 81.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecsaliena.lv
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''React''
| logo = React-icon.svg
| author = Džordans Volks
| developer = ''[[Facebook]]'' un kopiena
| released = {{date|2013|5|29}}<ref name="initialrelease">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=GW0rj4sNH2w|last1=Occhino|first1=Tom|last2=Walke|first2=Jordan|title=JS Apps at Facebook|website=YouTube|access-date=22 Oct 2018}}</ref>
| repo = {{URL|https://github.com/facebook/react}}
| programming language = ''[[JavaScript]]''
| platform = Tīmekļa platforma
| genre =
| license = [[MIT License]]
| website = {{URL|reactjs.org}}
}}
'''''React''''' ir ''[[JavaScript]]'' bibliotēka [[lietotāja saskarne|lietotāja saskarņu]] veidošanai. Bibliotēku uztur ''[[Facebook]]'' un individuālu izstrādātāju un uzņēmumu kopiena.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoworld.com/article/2608181/javascript/react--making-faster--smoother-uis-for-data-driven-web-apps.html |title=React: Making faster, smoother UIs for data-driven Web apps |last=Krill |first=Paul |date=May 15, 2014 |website=[[InfoWorld]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.infoq.com/news/2013/06/facebook-react |title=Facebook's React JavaScript User Interfaces Library Receives Mixed Reviews |last=Hemel |first=Zef |date=June 3, 2013 |website=InfoQ}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://thenewstack.io/javascripts-history-and-how-it-led-to-reactjs/ |title=JavaScript’s History and How it Led To ReactJS |last=Dawson |first=Chris |date=July 25, 2014 |website=The New Stack}}</ref> Uz ''React'' bāzes var izstrādāt vienas lapas tīmekļa lietotnes (SPA) vai arī mobilās lietotnes. Taču ''React'' atbild vienīgi par datu attēlošanu, tāpēc pilnvērtīgām lietotnēm nepieciešamas citas bibliotēkas lietotnes stāvokļa pārvaldīšanai, maršrutēšanai, mijiedarbībai ar [[Lietojumprogrammas saskarne|API]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Zinātnieki pēc tautības]]''.

sentences:
emocijzīme]]
'''Emocijzīme'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/emocijz%C4%ABme | title= Emocijzīme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 23. oktobrī}}</ref> jeb '''emozīme''', sarunvalodā arī '''emodži''', ir [[piktogramma]] vai [[logogramma]], kas ir stilizēts grafisks [[attēls]] un kalpo kā [[rakstzīme]], lai displeja ekrānā varētu attēlot un izpaust [[emocijas]]. Lai arī emocijzīmju nosaukums ‘emodži’ tiek saistīts ar emocijām, vārda izcelsme ir meklējama [[japāņu valoda|japāņu valodā]], kur ''e-'' nozīmē ‘attēls’, bet ''moji'' — ‘tēls’ ({{val|ja|絵文字}}, ''emoji'').

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences: '''Vestgoti''' ({{val|de|Westgoten}} — 'rietumgoti', {{val|la|Visigothi, Wisigothi}}) jeb '''rietumgoti''', saukti arī par '''tervingiem''' (''Terwingen'' — 'mežu ļaudis'), bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja [[Dņestra]]s lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās [[lielā tautu staigāšana|Lielajā tautu staigāšanā]], pēc kuras daļa nonāca [[Romas impērija]]s teritorijā. 410. gadā vestgoti [[Alariks I|Alarika]] vadībā ieņēma un izlaupīja [[Roma|Romu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences: '''Amerikas Savienoto Valstu Antarktikas programma''' ({{val|en|United States Antarctic Program}}, USAP) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] valdības organizācija, kas nodrošina, koordinē un pārrauga valsts darbības [[Antarktika|Antarktikā]]. Programmu finansē un pārvalda ASV valdības aģentūra [[Nacionālais Zinātnes fonds]] ''(National Science Foundation)''. Programmā katru gadu tiek iesaistīti ap 3000 ASV pilsoņu.<ref>[http://www.nsf.gov/od/opp/antarct/usap.jsp National Science Foundation. United States Antarctic Program]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kapernauma
| attēls                   =  Capernaum (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''کفرناحوم''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nadīne Labaki]]
| producents               =
* [[Mišels Merkts]]
* [[Kaleds Muzanars]]
| scenārija autors         =
* [[Džihads Hodžaili]]
* [[Mišela Keservani]]
* Nadīne Labaki
| galvenajās lomās         =
* [[Zains Al Rafea]]
* [[Jordanosa Šiferava]]
* [[Boluvatife Bankole]]
* [[Kavtars Al Hadads]]
* [[Fadi Kamels Jusefs]]
* [[Nura El Huseini]]
| mūzika                   = [[Kaleds Muzanars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mooz Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|17|Kannu filmu festivāls|2018|9|20|Libāna|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/capernaum-2018|title=Capernaum|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2019|07|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190704181158/https://bbfc.co.uk/releases/capernaum-2018}}</ref>
| valsts                   = {{LBN}}
| valoda                   = [[Amharu valoda|amharu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=capernaum.htm|title=Capernaum|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kapernauma"''' ({{val|ar|کفرناحوم}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir [[Nadīne Labaki]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Zains Al Rafea]], [[Jordanosa Šiferava]], [[Boluvatife Bankole]], [[Kavtars Al Hadads]], [[Fadi Kamels Jusefs]] un [[Nura El Huseini]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|17||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Varistors''' ir [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīce, kuru [[elektriskā pretestība]] samazinās, ja tām pielikto [[elektriskais spriegums|spriegumu]] palielina. To vadītspēja ir atkarīga no pievadītā sprieguma momentānajām vērtībām. Varistorus izgatavo no silīcija karbīda ar [[Alumīnijs|alumīnija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] piemaisījumiem; [[voltampēru raksturlīkne]] ir līdzīga [[Termistors|termistora]] raksturlīknei. Līkne ir simetriska attiecībā pret koordinātu sākumpunktu, jo varistora īpašības nav atkarīgas no strāvas virziena. Pievadot nelielu spriegumu, strāva plūst caur graudiņu kontaktvietām, kuru laukumi ir nelieli, tāpēc sākumā strāva ir niecīga. Spriegumu palielinot, porās starp graudiņiem sākas elektrostatiskā emisija, un varistora vadītspēja palielinās - tāpēc strāva sāk strauji pieaugt. Varistorus izmanto elektrisko ķēžu aizsargāšanai pret pārspriegumiem, elektrisko signālu pārveidošanai, pastiprinātājos nelineāro kropļojumu kompensēšanai u.c..<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Radioelektronika|last=Tomariņš|first=Kārlis|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=|location=Rīga|pages=|last2=Zablovskis|first2=Egons}}</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Pasaules Bridža federācija
| image        = WBFlogo.svg
| size         =
| motto        = Bridžs mieram ({{val|en|Bridge for Peace}})
| type         = Sporta federācija
| formation    = {{dat|1958|8|18}}
| headquarters = [[Lozanna]], [[Šveice]]
| membership   = 103 nacionālās federācijas<ref name="NBO">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbridge.org/bridge-zones/ |title=The WBF Zonal Conferences & Affiliated Federations (NBOs) |accessdate=2019-08-10 |work= |publisher=WBF |date= }}</ref>
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = Džannarigo Rona
| language     =
| website      = [http://www.worldbridge.org/ worldbridge.org]
}}
'''Pasaules Bridža federācija''' ({{val-en|World Bridge Federation}}, saīsināti — '''WBF''') ir vispasaules [[bridžs|bridža]] pārvaldes organizācija. Tā rīko pasaules čempionātus, nosaka bridža noteikumus, popularizē bridžu un veicina tā attīstību kā sporta veidu.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Fanija Mendelszone
|          vārds_orig = ''Fanny Mendelssohn''
|              attēls = Fanny Hensel 1842.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1805
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hamburga]], [[Svētā Romas impērija]]
({{GER}})
|              m_gads = 1847
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]], [[vokālā mūzika]], [[kora mūzika]]
|            mācījies = [[Kārlis Frīdrihs Celters]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|             dzimums = S
}}

sentences: '''Bikini'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ir mazs, divdaļīgs sieviešu [[peldkostīms]]. Viena peldkostīma daļa aizsedz krūtis, bet otra cirksni un dažreiz sēžamvietu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gadus morhua Cod-2b-Atlanterhavsparken-Norway.JPG
| att_nosaukums = [[Menca|Atlantijas menca]] (''Gadus morhua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Gadus
|      ģints_lv = Mencas
|      binomial = Gadus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cephus''
*''Cerdo''
*''Leptogadus''
*''Morhua''
*''Morua''
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krasnaja Poļana
 | native_name              = ''Красная Поляна''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Krasnaya polyana view.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Krasnaja Poļanu no «Cara medību namiņa»
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | image_map = Map of Russia - Krasnodar Krai (2008-03).svg
 | pushpin_map              = Krasnodaras novads
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 43 | latm  = 40| lats  = 43| latNS  = N
 | longd = 40| longm = 12| longs = 19| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krasnodaras novads]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Soču municipalitāte|Soči]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Adleras rajons]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 4666
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +4
 | website                  = {{url|http://krasnaya-polyana.w-sochi.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Krasnaja Poļana''' ({{val|ru|Красная Поляна}}) ir [[pilsētciemats]] [[Krievija]]s [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]]. Izvietojies [[Soču municipalitāte|Soču municipalitātē]] 39 km no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta [[Mzimta]]s upes vidustecē. Ar [[Soči]]em to savieno automaģistrāle un dzelzceļš.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica rapa'' var. ''rapa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Turnip 2622027.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lauka rāceņa saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. rapa
|          suga_lv = Rācenis
|           pasuga = B. rapa'' var. ''rapa
|        pasuga_lv = Lauka rācenis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Tematiskā karte''' ir objektīvi pamatota [[Ģeogrāfiskā karte|kartes]], kas veltītas konkrētam tematam — procesam, parādībai, to kopām u.c. Tematisko karšu klāsts ir ļoti daudzveidīgs. Vienīgais, kas to daudzveidību ierobežo, ir tieši tematu dažādība, kas parasti aptver ne tikai objektus uz [[Zeme]]s virsmas, bet arī dabaszinātņu, sociālos, ekonomiskos, vēsturiskos u.c. procesus.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alberts Salamonskis
| vārds_orig = ''Albert Salamonsky''
| attēls = Salamonsky AA.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{Itālija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1913
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]  (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = cirka mākslinieks, uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = Vilhelms Salamonskis, Jūlija Karē
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Līna Salamonska (Švarca)
| bērni = Jevģēnijs Marders (adoptētais dēls)
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Alberts Salamonskis''' ({{val|de|Albert Salamonsky}}, 1839—1913) bija [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[Cirks|cirka]] mākslinieks un uzņēmējs. [[Rīgas cirks|Rīgas cirka]] dibinātājs un pirmais direktors.

sentences: {{Commonscat|Gymnasts from the United States}}

sentences:
{{novecojis|to, ka nav par ziņojuma 2. daļu un starptautisko reakciju}}
'''Maklarena ziņojums''' ({{val|en|McLaren Report}}) ir 2016. gadā publicēts [[Pasaules antidopinga aģentūra]]s neatkarīgas izmeklēšanas grupas [[Ričards Maklārens|Ričarda Maklarena]] vadībā apkopots divdaļīgs ziņojums par valsts finansētu [[dopings|dopinga]] sistēmu [[Krievija|Krievijā]]. Ziņojuma 1. daļa tika publicēta 2016. gada 16. jūlijā{{sfn2|Maklarena ziņojuma 1. daļa}}, bet 2. daļa — 2016. gada 9. decembrī.{{sfn2|Maklarena ziņojuma 2. daļa}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Miranda Kosgrova
|      Vārds_orig = ''Miranda Cosgrove''
|          Attēls = Miranda Cosgrove NickRewind 2022.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Miranda Kosgrova 2022. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|5|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], ''[[teen pop]]''
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = balss
|            Gadi = 2001—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records|Columbia]]''<br />''[[Epic Records|Epic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.mirandacosgroveofficial.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Miranda Teilore Kosgrova''' ({{val|en|Miranda Taylor Cosgrove}}; dzimusi {{dat|1993|5|14}})<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit|title=California Birth Index, 1905–1995|work=Center for Health Statistics|accessdate=October 19, 2009|publisher=[[California Department of Health Services]]|archive-date={{dat|2012|06|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120614181127/http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Negotiator''
| operators =
| attēls = The Negotiator poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Deivids Hobermens]]
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * [[Džeimss Demonako]]
* [[Kevins Fokss]]
| aktieri = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Rons Rifkins]]
* [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Negotiator''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Mandeville Films''
* ''New Regency''
* ''Taurus Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|7|29}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88 miljoni}}<ref name="SLA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://slate.com/culture/2005/08/hollywood-s-profits-demystified.html|title=Hollywood’s Profits, Demystified |publisher=The Slate |accessdate= {{dat|2024|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Negotiator''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kevins Speisijs]], [[Deivids Morss]], [[Rons Rifkins]], [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
'''Neikšāns''' var būt:
* [[Andis Neikšāns]] — latviešu autosportists;
* [[Arturs Neikšāns]] — šahists;
* [[Māris Neikšāns]] — latviešu autosportists.

sentences: '''Protoplanetārais [[miglājs]]''' (PPM) ir astronomisks objekts, kas pastāv īsā laika posmā [[zvaigzne]]s straujās evolūcijas laikā starp sarkanā milža vēlā asimptotiskā zara fāzi un tai sekojošo planetārā miglāja (PM) fāzi. Sarkanā milža asimptotiskā zara fāzes laikā zvaigzne zaudē masu, izdalot zvaigzni ieskaujošu ūdeņraža gāzes apvalku. Kad tuvojas šīs fāzes noslēgums, zvaigzne pāriet protoplanetārā miglāja fāzē.

sentences:
'''Kobrona skansts''' jeb '''Kobronskansts''' ({{val|sv|Cobrons skans}}, {{val|de|Kobron-schanz, Kober-schanz}}) bija [[Poļu—zviedru karš (1600—1629)|Poļu—zviedru kara]] laikā būvēta [[skansts]] [[Daugava]]s kreisajā krastā pie [[Mārupīte]]s ietekas [[Kīleveina grāvis|Kīleveina grāvī]] tagadējā [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē.
Mūsdienās bijušo nocietinājumu vietā uzbūvēta [[Latvijas Universitātes Dabas māja]] un [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]].

sentences: '''FIFA Pasaules rangs sievietēm''' ir [[FIFA]] veidots nacionālo sieviešu [[futbols|futbola]] izlašu rangs. Tiek apkopots kopš 2003. gada marta. Vienīgi [[Vācijas sieviešu futbola izlase|Vācija]] un [[ASV sieviešu futbola izlase|ASV]] ir bijusi ranga līderes. Pašreizējā līdere is ASV izlase.

sentences:
{{pāradresācija|Dinaburga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Daugavpils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = How Daugavpils look like.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Daugavpils.svg
| flag_size = x75px
| flag_link = Daugavpils karogs
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Daugavpils.svg
| shield_size = x75px
| shield_link = Daugavpils ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = top
| latd = 55
| latm = 52
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 32
| longs = 8
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1275]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1582]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Daugpiļs}}
{{val|lt|Daugpilis}}
{{val|et|Väinalinn}}
{{val|fi|Väinänlinna}}
{{val|de|Dünaburg}}
{{val|ru|Двинcк, Борисоглебск}}
{{val|pl|Dyneburg, Dzwinów, Dźwińsk}}
| government_type = [[Daugavpils dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Andrejs Elksniņš]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 72.48
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 =
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 9.75
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank = 3
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 105
| elevation_ft =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Daugavpils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 2
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-54(01-65)
| area_code = (+371) 654
| website = [http://www.daugavpils.lv/ www.daugavpils.lv]
| footnotes =
}}

sentences:
spēle LU stadionā 2007. gadā]]
'''Latvijas Universitātes stadions,''' agrāk '''ASK stadions''', bija stadions [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], kura tribīņu ietilpība bija aptuveni 5000 sēdvietu. Stadionā notika [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] sacensības. Tajā savas mājas spēles aizvadīja [[FK Rīga]], kā arī [[Latvijas regbija izlase]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Marathon Man''
| operators =
| attēls = Marathon man.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Šlesindžers]]
| producents = * [[Roberts Evans]]
* [[Sidnijs Bekermens]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Lorenss Olivjē]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Viljams Diveins]]
* [[Marta Kellere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Marathon Man''
| studija = ''Robert Evans-Sidney Beckerman Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|10|8}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|28,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Marathon-Man|title=Marathon Man (1976) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Marathon Man''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Šlesindžers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Lorenss Olivjē]], [[Rojs Šeiders]], [[Viljams Diveins]] un [[Marta Kellere]]. Filma balstīta uz [[Viljams Goldmens|Viljama Goldmena]] 1974. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu. Goldmens ir arī filmas scenārija autors.

sentences: '''Finanšu budžeti''' ir dažādi finansiāla rakstura aprēķini un tāmes, kas atspoguļo plānotos finansu resursus un naudas līdzekļu ieņēmumus, izdevumus jeb izlietojumus un atlikumus. Finanšu budžeti ir naudas ieņēmumu un izdevumu aprēķins jeb naudas līdzekļu budžets, apgrozības kapitāla aprēķins, pamatlīdzekļu un to [[Nolietojums|nolietojuma]] aprēķins, plānotā bilance un citi.<ref>Rasma Alsiņa, Karina Zolutuhina, Jūlija Bojarenko „Vadības grāmatvedības pamati” „Raka” 2000.g. — 80. lpp.</ref>

sentences:
{{nepilnīgs saraksts}}
Šajā uzskaitījumā apkopotas latviešu komponista '''[[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmas'''. Norādīti dziesmu vārdu autori.
{| class="wikitable"
|-
! Dziesmas nosaukums
! Vārdu autors
! Papildus informācija
|-
| "2006"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Adiet, meitas"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Afēra"
| [[Kārlis Anitens]]
| No izrādes "Dāvana mūsdienu sievietei"
|-
| "Ai, čigān, ceļiniek!"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Latvijas čigānu motīvi"
|-
| "Ai, dundur"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ai, vēja māt"
| [[Leons Briedis]]
| No radio iestudējuma "Ir jāņem viena balta zoss"
|-
| "Aicinājums"
| [[Aspazija]]
| No 5 dziesmu cikla zēnu korim un klavierēm ar Aspazijas vārdiem
|-
| "Aijas strīpainais sapnis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiviekste (Jāņu rīts)"
| [[Inese Zandere]]
| No cikla "Dziesmas par Latvijas upēm"
|-
| "Aiviekstes balāde"
| [[Juris Brežģis]]
|
|-
| "Aiz horizonta"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiz kalniņa"
| [[Jānis Anerauds]]
| No kino filmas "[[Melnā vēža spīlēs]]"
|-
| "Aiziet!"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aizturi elpu"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ak, jaukie laimes mirkļi"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Ak, sievietes"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Ak, tu Dieva tēva ziņa"
| [[Rūdolfs Blaumanis]]
| No izrādes "Īsa pamācība mīlēšanā"
|-
| "Akmens tilts"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Akmeņi Vidzemes jūrmalā"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Alise"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Allaž un mūžam"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Alus ziņģe"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Amālijas pažarnieks"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Amerika"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Amerikā snieg"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ances romance"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Klāvs — Mārtiņa dēls]]"
|-
| "Anniņa vanniņā"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Anno Domini"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Ap Jāņiem Mārtiņos"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Apsveikums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Ar balsi viens"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Ar dievu neveiksmes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ar ķeizarkroni"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Ar mani atkal runā kaijas"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ar tevi vien"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ardievas vasarai"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Arizona"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Arvien, arvien"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Asniņu dziesma"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Atceries gan"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Atceries mani vēl"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atgriešanās"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Atlantijas viļņos"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Atmiņas par Karpatiem"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas par labiem laikiem"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Atmiņu uguns"
| [[Laimonis Pēlmanis]]
|
|-
| "Atnāk jauka vasariņa"
| [[Latviešu tautas dziesmas]] vārdi
|
|-
| "Atvadas vasarai"
| Alfrēds Krūklis
|
|-
| "Atvasaras stāsts"
| [[Alfrēds Krūklis]]
| No kino filmas "[[Lielais dzintars (filma)|Lielais dzintars]]"
|-
| "Atziedi, dvēsele"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Autobraucēju dziesmiņa"
| [[Laimonis Vāczemnieks]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ābols"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādams un Ieva"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādolf, Ādolf"
| [[Evita Mamaja]]
| No mūzikla "Marlēna"
|-
| "Āzis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Baba"
| [[Alberts Kronenbergs]]
| No cikla "Mazais ganiņš"
|-
| "Bad bad boys"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Balāde manam vectēvam"
| [[Arnolds Auziņš]]
|
|-
| "Balāde par Polārzvaigzni"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Balāde par skaudību"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Balāde par tukšu zārku"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Vecās Rīgas vitrāžas"
|-
| "Baldriānu songs"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Balkons"
| [[Jānis Sudrabkalns]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Balta kaza"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Balta pūka"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Baltais menuets naktstumsā"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltais pusnakts putns"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltas ābeles zied"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Baltā dziesma"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Baltā saule"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Baltā ziema"
| [[Rainis]]
|
|-
| "Baltijas jūra"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Balts sniedziņš snieg"
| [[Jānis Poruks]]
|
|-
| "Balvu valsis"
| [[Andris Vējāns]]
|
|-
| "Banāns"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Banknošu dziesma"
| [[Hermanis Paukšs]]
| No izrādes "Ceturtais skriemelis"
|-
| "Bāreņa lūgums"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Beigas labas, viss labs"
| [[Ārija Elksne]]
|
|-
| "Bez mīlestības nevaru nekā"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bez vēja mani laiva nes"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bezdelīdzēns un zēns"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Bēgšana"
| [[Hermanis Paukšs]]
|
|-
| "Bērnībā dzirdēts motīvs"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Spuldze un nakts taureņi"
|-
| "Bērns un liepa"
| Moriss Karēms, atdz. [[Cecīlija Dinere]]
| No cikla "Mazs, laimīgs zēns"
|-
| "Bērzu birzīte"
| [[Egils Plaudis]]
|
|-
| "Bij' manā somiņā"
| [[Vilis Plūdons]]
| No cikla "Vītola stabules dziesmas"
|-
| "Bija reiz puķe"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Māsa Kerija"
|-
| "Bildinājums"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Blēdība teātrī"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Brauciet lēnām pār tiltu"
| [[Ādolfs Alunāns]]
| No izrādes "Džons Neilands"
|-
| "Brālītis mācījās dziedāt"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brālītis spēlē paslēpes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīdinājums"
| [[Austra Skujiņa]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Es aiziet nevaru"
| [[Vizma Belševica]]
|}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus sieboldii|attēls=Populus tremula var sieboldii in Hokkaido-2.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus sieboldii|suga_lv=Japānas apse|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Antonijs Kosakovskis
|     vārds_orig = ''Antoni Kossakowski''
|         attēls = Antoni Kasakoŭski. Антоні Касакоўскі (XVIII) (2).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsijas Karaliste]]
([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})<ref>[https://www.geni.com/people/Antanas-Kosakovskis/6000000015582059492 GENI ieraksts]</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = Marciniški (''Marciniškiai''), [[Krievijas Impērija]]
([[Marijampoles pašvaldība]], {{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Dominiks Kosakovskis]], Marianna dzimusi Zabello
|          brāļi = [[Juzefs Kazimirs Kosakovskis]], [[Mihals Kosakovskis]], [[Šimons Kosakovskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora, dzimusi Straševiča
|          bērni = 3 meitas, 4 dēli, to starpā [[Jans Nepomucens Kosakovskis]], [[Juzefs Antonijs Kosakovskis]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mēs nopirkām zvērudārzu
| attēls = We Bought a Zoo Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Bought a Zoo''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Džūlija Jorna]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = * Kemerons Krovs
* [[Alīna Broša Makkerna]]
| galvenajās lomās = * [[Mets Deimons]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Kolins Fords]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika = ''[[Jonsi]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Vinyl Films]]''
* ''[[LBI Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2011|12|23||bez}}
| ilgums = 124 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weboughtazoo.htm|title=We Bought a Zoo (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|120,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Mēs nopirkām zoodārzu"''' ({{val|en|We Bought a Zoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Skārleta Johansone]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Patriks Fudžits]], [[Kolins Fords]] un [[Elle Faninga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|23||bez}}.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{cita nozīme|vispārīgu atturēšanos no ēdieniem un dzērieniem|reliģisko gavēšanu|lielais gavēnis}}
[[File:Fasting 4-Fasting-a-glass-of-water-on-an-empty-plate.jpg|thumb|Gavēņa maltīte]]
'''Gavēšana''' jeb '''badošanās''' ir apzināta pilnīga vai daļēja [[atturība|atturēšanās]] no dažādu [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] lietošanas [[uzturs|uzturā]].<ref name="tezaurs"/> Gavēšanas laikā nereti atturas arī no [[tabaka]]s lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu [[diena|dienu]]. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par [[atturība|abstinenci]].{{fact}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O5
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Svalbāra
 | official_name           = ''Svalbard''
 | settlement_type         = [[Norvēģijas administratīvais iedalījums|Norvēģijas teritorija ar speciālu statusu]]
 | image_skyline           = Longyearbyen4.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = [[Longjērbīene]] un [[Īsfjords]]

 | capital                 = [[Longjērbīene]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Norway on the globe (Svalbard special) (Europe centered).svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{NOR}}
 | established_title       = Norvēģijas teritorija
 | established_date        = {{ubl|{{nobr|[[Svalbāras līgums]] (1920)}}|[[Svalbāras akts]] (1925)}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             = {{vikidati|property|linked|P6}}
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 61022
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2787
 | population_as_of        = 2018. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = 0.05
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | area_code               = +47
 | website                 = {{URL|https://www.sysselmannen.no/}}
 | blank_name              = Interneta domēns
 | blank_info              = [[.no]] ([[.sj]] piešķirts, bet netiek lietots)
 | blank1_name             = [[ISO 3166-1]] kods
 | blank1_info             = 744 / SJ / SJM
(kopā ar [[Jana Majena sala|Janu Majenu]])
 | footnotes               =
}}
'''Svalbāra''' ({{val|no|Svalbard}}) ir [[Norvēģija]]s teritorija [[Arktika|Arktikā]] ar speciālu starptautisku statusu. Arhipelāgs atrodas uz ziemeļiem no kontinentālās [[Eiropa]]s starp 10° un 35° austrumu garumu un 74° un 81° ziemeļu platumu. Tas atrodas aptuveni 930 km uz ziemeļiem no [[Trumse]]s, apmēram pa vidu starp Norvēģiju un [[Ziemeļpols|Ziemeļpolu]]. Arhipelāgu veido deviņas galvenās salas, lielāko daļu no tā aizņem [[Špicbergena]]s sala, uz kuras atrodas visas arhipelāga apdzīvotās vietas, ja neskaita meteoroloģiskās stacijas [[Hūpene]]s un [[Lāču sala|Lāču]] salā.

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences: '''Ozolaine''', agrāk  '''Eihenhaima''' ({{val-de|Eichenhaim}}) vai '''Eihenhaina''' ({{val-de|Eichenhain}}), ir viena no [[Sarkandaugava]]s apkaimes daļām ar parku [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada februārī,}}
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Oceanic Airlines''' un mazāk sastopams '''Oceanic Airways''' ir izdomātu aviolīniju nosaukumi, kurus lieto atsevišķās filmās, televīzijas programmās un komiksos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Gāze''' ir vielas agregātstāvoklis, kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs blīvums, maza viskozitāte, tās pieņem trauka formu, kur tās atrodas. Gāzes ir viegli sašķidrināmas paaugstinātā spiedienā.. Rūpniecībā un tehnikā ļoti bieži nākas pārvadīt gāzveida šķidrumus, t. i., gāzes un tvaikus, ko sauc vienkārši par gāzēm. Tā kā gāze aizņem visu tai piešķirto tilpumu, tad tā nav vadāma bezspiediena plūsmās pa vaļējiem kanāliem vai renēm. No šejienes izriet nosacījums, ka gāzes var glabāt tikai slēgtos traukos, bet to plūsmai un tranzītam vienmēr vajadzīgi slēgti spiedvadi. Tā kā gāze ir viegli saspiežama (tās [[Elastības modulis|elastības modulis]] E=1), spiedienu nevar mērīt ar šķidruma staba augstumu. Tādēļ arī [[hidrostatiskais spiediens]] būs rakstāms šādi:

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Mstislavs Rostropovičs
|Attēls           = RIAN archive 23517 US National Symphony Orchestra conductor Mstislav Rostropovich.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Rostropovičs diriģē ASV Nacionālo simfonisko orķestri 1993. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1927|3|27}}
|Vieta_dz = [[Baku]], [[PSRS]]<br />({{AZE}})
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|04|27|1927|3|27}}
|Vieta_mr = [[Maskava]], {{RUS}}
|Instrumenti = [[čells]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1942 — 2007
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gaujienas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Druvienas pagasts}}

sentences: '''2. marts''' ir gada 61. (62. garajā gadā) diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 304 dienas.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .et
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|sponsors              = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|domātais-pielietojums = Ar [[Etiopija|Etiopiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Etiopijā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.telecom.net.et/EthioInternet/ServiceAgreement.pdf Service agreement]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telecom.net.et/ www.telecom.net.et]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" | '''Simeons Bekbulatovičs'''
'''''Симеóн Бекбулáтович'''''
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" |
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" | Cars Simeons
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Pie varas'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1575 - 1576
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Kronēšana'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1575
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Priekšgājējs'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |  [[Ivans IV]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Pēctecis'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Ivans IV]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Dinastija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Čingishans|Čingishana]] dzimta
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Tēvs'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Bekbulats]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Dzimis'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | pēc 1540
[[Astrahaņa|Astrahaņā]]?
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Miris'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | {{dat|1616|01|05}}
[[Maskava|Maskavā]]
|}
'''Simeons Bekbulatovičs''' ({{val|ru|Симеóн Бекбулáтович}}) jeb '''hans Sainbulats''' ({{val|ru|Саин-Булат хан}}, {{val|tt|ساین بولاط}}, miris 1616. gadā) bija [[Krievijas cariste|Krievijas cara]] [[Ivans IV|Ivana IV]] vasalis, [[Kasimovas hani|Kasimovas hans]] (1567—1573) no [[Čingishans|Čingishana]] dzimtas. Viens no [[Krievija]]s karaspēka pavēlniekiem [[Livonijas karš|Livonijas kara]] trešajā posmā (1571-1573). Uz neilgu laiku kronēts par Visas Krievzemes lielkņazu un caru (1575-1576), pēc tam [[Tveras kņazi|Tveras lielkņazs]] (1576-1585).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Safety of Objects''
| attēls                   = Safety of objects.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rouza Troše]]
| producents               =
* [[Dorotija Bērvina]]
* [[Kristīne Večona]]
| scenārija autors         =
* Rouza Troše
* [[A. M. Homsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džesika Kempbela]]
* [[Džošua Džeksons]]
* [[Dermots Malronijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Clear Blue Sky]]''
* ''[[Renaissance Films]]''
* ''[[Infilm]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|4|24||bez}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/safety-objects-2001|title=The Safety of Objects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|319,299}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=safetyofobjects.htm|title=The Safety of Objects (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Safety of Objects''''' ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Rouza Troše]]. Galvenās lomas atveido [[Glenna Klouza]], [[Kristena Stjuarta]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džesika Kempbela]], [[Džošua Džeksons]] un [[Dermots Malronijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|24||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                    = ''Calligra Suite''
| logo                    = Calligra-logo.svg|150px
| screenshot              = Calligra Stage 2.4.png
| caption                 = ''Calligra Stage'' ekrānšāviņš
| collapsible             =
| developer               = [[KDE]]
| frequently updated      =
| programming language    = [[C++]] ([[Qt (ietvars)|Qt]], [[KDE]])
| operating system        = ''[[Unix|Unix-like]]'', ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[Android]]''<ref name=CalligraAndroid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.kde.org/node/4521 |title=Calligra on Android |publisher=blogs.kde.org |date= |accessdate=2012-03-30 |archive-date=2012-04-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120420215759/http://blogs.kde.org/node/4521 }}</ref>
| platform                =
| size                    = ~115 [[Megabaits|MB]] ([[xz|xz-kompresija]] [[pirmkods]]), ~20 [[Megabaits|MB]] (tulkojumi)<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/{{Novecojusi saite}}</ref>
| language                = 31 valodā<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/calligra-l10n/{{Novecojusi saite}}</ref>
| status                  = Aktīvs
| genre                   = [[Graphic art software|Grafika]] un [[ofisa komplekts]]
| license                 = [[GNU General Public License#2. versija|GPLv2+]], [[GNU Lesser General Public License#2. versija|LGPLv2+]]
| website                 = {{URL|http://calligra.org/}}
}}

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gibraltārs|Gibraltāra]] gubernatori'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Hodakovskis
|     vārds_orig = ''Georg Hodakowsky''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Voroņeža|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = pēc 1986. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}} <br />{{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunjelgavas Svētā Krusta Romas katoļu baznīca (2000)
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10377447
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "Orioles"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Vašingtona}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Austrumu divīzija|dibināts=1969|kapteinis=|klubs=Washington Nationals|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Nationals Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 339|krāsas=Sarkana, tumši zila, balta<br />{{color box|#AB0003}} {{color box|#11225B}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Marks Lerners|prezidents=|menedžeris=Maiks Rico|galvenais_treneris=Deivs Martiness|logo=Washington Nationals logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=1 (2019)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=5|bg_color=#11225B|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#AB0003}}'''Vašingtonas "Nationals"''' ({{Val|en|Washington Nationals}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1969. gadā kā '''Monreālas "Expos"'''. "Nationals" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Austrumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Nationals Park'' stadionā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Tokyo Mew Mew
| show_name_2          = 東京ミュウミュウ
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Mewmew.jpg
| caption              = ''Tokyo Mew Mew'' pirmā sējuma vāks
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 2
| num_episodes         = 52
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              = ''[[Pierrot]]''
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|2002|4|6|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|2003|3|29|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''''Tokyo Mew Mew''''' ({{val-ja|東京ミュウミュウ}}, ''Tōkyō Myū Myū''), pazīstama arī kā '''''Mew Mew Power''''', ir japāņu [[manga]]s sērija, kuru uzrakstījis [[Reiko Jošida]] un ilustrējis [[Mia Ikumi]]. Šī sērija tika publicēta žurnālā ''[[Nakayoshi]]'' no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos ''[[tankōbon]]'' sējumos publicēja lielākais [[Japāna]]s grāmatu un laikrakstu izdevējs ''[[Kodansha]]''. [[Anime]] veidota 2002. gadā studijā ''[[Pierrot]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Samazināšana
| attēls                   = Downsizing.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Downsizing''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* Aleksandrs Peins
* [[Džims Teilors]]
| scenārija autors         =
* Džims Teilors
* Aleksandrs Peins
| galvenajās lomās         =
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Honga Čau]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2017|12|2|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/downsizing-2017|title=Downsizing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|68 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=downsizing.htm|title=Downsizing (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Samazināšana"''' ({{val|en|Downsizing}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Aleksandrs Peins]]. Galvenās lomas atveido [[Kristofs Valcs]], [[Mets Deimons]], [[Kristena Viga]] un [[Honga Čau]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Buļļi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Buļļi]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 28
|lv = Divdesmit astoņi
}}
'''28''' ('''divdesmit astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[27 (skaitlis)|27]] un [[29 (skaitlis)|29]].

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Aleksandrs Halkokondilis
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Αλέξανδρος Χαλκοκονδύλης}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1880}}
 |             dz_viet = [[Atēnas]], {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Grieķis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
'''HAT-P-7b''' ir [[citplanēta]], kura riņķo ap zvaigzni [[HAT-P-7]], kas atrodas 318 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbja zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 [[Astronomiskā vienība|AU]] un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.
,
Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]], un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Bolupe
|attēls=Balupes_ieteka_Balvu_ezerā.jpg
|paraksts=Bolupes ieteka Balvu ezerā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums= 82
|baseins= 936
|gada_notece= 0,21
|kritums=17
|izteka= [[Liepnas pagasts]]
|augštece=
|ieteka=[[Pededze]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Vārniene]], [[Kurna]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Bolupe''' (arī '''Balupe''', '''Pērdeja''', lejtecē — '''Sūra''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96348&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Vecpededze]]s pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Balvu novads|Balvu]] novados. Upe sākas [[Žīguru pagasts|Žīguru pagastā]] un turpina savu tecējumu caur [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]], [[Kupravas pagasts|Kupravas]], [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes]], [[Balvu pagasts|Balvu]], [[Kubulu pagasts|Kubulu]], [[Rugāju pagasts|Rugāju]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] pagastiem un [[Balvi|Balvu pilsētu]], tek cauri [[Pokuļevas ezers|Pokuļevas]], [[Pērkonu ezers|Pērkonu]] un [[Balvu ezers|Balvu]] ezeriem. Upe ir {{nobr|82 km}} gara, tās kritums ir 17 m.<ref>{{Latvijas daba|1|130|Balupe}}</ref>

sentences: '''Distorsijas efekts''' (no {{val|en|distortion}} — 'sagrozīšana, izkropļošana') ir caur efektu pedāli vai [[ģitāras pastiprinātājs|ģitāras pastiprinātāju]] iegūta [[skaņa]]s deformācija. Tas visbiežāk tiek lietots, lai pārveidotu [[elektriskā ģitāra|elektriskās ģitāras]] vai [[basģitāra]]s skaņu, bet dažkārt arī, lai pārveidotu [[sintezators|sintezatora]] skaņu un pat [[balss|vokālu]]. Tas tiek plaši izmantots [[blūzs|blūzā]], [[rokmūzika|rokmūzikā]] (īpaši [[pankroks|pankrokā]], [[grandžmūzika|grandžmūzikā]] un [[Smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagajā metālā]]), [[industriālā mūzika|industriālajā mūzikā]] u.c.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{Valodas infokaste|name=Dobrudžas tatāru valoda| region={{ROM}}|speakers=70 000|nativename=''tatarşa, tatar tĭlĭ''|fam1=[[Altajiešu valodas|Altajiešu]]|fam2=[[Tjurku valodas]]|fam3=[[Kipčaku valodas|Kipčaku]]|fam4=|familycolor=Altajiešu|image=|nation=|iso1=—|iso2=|iso3=|map=|signers=}}'''Dobrudžas tatāru valoda''' (''tatarşa'', ''tatar tĭlĭ'') [[Rumānija]]s [[Tatāri|tatāru]] valoda, [[Krimas tatāru valoda]]s [[dialekts]], tuvs tās stepju (nogaju) dialektam. Tajā runā galvenokārt Rumānijas [[Dobrudža]]s reģionā. Ir arī runātāji [[Bulgārija|Bulgārijā]] un [[Turcija|Turcijā]]. Tajā ir daudz aizguvumu no [[turku]] un [[rumāņu valoda]]s.

sentences:
[[File:Best01.jpg|thumb|Vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā [[Expo 2010]].]]
'''Vertikālais vēja tunelis''' ir tunelis, kurā tiek radīta augšupejoša gaisa plūsma. Vertikālos vēja tuneļus izmanto [[aerodinamika]]s izpētei, taču to plašākais pielietojums ir [[izpletņlēkšana]]s treniņiem vai atpūtai — [[cilvēks]] var lidot gaisa strūklā, kuras ātrums aptuveni sakrīt ar cilvēka ķermeņa krišanas [[ātrums|ātrumu]] (vidēji 200 km/h).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiced palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Balsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}'''Balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas bieži tiek lietota vairākās valodās, to skaitā, [[albāņu valoda|albāņu]], [[ungāru valoda|ungāru]] un [[latviešu valoda|latviešu]] valodās. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar simbolu {{IPA|[ɟ]}}. Tā [[balsīgums|nebalsīgā]] versija ir [[nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[c]}}.
{{clear}}

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences: '''Mākslinieciskās''' jeb '''tēlainās izteiksmes līdzeklis''', arī '''stilistiskais paņēmiens''' ir īpaši izvēlēti vārdi un vārdu savienojumi [[Folklora|folklorā]] un [[Literatūra|literāros]] darbos, kas rada valodas izteiksmīgumu un tēlainību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Tas ir līdzeklis, ar ko kāda literāra darba autors bagātina tekstā atveidoto notikumu tēlojumu un piešķir tam dzejiskumu. Izšķir '''tropus'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/28735-tropi,-literat%C5%ABr%C4%81|title=tropi, literatūrā|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — paņēmienus, kuros izmanto nozīmes pārnesumu, — un '''stilistiskās figūras'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/38022-stilistisk%C4%81s-fig%C5%ABras|title=stilistiskās figūras|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — [[Sintakse|sintaktiskās]] konstrukcijas, kas pastiprina izteiksmīgumu.<ref name=":0" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''McGrath''''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Driādes
|         binomial = Dryas
|           attēls =Dryas integrifolia 1997-08-05.jpg
|       att_izmērs =200px
|    att_nosaukums =''Dryas integrifolia''
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda =Rosales
|         rinda_lv =Rožu rinda
|           dzimta =Rosaceae
|        dzimta_lv =Rožu dzimta
|            ģints =Dryas
|         ģints_lv =Driādes
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Starptautiskais produkta numurs''' (pazīstams arī kā '''Eiropas produkta numurs''' jeb '''EAN''') ir standarts, kas apraksta [[Svītrkods|svītrkodu simboloģiju]] un numerācijas sistēmu, ko izmanto globālajā tirdzniecībā, konkrēta ražotāja konkrēta mazumtirdzniecības produkta veida identificēšanai konkrētā iepakojuma konfigurācijā. Standarts ir [[wiktionary:subsume|iekļauts]] [[GS1]] organizācijas [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā tirdzniecības vienību numura]] standartā; tos pašus numurus var saukt par '''GTVN,''' un tos var kodēt citās svītrkodu simboloģijās, ko definē GS1. EAN svītrkodi tiek izmantotas visā pasaulē lookup mazumtirdzniecības tirdzniecības vietā, bet var izmantot arī kā ciparus citiem mērķiem, piemēram, vairumtirdzniecības pasūtīšanā vai uzskaiti. Šie svītrkodi apzīmē tikai ciparus 0–9, atšķirībā no dažām citām svītru kodu simboloģijām, kas var attēlot papildu rakstzīmes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Valentīna diena
| attēls                   = Valentines day poster 10.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Valentine's Day''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Maiks Karcs]]
* [[Veins Alans Raiss]]
| scenārija autors         = [[Ketrīna Fugate]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Ēriks Deins]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Dženifere Gārnere]]
* [[Teilora Svifta]]
* [[Teilors Lautners]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|2|12||bez}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/valentines-day-2010 |title=Valentine's Day (2010) |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=September 2, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|52 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=valentinesday.htm|title=Valentine's Day (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|216,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Valentīna diena"''' ({{val|en|Valentine's Day}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džesika Bīla]], [[Džesika Alba]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Ēriks Deins]], [[Patriks Dempsijs]], [[Eštons Kučers]], [[Emma Robertsa]], [[Džūlija Robertsa]], [[Kvīna Latifa]], [[Ketija Beitsa]], [[Dženifere Gārnere]], [[Teilora Svifta]] un [[Teilors Lautners]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|2|12||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Kristiāns fon Handtvigs''' (vācu: Gustav Christian von Handtwig) ([[1713]] — [[1767]]) bija Rīgas pilsētas ārsts un [[galma padomnieks]]. Ieviesis Rīgā Striktās Observances sistēmu, pārveidojis [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložu „[[Zum Nordstern]]“ par Striktās Observances ložu „[[Zum Schwerdt]]“ (1765). Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ pirmais krēsla meistars (līdz 1767). J. G. Herders viņa nāves sakarā sacerējis odu.

sentences:
[[Kategorija:Kosmosa kuģi| ]]
[[Kategorija:Prototipi]]

sentences:
{{cita nozīme|salu Indonēzijā|kimono jostu|obi (apģērbs)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Obi
|attēls              = Rumah Sakit Obi.jpg
|attēla paraksts     = Obi slimnīca
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Obi''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Obi salas]]
|latd= 1 |latm= 34 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 42|longs= |longEW=E
|platība             = 2542
|garums              = 47
|platums             = 84
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1611
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 29 642 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Kavasi
|piezīme =
}}
'''Obi''' ({{val|id|Pulau Obi}}) vai '''Obira''' ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā ietilpstošajā [[Obi salas|Obi salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-30
|ķīm_formula=(Ca0,5,Na,K)4[Al4Si8O24]·12H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zaļš, dzeltens, balts, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences: '''MariaDB '''ir [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma|relāciju datu bāzu pārvaldības sistēma]] (RDBMS). Projekts sākts kā [[MySQL]] relāciju datu bāzu pārvaldības sistēmas sazarojums un arī tālākajā izstrādē tiek uzturēta augsta saderība ar MySQL, nodrošinot “drop-in” aizvietojamību — [[Lietojumprogrammas saskarne]] (API) gandrīz pilnībā sakrīt ar MySQL API <ref name="saderība">[https://mariadb.com/kb/en/library/mariadb-vs-mysql-compatibility/ MariaDB versus MySQL: Compatibility]</ref>.

sentences: '''Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition universelle de Paris}}) bija starptautiska izstāde, kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1889]]. gada 6. maija līdz 31. oktobrim. Tās galvenā tēma bija [[Franču revolūcija]]s simtgade. Tā bija desmitā pēc kārtas no starptautiskajām 19. gadsimtā popularizētajām [[Pasaules izstāde|pasaules izstādēm]], no kurām pirmā bija [[Lielā izstāde]] (''The Great Exhibition'') [[Londona|Londonā]]. Vairākas celtnes bija uzbūvētas speciāli šim notikumam. No tām līdz mūsu dienām ir saglabājies [[Eifeļa tornis]].<ref name="expounparis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.expositions-universelles.fr/1889-exposition-universelle-paris.html|title=1889 exposition universelle. Commémoration du centenaire de la révolution française.|publisher=expositions-universelles.fr|accessdate={{dat|2014|8|11||bez}}}}</ref>

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
'''Sjerva''' var būt:
* [[Sjervas līcis]] (''Cierva Cove'') — līcis Antarktīdas piekrastē;
* [[Sjervas līcis]] (''Cierva Point'') — zemesrags Antarktīdas piekrastē.

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Čikāgas maratons
|Logo=Kelvin Kiptum 2023 Chicago Marathon.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|Laiks=otrā oktobra svētdiena
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:00:35 '''*PR (2023)
{{flaga|KEN}} [[Kelvins Kiptums]]

Sieviešu: '''2:13:44''' (2023)
{{flagicon|NED}} [[Sifana Hasana]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=Kelvina Kiptuma pasaules rekorda skrējiens 2023. gadā
|atjaunots=12.02.2024.}}

sentences: '''Pretterorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''counterterrorism''), arī '''antiterorisms''', ir [[Terorisms|terorisma]] apkarošanas prakse, kas, izmantojot militārus un nemilitārus paņēmienus un stratēģijas, cenšas novērst terorisma draudus, kā arī pārrauga radikalizācijas un terorisma riska līmeņus. Terorisma apkarošanā ir iesaistītas dažādas iestādes, piemēram, tiesībaizsardzības, biznesa un valsts pārvaldības institūcijas un izlūkošanas pārvaldes vai drošības dienesti.

sentences: '''Atgriezeniska hronoloģija''' ir stāstu stāstīšanas metode, kurā sižetu atklāj otrādāk.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences: '''Rādītājs''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[finanses|finansēs]] ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, [[makroekonomika|makroekonomikā]] plaši tiek lietots tāds rādītājs kā [[iekšzemes kopprodukts]]. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā [[lats|latos]] (arī citās [[nauda]]s vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]].

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences: '''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Rokas pirksti''' ({{val|la|Digiti manus}}) ir cilvēka plaukstas [[pirksts|pirksti]]. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot [[īkšķis|īkšķi]], tos veido trīs kauli jeb [[falanga (anatomija)|falangas]] — [[pamata falanga]] (''Phalanx proximalis''), [[vidējā falanga]] (''Phalanx media'') un [[naga falanga]] (''Phalanx distalis''). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar [[delnas kauli]]em (''metacarpus''). Līdzīgi ir arī ar [[pēdas pirksti]]em.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences:
{{novec|jaunākajiem notikumiem}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čelsija Meninga
|     vārds_orig = ''Chelsea Manning''
|         attēls = Chelsea Manning on 18 May 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čelsija Meninga 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1987
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Kreskenta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Karavīrs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Čelsija E. Meninga''' ({{val|en|Chelsea Elizabeth Manning}}; dzimis kā Bredlijs Edvards Menings (''Bradley Edward Manning'') {{dat|1987|12|17}}, kopš 2013. gada pašidentificējas kā sieviete) ir [[ASV Armija]]s karavīrs, kas tika arestēts 2010. gada maijā [[Irāka|Irākā]], kad radās aizdomas, ka viņš ir pārsūtījis slepenus dokumentus interneta vietnei ''[[WikiLeaks]]''. Nākamajos mēnešos viņam tika izvirzītas vairākas apsūdzības, tai skaitā par "palīdzības sniegšanu ienaidniekam". Tiek uzskatīts, ka viņš ''WikiLeaks'' nosūtījis vairāk nekā 250 000 ASV diplomātiskos dokumentus, apmēram 500 000 armijas militāro dokumentu par karadarbību [[Afganistāna|Afganistānā]] un Irākā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keynoodle.com/bradley-manning-nominated-for-nobel-peace-prize/|title=Bradley Manning Nominated For Nobel Peace Prize|publisher=Keynoodle.com|accessdate={{dat|2012|4|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Karadienestu sācis 2009. gada oktobrī (bija izlūkošanas analītiķis) bāzē pie [[Bagdāde]]s, Irākā.

sentences:
]]
'''Krimas Autonomās Republikas Augstākā padome''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Верховна Рада Автономної Республіки Крим'', [[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]: ''Qırım Muhtar Cumhuriyetiniñ Yuqarı Radası'') bija [[Ukraina|Ukrainas]] [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] vienpalātas [[parlaments]]. Tajā ir 100 deputātu vietas.

sentences: '''Apakštips''' ({{val|la|subphylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no tipa. Apakštips ir nākamā vienība zem [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Bet zem apakštipa var atrasties vēl arī tādas no tipa atvasinātas vienības, kā infratips un mikrotips. Ja šādas taksonomiskās vienības nav izdalītas, tad parasti zem tipa atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]] vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakštips" lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], bet [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst apakšnodalījums.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zāganas hercogiene Vilhelmīne
|     vārds_orig =
|         attēls = Wilhelmine von Sagan by Grassi.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1781
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = [[Pēteris Bīrons]], [[Doroteja fon Mēdema]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Luijs de Rohans (1800—1805), Vasīlijs Trubeckojs (1805—1806), Kārlis Rūdolfs fon der Šulenburgs (1819—1828)
|          bērni = ārlaulības meita (1801)
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Algeria|Alžīrija}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27832215}}
'''2017. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 18. martā. Tā bija 108. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''10 000''' ('''desmit tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9999 un 10 001. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 2710.

sentences:
[[File:Epigenetic mechanisms.png|thumb|300px|Attēlota epiģenētiska darbība]]
'''Epiģenētika''' ir mūsdienu [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[Gēns|gēnu]] aktivitātes, kuras nav saistītas ar [[DNS]] primārās struktūras izmaiņām.<ref>[http://web.stanford.edu/class/cs273a/papers.spr07/10/epigenetics.pdf ''Epigenetics''  {{en ikona}}]</ref> Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas [[šūna]]s ([[cilmes šūna]]s) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |title=Epiģenētika un histonu deacetilāzes {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|04|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316180850/http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |archivedate={{dat|2016|03|16||bez}} }}</ref> Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

sentences:
{{Noteikti izlasi1}}
{{Palīdzība}}
Šajā rakstā ir aprakstīta pati '''svarīgākā pamatinformācija''', kas ir nepieciešama, uzsākot darbu Vikipēdijā. Izlasot šo īso pamācību, Tu uzzināsi pietiekami daudz, lai veiksmīgi uzsāktu savas gaitas Vikipēdijā, un izvairīsies no nevajadzīgiem starpgadījumiem un kļūdām. Ja Tev radīsies papildu jautājumi par kādu no apskatītajām tēmām, tad plašāka informācija vienmēr ir pieejama sadaļā [[Palīdzība:Saturs|Palīdzība]]. Var izmantot arī tiešās saites šīs lapas labajā pusē.

sentences: '''Informācija''' ({{val|la|informatio}} — ‘doma’, ‘ideja’, ‘koncepts’) ir [[zināšanas|ziņas]] un [[dati]] par kādu [[priekšmets|priekšmetu]], [[jēdziens|jēdzienu]], [[notikums|notikumu]] vai ko citu, kas tiek [[uztvere|uztverta]], nodota tālāk citiem, pārveidota, glabāta un izmantota. Informācija ir zināšanu kopums, ko izmanto [[izpratne]]i, [[lēmumu pieņemšana]]i vai [[problēmu risināšana]]i. Lai efektīvi to varētu izmantot, informācijai ir jābūt organizētai un saprotamai. [[Dati]] ir neapstrādāti [[fakts|fakti]] vai [[statistika]]s elementi, kam pašiem par sevi nav informatīvas nozīmes. Datus [[datu apstrāde|apstrādājot]] un [[interpretācija|interpretējot]], tie pārvēršas par informāciju. Noteiktos apstākļos no dažāda veida informācijas veidojas [[zināšanas]]. Rezultātā veidojās tā sauktā informatīvā plūsma jeb [[informācijas piramīda]], kuras pamatā ir dati, tad ir informācija, un to noslēdz zināšanas.

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences: '''Hidrometrija''' ir sauszemes [[hidroloģija]]s nozare, kas izstrādā [[ūdens]] objektu pētīšanas un hidroloģiskā režīma mērīšanas metodes, kas balstās uz regulāriem novērojumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences: {{cita nozīme|dzīvo organismu evolūciju|evolūciju|evolūcija}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jugla
| tips                = stacija
| attēls              = Juglas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Juglas stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      = Jegel
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 3 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (4 km) <br /> [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Pasuga''' ({{val|la|subspecies}}, vispārpieņemtā abreviatūra ''subsp.'' vai ''ssp.'') [[bioloģiskā sistemātika|bioloģiskajā sistemātikā]] ir vai nu par [[suga|sugu]] zemāks [[taksons|taksonomiskais rangs]], vai arī taksonomiskā grupa šādā rangā. Pasugas nevar tikt noteiktas izolēti: vai nu suga tiek noteikta bez pasugām, vai arī tai ir divas vai vairākas pasugas. Nekad pasuga nevar būt viena.

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

sentences: '''Biheiviorālisms''' (no {{val|en|behaviour}} — 'uzvedība') ir viena no pazīstamākajām modernās [[politoloģija]]s nozarēm. Biheiviorālismam ir stingri individuāla pieeja pētniecībai [[politika]]s zinātņu ietvaros, tas koncentrējās uz [[indivīds|indivīda]] izpēti, mēģina izskaidrot atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni ar metodiskā individuālisma līdzekļiem. Biheiviorālisms bija vērsts pret [[spekulācijas|spekulācijām]] un minējumiem un bija [[Empīrisms|empīrisks]], un balstījās uz faktiskiem novērojumiem. Tas ietvēra indivīdu uzvedības izpēti, lai skaidrotu politiskos procesus, taču lielā mērā koncentrējās uz [[psiholoģija|psiholoģiskajiem]] aspektiem. Biheiviorālismam bija raksturīga skaidri formulētu un pārbaudāmu [[hipotēze|hipotēžu]] izvirzīšana, visam bija jābūt skaidri pierādāmam, novērojamam un izsakāmam skaitļos. Biheiviorālisma pamati meklējami 1940. gados ASV.<ref>Klaus von Beyme „die Politischen Theorien der Gegenwart” 2000. — 190.lpp</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Klāsens''' var būt:

sentences: '''Zīdainis''', arī '''mazulis''', ir termins, kurš tiek attiecināts uz bērniem, kuri uzturā lieto mātes [[piens|pienu]]. Arī jaundzimušais ir zīdainis, bet par jaundzimušo parasti sauc tikko vai pavisam nesen [[dzemdības|piedzimušu]] bērnu.

sentences: '''Bloka muiža''', arī '''Blokmuižiņa''' ({{val|de|Blocksches Höffchen}}) ir vienstāva klasicisma stila koka muižiņas ēka [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatvē]] 27 [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Ēku no trim pusēm aptver īpatnēja galerijas stila kolonāde.

sentences:
{{cita nozīme|Lonastes satekupi|Ventas pieteku|Lejējupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Raķupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Lielsalas|Lielsalām]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lonaste (upe)|Lonaste]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s= 33| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=8 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 34
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 41
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,048
| baseins           = 202<ref>{{USIK}}</ref>
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Raķupe''', arī '''Dižupe''', augštecē — '''Moricupe''',<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97057&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Lonaste (upe)|Lonastes]] kreisā satekupe [[Talsu novads|Talsu]] un [[Ventspils novads|Ventspils]] novados. Sākas mežainā un purvainā apvidū ziemeļaustrumos no [[Valdgales pagasts|Valdgales pagasta]] [[Lielsalas|Lielsalām]], saplūstot [[Zemdegsupe]]i, [[Dingsvalks|Dingsvalkam]] un [[Sundzeru valks|Sundzeru valkam]]. Upe stipri līkumaina, ar vecupēm; plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa [[Dundagas pacēlums|Dundagas pacēluma]] rietumu malu un [[Ugāles līdzenums|Ugāles līdzenumu]]. Pie [[Lonaste (ciems)|Lonastes]] ciema saplūst ar [[Pāce (upe)|Pāci]], veidojot [[Lonaste (upe)|Lonastes]] upi. Lielākās pietekas ir [[Pārkakte]] (7 km), [[Atara]], [[Vēžvalks]], [[Dzērves valks]] (labās), [[Veciere]] (12 km), [[Bērzvalks]], [[Vecbelzējvalks]], [[Pesteļvalks]] (kreisās).<ref>{{Latvijas daba|4|216}}</ref> Upes vidustecē un lejtecē kopš 1987. gada ierīkots [[Raķupes ieleja]]s dabas liegums.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mobutu Sese Seko
 |       vārds_orģ =
 |          attēls = Mobutu.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Kongo DR, vēlāk Zairas prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1965|11|24|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1997|5|6|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Joseph Kasa-Vubu|Žozefs Kasavubu]]
 |        pēctecis = [[Laurent-Désiré Kabila|Lorēns Desīrs Kabila]]
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1930|10|14}}
 |      dzim_vieta =  [[Lisala]], [[Beļģu Kongo]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1997|9|7|1930|10|14}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Maroka|Rabāta}}
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Tautas revolūcijas kustība]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes = [[File:JPN Daikun'i kikkasho BAR.svg|81px]] [[Krizantēmas ordenis]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{ezera infokaste
|ezers=Presegas ezers
|attēls=Pressegger_See_24092006_01.jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=46.626111 | plat_NS=N
| gar_d=13.441389 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Karintija}}
|platība=0,55
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3,4
|Max_dziļums=13,7
|tilpums=
|augstums_vjl=560
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius uvidus G2.2.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. uvidus
| suga_lv =Slapjā pienaine
| binomial =Lactarius uvidus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Slapjā pienaine''' (''Lactarius uvidus'') ir Latvijā reta neliela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Pastāv iespēja, ka tehniski šī suga ir tuvi radniecisku sugu komplekss, taču līdz sīkākiem pētījumiem tas nav izšķirams.<ref name="Kuo">[http://www.mushroomexpert.com/lactarius_uvidus.html Kuo, M. (2004, September). ''Lactarius uvidus.'' MushroomExpert.Com]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Steppentarpan Equus ferus gmelini.jpg
| att_nosaukums = Bodderts, 1784
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus ferus
| pasuga_lv =Tarpāns
| binomial =† Equus ferus ferus <small>([[Boddaert]], 1785)</small>
}}
'''Tarpāns''' (''Equus ferus ferus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[savvaļas zirgs|savvaļas zirga]] (''Equus ferus'') [[Eirāzija]]s pasuga. Mūsdienās tarpāni ir izmiruši. Pēdējais tarpāns nomira [[Ukraina|Ukrainā]] [[1876]]. gadā. Pēc citiem datiem pēdējais tarpāns nomira [[1918]]. gadā [[Poltova]]s guberņā Mirgorodas tuvumā [[Krievija|Krievijā]]<ref>http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%BF%D0%B0%D0%BD</ref>. Vārds ''tarpāns'' ir cēlies no [[kazahu valoda]]s, un tas nozīmē — zirgs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 |title=Vasmer's Etymological Dictionary : Query result<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|02|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190220031718/http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=%2Fusr%2Flocal%2Fshare%2Fstarling%2Fmorpho&morpho=0&basename=%5Cusr%5Clocal%5Cshare%5Cstarling%5Cmorpho%5Cvasmer%5Cvasmer&first=13998 }}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
'''Medus bišu slimības''' ir [[slimības]], ar ko slimo [[Eiropas medus bite]] (''Apis mellifera'').<ref>M. Kalniņš u.c. 2003. The Entomological Society of Latvia. (accessed 13.04.2014.). http://leb.daba.lv/Apocryta.htm</ref> Medus bites ir nozīmīga lauksaimniecības sastāvdaļa — tās dod medu un [[apputeksnē]] augus. Līdz ar lauksaimniecības intensitātes palielināšanos, bišu labklājība ir būtiski pasliktinājusies — lielās zemes platībās notiek pļavu apsaimniekošana. Tiek audzētas [[monokultūras]] vai notiek apmežošana, lauksaimniecības kultūru slimību un kaitēkļu apkarošanā izmantoto [[pesticīdu]] un [[herbicīdi|herbicīdu]] nelabvēlīgās ietekmes dēļ. Kā arī bišu slimību, piemēram, varratozes un Āzijas nozematozes dēļ. Bišu slimības rada ievērojamus ekonomiskus zaudējumus, jo traucē saimes attīstību, izraisa to ražības samazināšanos un pat bojāeju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Matu laka
| attēls                   = Hairspray2007poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hairspray''
| žanrs                    = muzikāla filma, komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Ādams Šankmens]]
| producents               =
* [[Kreifs Zadans]]
* [[Nīls Merons]]
| scenārija autors         = [[Leslija Diksone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Nikija Blonska]]
* [[Džons Travolta]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Zaks Efrons]]
| mūzika                   = [[Marks Šaimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[Zadan/Meron Productions]]''
* ''[[Storyline Entertainment]]''
* ''[[Offspring Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|7|13|Losandželosa|2007|7|20|ASV un Apvienotā Karaliste|2007|8|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hairspray-2007|title=Hairspray|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019|archive-date={{dat|2020|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200930022401/https://www.bbfc.co.uk/releases/hairspray-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|202,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hairspray07.htm|title=Hairspray (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Matu laka"''' ({{val|en|Hairspray}}) ir 2007. gada muzikāla romantiska komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu, kas savukārt ir balstīts uz tāda paša nosaukuma 1998. gada filmu. Filmas režisors ir [[Ādams Šankmens]]. Galvenās lomas atveido [[Nikija Blonska]], [[Džons Travolta]], [[Mišela Feifere]], [[Kristofers Volkens]], [[Amanda Bainsa]], [[Džeimss Mārsdens]], [[Kvīna Latifa]], [[Britānija Snova]] un [[Zaks Efrons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|7|13||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 |                   name = Kambrija
 |          official_name = ''Cumbria''
 |        settlement_type = grāfiste
| image_skyline =
| imagesize =
| image_caption =
 |             image_flag = County Flag of Cumbria.svg
 |           image_shield = Arms of Cumbria County Council.svg
 |                  motto = "''Ad Montes Oculos Levavi''" ("[[Psalm 121|I have lifted up mine eyes unto the hills]]")
 |                capital = [[Kārlaila]]
 |           largest_city = [[Kārlaila]]
 |              image_map = Cumbria UK locator map 2010.svg
 |       subdivision_type = Valsts
 |       subdivision_name = {{GBR}}
 |      subdivision_type1 = Valsts daļa
 |      subdivision_name1 = {{ENG}}
 |      subdivision_type2 = Reģions
 |      subdivision_name2 = [[Ziemeļrietumanglija]]
 |     information_title1 = Statuss
 |      information_name1 = Ceremoniālā un nemetropoles grāfiste
 |         area_total_km2 = 6768
 |       population_total = 498400
 |       population_as_of = 2017
 | population_density_km2 = auto
 |                website = {{URL|www.cumbria.gov.uk}}
}}

sentences: '''Tunisijas revolūcija''' ({{dat|2010|12|18|N}} — {{dat|2011|1|14|N}}) bija plaši nemieri [[Tunisija|Tunisijā]], kurus izraisīja ilgstošā [[korupcija]], [[inflācija]], [[bezdarbs]] un [[politiskās represijas]].

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu ekonomikā|jēdzienu matemātikā|Procents}}
'''Procenti''' ir naudas summa, ko nopelna aizdevējs, tā ir atlīdzība par atļauju aizņēmējam izmantot viņa naudu un par izdevuma atmaksas gaidīšanas laiku. Kad cilvēks aizņemas naudu, procenti parasti tiek izmaksāti no pamatsummas. Maksas lielums procentos par aizņēmumu vai noguldījumu bankā tiek saukts par [[procentu likme|procentu likmi]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Nektārijs no Eginas
|dzimšanas datums=1846. gada 1. (13.) oktobrī
|nāves datums=1920. gada 8. (21.) novembrī
|piemiņas diena=9. (22.) novembrī
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=File:Святитель Нектарий Эгинский. Живописный портрет XXI века.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Silivri rajons|Silivri]]
|nāves vieta=[[Atēnas]]
|nosaukums=Νεκτάριος Αιγίνης
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=[[1961. gads|1961. gada]] [[20. aprīlis|20. aprīlī]]
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences: '''20. marts''' ir gada 79. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (80. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 286 dienas.

sentences: '''''Knol''''' bija ''[[Google]]'' veidots tīmekļa resurss, kura mērķis bija uzkrāt lietotāju veidotus rakstus par dažādām tēmām, tiešsaistes [[enciklopēdija]]. Publiskai lietošanai Knol tika atvērts {{dat|2008|7|23}}.

sentences:
[[File:Rey Gambrinus.jpg|thumb|Karalis Gambrins tur alus kausu. Statuja Tolukas, [[Meksika]]s tehnoloģijas muzejā (''Museo Modelo de Ciencias e Industria'')]]
'''Gambrins''' ({{val|la|Gambrinus}}) ir [[Leģenda|leģendārs]] [[Flandrija]]s [[karalis]],<ref>[http://frothnhops.com/history/Gambrinus.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160114112835/http://frothnhops.com/history/Gambrinus.html |date={{dat|2016|01|14||bez}} }} Leģenda par Gambrinu  {{en ikona}}</ref> neoficiāls svētais<ref>[http://www.beerhistory.com/library/holdings/patron_saints.shtml] Svētie un alus {{en ikona}}</ref><ref>[http://roadside-attraction.com/king-gambrinus-inventor-of-beer-columbus-ohio/] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130801104813/http://roadside-attraction.com/king-gambrinus-inventor-of-beer-columbus-ohio/ |date={{dat|2013|08|01||bez}} }} Par statuju {{en ikona}}</ref> un [[alus]] darītāju patrons un amata aizbildnis.<ref>[http://www.beerhistory.com/library/holdings/gambrinus.shtml] Alus vēsture {{en ikona}}</ref> Gambrins arī ir [[folklora]]s personāža, reizēm attēlots kā [[Eiropa]]s karalis vai angļu [[Viduslaiki|viduslaiku]] [[bruņinieks]]. Gambrina  dzimšanas diena tradicionāli tiek svinēta 11. aprīlī.<ref>[http://thepetitfour.com/happy-birthday-to-the-king-of-beer-gambrinus/] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131209151250/http://thepetitfour.com/happy-birthday-to-the-king-of-beer-gambrinus/ |date={{dat|2013|12|09||bez}} }} 11 aprīlis.</ref>

sentences: '''Bauskas draudzes novads''' jeb '''Bauskas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=19 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Bauske}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Bauskas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Bauske''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| nosaukums = Tramvaju satiksme Vīnē
| fona krāsa = #C80404
| logo =
| valsts = {{flag|Austrija}}
| pilsēta = [[Vīne]]
| atklāts = {{dat|1865}}
| izmaksas =
| kopējais garums = 432.3 km
| līniju skaits = 30
| staciju skaits =
| pieturu skaits = 1071
| transporta vienīb = 525 (01.06.2012)
| pasažieri dienā =
| pasažieri gadā = 293 000 000 (2013)
| mājas lapa = {{URL|https://www.wienerlinien.at/}}
}}
'''Vīnes tramvajs''' ir viena no svarīgākajām transporta sistēmām [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. To uztur ''[[Wiener Linien]]'' un tā tika atvērta 1865. gadā.

sentences: '''Bioloģiskās daudzveidības karstie punkti''' ir apdraudēti bioģeogrāfiski reģioni ar ievērojamu [[Bioloģiskā daudzveidība|biodaudzveidību]]. [[Bioloģiskā daudzveidība|Biodaudzveidības]] karsto punktu idejas aizsācēji ir britu ekologs [[Normans Meijerss]] ''(Norman Myers)'' un [[Rasels Mitermeijers]] ''(Russell Mittermeier)''. Tā radīta [[1988]]. gadā, lai izdalītu apdraudētas teritorijas, kuru lielās biodaudzveidības aizsardzībai būtu jābūt primārai.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Čelmsfordas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Chelmsford_Cathedral_Exterior,_Essex,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Čelmsfordas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Čelmsfordas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.7355
| longd                 = 0.4741
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Eseksa|Čelmsforda}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = ap 1200. gadu
| year_completed        = ap 1520. gadu
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Čelmsfordas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1132704"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mana bērna māte
| operators =
| attēls = Baby mama.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Maikls Makkallers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tīna Feja]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Dekss Šepards]]
* [[Romenijs Malko]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Holande Teilore]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Baby Mama''
| studija = ''[[Relativity Media]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2008|4|25}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2017822209/|title=Baby Mama |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mana bērna māte"''' ({{Val|en|Baby Mama}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Maikls Makkallers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tīna Feja]], [[Eimija Polere]], [[Gregs Kinīrs]], [[Dekss Šepards]], [[Romenijs Malko]], [[Mora Tīrnija]], [[Holende Teilore]] un [[Sigurnija Vīvere]].

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
glezna: „Raganas”, 1508. gada kokgriezums]]
'''Raganošana'''<ref>[http://antropologubiedriba.wikidot.com/terminu-vardnica Latvijas Antropologu biedrība — Angļu terminu atveide latviešu valodā]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&cid=123713 Letonika.lv — Raganošana]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref> jeb '''buršana''' ir prakse, kurai piedēvē [[maģija|maģiskas spējas]] un kuru veic indivīds vai sociāla grupa, izmantojot [[Ezotērika|ezotēriskas]] vai [[okultisms|okultas]] zināšanas. Raganošanas koncepts pasaules vēsturē ir pastāvējis daudzu atšķirīgu pasaules tautu kultūrās, tomēr katrā no tām tam piedēvē savādākas iezīmes.<ref name="Russell">[http://books.google.co.uk/books?hl=en&lr=&id=LsjagvvkveEC&oi=fnd&pg=PA2&dq=witchcraft+definition&ots=aw4oz13kOS&sig=2CWBjLB2TIsUt1aNz_nyUPxOf5E&redir_esc=y#v=onepage&q=witchcraft%20definition&f=false Witchcraft in the Middle Ages], Jeffrey Russell, p.4-10. {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Dženers''' (sieviešu dzimtē '''[[Dženere]]''') var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrāk
| attēls                   = Faster2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Faster''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džordžs Tilmans jaunākais]]
| producents               =
* [[Mārtins Šafers]]
* [[Liza Glocere]]
* [[Tonijs Geitons]]
* [[Roberts Teitels]]
| scenārija autors         =
* Tonijs Geitons
* [[Džo Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[State Street Pictures]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izplatītājs              = ''CBS Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|11|24|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/faster-2010|title=Faster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=faster10.htm|title=Faster|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|35,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ātrāk''' ({{val|en|Faster}}) ir 2010. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džordžs Tilmans jaunākais]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|24||bez}}.

sentences: {{citas nozīmes|komiksu|Gārfīlds (nozīmju atdalīšana)|Gārfīlds}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Dienvidkarolīna
South Carolina
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| iesauka = Palmeto štats
| oficvaloda = [[Angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbija]]
| pilsēta = [[Čārlstona (Dienvidkarolīna)|Čārlstona]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[23. maijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = SC US-SC
| mājaslapa = [http://www.sc.gov www.sc.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 5 124 715
| iedzīvotājiV = 23
| iedzblīvums = 60,6
| iedzblīvumsV = 19
| ieņēmumi = 50 570
| ieņēmumiV = 43
| rase = baltie - 68,50%
melnie - 27,10%
| reliģija = [[protestanti]] - 66%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 19%
| platība = 82 965
| platībaV = 40
| garums = 420
| platums = 320
| ūdens = 6
| augstums = Sasafrasa kalns,
1 085
| Vaugstums = 110
| Zaugstums = 0
}}
'''Dienvidkarolīna''' ({{val|en|South Carolina}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Džordžija]]s štatu dienvidrietumos, ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Dienvidkarolīnas štata [[galvaspilsēta]] ir [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbija]], bet lielākā pilsēta ir [[Čārlstona (Dienvidkarolīna)|Čārlstona]]. Štata kopējā platība ir 82 965 km², pēc 2020. gada datiem štatā dzīvo 5,12 miljoni<ref>https://www.census.gov/data/tables/2020/dec/2020-apportionment-data.html</ref> iedzīvotāju. Pēc platības, tas ir 40. lielākais ASV štats pēc platības un 23. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 46 apgabalos.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Hristina Solovija
| Attēls = Atlas Weekend 03-07-2018 17 Khrystyna Soloviy.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Hristina Solovija 2018. gadā
| Dz_vārds = Hristina Solovija
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|1|17}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Drohobiča}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Folkmūzika]], [[folkroks]], [[popmūzika]], indīmūzika, [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste
| Instrumenti = balss, klavieres
| Gadi = 2013—''pašlaik''
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Hristina Solovija''' ({{val|uk|Христина Іванівна Соловій}}, dzimusi {{dat|1993|01|17}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Lemki (tauta)|lemku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/|title=Принцеса лемків Христина Соловій // vezha.vn.ua 07.04.2017|access-date=05.09.2022|archive-date=18.11.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181118211302/https://vezha.vn.ua/pryntsesa-lemkiv-hrystyna-solovij-nam-shhe-krym-povertaty-ne-rozslablyajmosya/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij|title=Христина Соловій продовжує традицію популяризації лемківської пісні|access-date={{dat|2022|09|05||bez}}|archive-date={{dat|2022|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220218133953/http://lemky.lviv.ua/?tag=hrystyna-solovij}}</ref> [[Folks|folka]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ērglis|Ērglis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ērglis
| abbreviation = Aql
| name_latin = Aquila
| RA = 20
| dec = +5
| areatotal = 652
| arearank = 22. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Altairs
| starmagnitude = 0,77
| neareststarname = Altairs
| stardistance = 16.72
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūsknesis]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mežāzis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences: '''Astrahaņas hani''' ({{val|tt|Әстерхан ханнары}}, {{val|ru|ханы астраханские}}) jeb '''Astrahaņas cari''' ({{val|ru|цари Астороханскiе}}) bija [[Zelta Ordas valdnieki|Lielās Ordas valdnieku]] dinastijai piederīgi [[tatāri|tatāru]] [[hans|hani]], kas no 1466. līdz 1556. gadam valdīja Astrahaņas hanistē [[Volga]]s lejtecē (tagadējā [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]]).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]
(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]])
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts =
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimene
| operators =
| attēls = The Family 2013, Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Liks Besons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Daiena Egrona]]
* [[Džons D'Leo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Family''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''TF1 Films Production''
* ''Grive Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''EuropaCorp Distribution''
* ''Relativity Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|9|10}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2404311/|title=
The Family (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimene"''' ({{Val|en|The Family}}, {{Val|fr|Malavita}}) ir 2013. gada [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Mišela Feifere]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Daiena Egrona]] un [[Džons D'Leo]]. Filma balstīta uz Tonīno Benakvistas romānu ''Malavita''.

sentences: '''Spermatozoīds''' (no {{val|el|σπέρμα}} — sēkla, {{val|el|ζωή}} — dzīvība, {{val|el|εἴδος}} — veids) ir vīrišķā dzimumšūna jeb vīrišķā [[gameta]], kas paredzēta sievišķās [[olšūna]]s jeb gametas apaugļošanai. Termins tiek lietots, lai apzīmētu sīkas, parasti kustīgas gametas organismiem, kuriem ir raksturīga [[oogāmija]]. Parasti spermatozoīdi ir daudz sīkāki par olšūnu, jo nesatur tik daudz [[citoplazma]]s un organismā tiek reproducēti vienlaicīgi lielā skaitā. Jēdzienu "spermatozoīds" būtu jāatšķir no jēdziena "[[sperma]]", jo pēdējā sastāv no sēklas šķidruma, kurā uzturas spermatozoīdi, kā arī satur nelielu daudzumu [[urīnkanāls|urīnkanāla]] epiteliālo [[šūna|šūnu]]. Reizēm kā spermatozoīda sinonīms tiek lietots spermijs. Parasti (īpaši [[Botānika|botānikā]]) par spermijiem tiek saukti spermatozoīdi bez viciņām.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džordans Bernts Pītersons
 | vārds_orig              = ''Jordan Bernt Peterson''
 | attēls                  = Jordan Peterson by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džordans Pītersons 2018. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1962|6|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Kanāda|Alberta|Edmontona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Klīniskais psihologs, profesors, autors
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džordans Bernts Pītersons''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jordan Bernt Peterson''; dzimis 1962. gada 12. jūnijā [[Edmontona|Edmontonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu klīniskais psihologs un [[Toronto Universitāte|Toronto Universitātes]] psiholoģijas profesors. Viņa galvenās izpētes jomas ir patoloģijas, sociālās un personības psiholoģija, liekot īpašu uzsvaru reliģijas psiholoģijai un [[Ideoloģija|ideoloģiskās]] pārliecības psiholoģijai.<ref name="C2C16">{{Ziņu atsauce|url=http://www.c2cjournal.ca/2016/12/were-teaching-university-students-lies-an-interview-with-dr-jordan-peterson/|title='We're teaching university students lies' – An interview with Dr Jordan Peterson|work=C2C Journal|date=December 1, 2016|last=Tucker|first=Jason}}</ref> Specializējas cilvēku personības un veiktspējas novērtēšanas metožu uzlabošanā. <ref name="MeaningConference">{{Tīmekļa atsauce|url=http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|title=Meaning Conference|publisher=[[International Network on Personal Meaning]]|date=July 2016|access-date={{dat|2019|02|01||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170604182645/http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|archivedate={{dat|2017|06|04||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Carl von der Osten-Sacken''
|         attēls = Carl Fürst von der Osten, genannt Sacken, 1792.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = 1790. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Dundaga]], [[Piltenes apgabals]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1794
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas Karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Ulrihs fon der Ostenzakens, Elizabete fon Firksa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = grāfiene Henriete Erdmute Eleonore fon Brīla (''Brühl'', 1753)
Kristiāna Šarlote Sofija fon Dīskava (''Dieskau'', 1771)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''[[Ledainais lietus]]''' ir cieti [[nokrišņi]], kuri izkrīt pie gaisa [[temperatūra]]s zem nulles (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C) cietu un caurspīdīgu [[ledus]] bumbiņu veidā ar diametru 1—3 mm. Bumbiņu iekšpusē atrodas šķidrs [[ūdens]] — krītot uz priekšmetiem, bumbiņas saplīst, no tām iztek ūdens, tas sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Infobox planet
|discovery=yes
|physical_characteristics = yes
|bgcolour=#99cccc
|name=4 Vesta
|symbol=
|image=
|caption =
|discoverer=[[Heinrihs Vilhelms Matiass Olberss]]
|discovered={{dat|1807|3|29|N|bez}}
|named_after = [[Vesta (mitoloģija)|Vesta]]
|mp_category=Galvenā josla
|orbit_ref =<ref name="jpldata">{{Tīmekļa atsauce
  |title=JPL Small-Body Database Browser: 4 Vesta
  |url=http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=4
  |accessdate=1 June 2008}}</ref>
|epoch={{dat|2008|5|14}} (JD 2454600,5)
|aphelion=2,572 [[AU]] (384,72 [[Giga|Gm]])
|perihelion=2,151 AU (321,82 Gm)
|semimajor=2,361 AU (353,268 Gm)
|eccentricity=0,089 17
|period=3,63 [[Jūlija gads (astronomija)|a]] (1325.15 [[diena|d]])
|inclination=7,135° līdz ''Ecliptic''
5,56° līdz ''Invariable plane''<ref name=meanplane>{{Tīmekļa atsauce
 |date       = 3 April 2009
 |title       = The MeanPlane (Invariable plane) of the Solar System passing through the barycenter
 |url       = http://home.surewest.net/kheider/astro/MeanPlane.gif
 |accessdate       = 10 April 2009
 |archive-date       = {{dat|2009|05|14||bez}}
 |archive-url       = https://www.webcitation.org/5glwILykY?url=http://home.comcast.net/~kpheider/MeanPlane.gif
 }} (produced with [http://chemistry.unina.it/~alvitagl/solex/ Solex 10] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120210152814/http://chemistry.unina.it/~alvitagl/solex/ |date={{dat|2012|02|10||bez}} }} written by Aldo Vitagliano; see also [[Invariable plane]])</ref>
|asc_node=103,91°
|arg_peri=149,83°
|mean_anomaly=90,53°
|avg_speed=19,34 km/[[sekunde|s]]
| p_orbit_ref =<ref name=Vesta-POE>{{Tīmekļa atsauce
  |title=AstDyS-2 Vesta Synthetic Proper Orbital Elements
  |publisher=Department of Mathematics, University of Pisa, Italy
  |url=http://hamilton.dm.unipi.it/astdys/index.php?pc=1.1.6&n=4
  |accessdate=1 October 2011}}</ref>
| p_semimajor = 2,3615126
| p_eccentricity = 0,0987580
| p_inclination = 6,3923416°
| p_mean_motion = 99,188833
| perihelion_rate = 36,872897
| node_rate = −39,597863
|dimensions= 578×560×458 km<ref name="Thomas1997">{{Laikraksta atsauce
  |author=Thomas, P. C.; ''et al.''
  |title=Impact excavation on asteroid 4 Vesta: Hubble Space Telescope results
  |journal=Science
  |volume=277
  |issue=5331
  |page=1492
  |year=1997
  |doi=10.1126/science.277.5331.1492|bibcode = 1997Sci...277.1492T}}</ref>
529 km (vidēji)
|mass=2,5920 kg<ref name="Dawn Journal">[http://dawn.jpl.nasa.gov/mission/journal_08_11_11.asp Dawn Journal at the DAWN website of JPL]</ref>
|density=3,42 g/cm³<ref name="Baer2007">{{Laikraksta atsauce
 |last         = Baer
 |first        = James
 |author2      = Chesley, Steven R.
 |title        = Astrometric masses of 21 asteroids, and an integrated asteroid ephemeris
 |journal      = Celestial Mechanics and Dynamical Astronomy
 |volume       = 100
 |issue        = 2008
 |pages        = 27–42
 |publisher    = Springer Science+Business Media B.V. 2007
 |url          = http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
 |format       = PDF
 |doi          = 10.1007/s10569-007-9103-8
 |accessdate   = 11 November 2008
 |year         = 2008
 |bibcode      = 2008CeMDA.100...27B
 |archive-url  = https://web.archive.org/web/20110224014158/http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
 |archive-date = {{dat|2011|02|24||bez}}
}}</ref>
|surface_grav=0,22 [[paātrinājums|m/s2]]
0,022 ''[[g]]''
|escape_velocity=0,35 km/s
|rotation=0,222 6 d (5,342 h)<ref name="jpldata" /><ref name="lc">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Harris
 |first       = A. W.
 |coauthors   = Warner, B. D.; Pravec, P.; (Eds.)
 |title       = Asteroid Lightcurve Derived Data. EAR-A-5-DDR-DERIVED-LIGHTCURVE-V8.0.
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2006
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070128183706/http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html
 |archivedate = {{dat|2007|01|28||bez}}
}}</ref>
|spectral_type=[[V-type asteroid]]<ref name="jpldata" /><ref name="tax">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Neese
 |first       = C.
 |coauthors   = Ed.
 |title       = Asteroid Taxonomy EAR-A-5-DDR-TAXONOMY-V5.0
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2005
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/taxonomy.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070310220044/http://www.psi.edu/pds/resource/taxonomy.html
 |archivedate = {{dat|2007|03|10||bez}}
}}</ref>
| magnitude = 5,1<ref name="Pasachoff1983">{{Grāmatas atsauce
  |author=Menzel, Donald H.; and Pasachoff, Jay M.
  |year=1983
  |title=A Field Guide to the Stars and Planets
  |edition=2nd
  |publisher=Houghton Mifflin
  |page=391
  |location=Boston, MA
  |isbn=0-395-34835-8}}</ref> līdz 8,48
| abs_magnitude=3,20<ref name="jpldata" /><ref name="iras">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Tedesco
 |first       = E. F.
 |coauthors   = Noah, P. V.; Noah, M.; Price, S. D.
 |title       = Infra-Red Astronomy Satellite (IRAS) Minor Planet Survey. IRAS-A-FPA-3-RDR-IMPS-V6.0.
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2004
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070311123634/http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html
 |archivedate = {{dat|2007|03|11||bez}}
}}</ref>
|albedo=0,423 (ģeometriskais)<ref name="iras" />
|angular_size = 0,64" līdz 0,20"
|single_temperature=''min:'' 85 [[Kelvin|K]] (−188 °C)
''max:'' 270 K (−3 °C)<ref name="Mueller01">{{Laikraksta atsauce
  |url=http://www.esa.int/esapub/bulletin/bullet108/chapter4_bul108.pdf
  |author=Mueller, T. G.
  |author2=Metcalfe, L.
  |title=ISO and Asteroids
  |journal=European Space Agency (ESA) bulletin
  |volume=108
  |page=38
  |year=2001}}</ref>
}}
'''4 Vesta''' jeb '''Vesta''' ir viens no lielākajiem [[asteroīds|asteroīdiem]] [[Saules sistēma|Saules sistēmā]]. Tā vidējais diametrs ir aptuveni 530 [[kilometrs|kilometri]]<ref name="jpldata" /> un masa — aptuveni 2,59×1020 [[Kilograms|kg]].<ref name="Dawn Journal" />

sentences: '''Atspīdums''' (''reflection'') [[datorgrafika|datorgrafikā]] tiek izmantots, lai simulētu objektus, kas atstaro [[gaisma|gaismu]], atspīdumu, kā [[spogulis|spoguļi]] vai jebkādas atspīdošas virsmas.

sentences: '''Dienvidu polārais loks''' - viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kas atzīmēta uz [[Zeme]]slodes [[ģeogrāfiskā karte|kartes]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Rabindranats Tagore
|         vārds_orig = রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর
|             attēls = Rabindranath Tagore in 1909.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Rabindranats Tagore ap 1915. gadu Kalkutā
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = bengālis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[komponists]]
| rakstīšanas valoda = [[bengāļu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = 1913. gadā [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Rodailenda
| native_name             = ''Rhode Island''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = The Breakers rear.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Vanderbilta celtā Breikersas pils Ņūportā
| image_flag              = Flag of Rhode Island.svg
| flag_size               = 100px
| image_seal              = Seal of Rhode Island (pre 2022).svg
| seal_size               = 100px
| nickname                = ''The Ocean State'', ''Little Rhody''
| motto                   = ''Hope'' ("Cerība")
| anthem                  =
| capital                 = [[Providensa]]
| largest_city            = [[Providensa]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Rhode Island in United States (zoom) (extra close) (US48).svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Rodailendas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{Karogs|ASV}}
| leader_party            =D
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =[[Dens Makijs]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3140
| area_land_km2           = 2704
| area_water_km2          = 436
| area_water_percent      = 13.9
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1050292
| population_as_of        = 2012. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 90,16%
melnie — 7,07%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[Katoļticība|katoļi]] — 56%
[[Protestantisms|protestanti]] — 28%
nereliģiozi — 16%
| elevation_max_m         = [[Džerimotas paugurs]], 247
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{URL|http://www.ri.gov/}}
| blank_name              = Iestāšanās ASV
| blank_info              = {{dat|1790|5|29|N}}
| blank1_name             = Saīsinājumi
| blank1_info             = RI, US-RI
| footnotes               =
}}
'''Rodailendas štats''' ({{val|en|The State of Rhode Island}}), plašāk zināma kā '''Rodailenda''' (''Rhode Island''), ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV administratīvais iedalījums|štatiem]], kas atrodas [[Jaunanglija]]s reģionā. Mazākais štats Amerikas Savienotajās Valstīs. Rodailendas administratīvais centrs ir [[Providensa]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
, sengrieķu matemātiķis, 3. gadsimtā p.m.ē. ([[Rafaēls|Rafaēla]] glezna)]]
'''Matemātika''' ({{val-el2|mathēmatikē}} — ‘mācība’, ‘zinība’) ir [[zinātne]] par reālās pasaules skaitliskajām attiecībām un telpiskajām formām.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | title= Matemātika | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2010-08-19 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110722164752/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | archivedate= 2011-07-22 }}</ref> <!--Tās pamatjēdzieni ir [[skaitlis]] un [[lielums]].--> Cilvēkus, kuru mērķis ir izprast un veicināt tālāku matemātikas attīstību, sauc par [[matemātiķis|matemātiķiem]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Laima Vaikule
| Attēls = Iveta Vejone, Raimonds Vejonis and Laima Vaikule at Laima Rendez Vous Jurmala 2017 (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Laima Vaikule (2017)
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|3|31}}
| Vieta_dz = [[Cēsis]], [[Latvijas PSR]], {{USSR}}
(tagad {{LAT}})
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[populārā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[aktrise|kinoaktrise]]
| Instrumenti = balss
| Gadi = 1979 — pašlaik
| Izdevējkompānija = Melodija
JRP
| Darbojies_arī = [[Raimonds Pauls]], [[Zigmārs Liepiņš]], [[Latvijas Radio un Televīzijas orķestris]], [[Jānis Stībelis]]
| Mlapa = {{url|http://laima.com/}}
| Dzimums = S
}}
'''Laima Vaikule''' (dzimusi {{dat|1954|3|31}} [[Cēsis|Cēsīs]])<ref name=Bio>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.laimav.ru/bio/|title= Биография|accessdate= {{dat|2010|10|20||bez}}|author= |date= |publisher= laimav.ru|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100925060850/http://www.laimav.ru/bio/|archivedate= {{dat|2010|09|25||bez}}}}</ref><ref name="lat">{{LAT e|5|629}}</ref> ir [[Latvieši|latviešu]] dziedātāja, aktrise un dejotāja, filmējusies vairākās kinofilmās. Lielāko popularitāti guvusi [[Krievija|Krievijā]] un citās bijušajās padomju republikās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|title=Dziedātāja Laima Vaikule|last=Pavasaris|first=Ansis|website=lr1.lsm.lv|access-date=2019-03-25|date=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190325102407/https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|archivedate=2019-03-25}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|profesiju|ciemu Skrundas novadā|Plostnieki (ciems)}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences: '''Gajānas valsts karogs''' ir viens no [[Gajāna]]s nacionālajiem simboliem, pieņemts 1966. gada 26. maijā.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Futbols]]
[[Kategorija:Futbols]]

sentences: '''Privātais investors''' ir privātpersona vai [[Sabiedriska organizācija|nevalstiska institūcija]], kas iegulda privātos līdzekļus uzņēmējdarbībā.

sentences:
[[File:Operating system placement-lv.svg|thumb|upright|Diagramma, kurā parādīts, kā |lietotājs mijiedarbojas ar [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammatūru]] tipiskā [[Darbvirsma|darbvirsmā]]. Lietojumprogrammatūras slānis mijiedarbojas ar [[Operētājsistēma|operētājsistēmu]], kas savukārt sazinās ar [[Datora aparatūra|aparatūru]]. Ar bultiņām norādīta informācijas plūsma.]]
'''Programmatūra''' ir [[Datorprogramma|datoru programmas]], procedūras un ar tām saistītā [[Programmatūras dokumentācija|dokumentācija]] un [[dati]], kas nepieciešami [[Datora aparatūra|datoru sistēmas darbībai]] un tiek glabāti [[Dators|datora]] [[Datu nesējs|datu nesējā]] noteiktam mērķim.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=programmat%C5%ABra&cid=647636&g=2|title=Letonika.lv. Vārdnīcas - Latviešu—angļu vārdnīca. programmatūra|website=www.letonika.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences: '''De''' ({{val-zh|德}}) ir viens no galvenajiem [[daoisms|daoisma]] pamatjēdzieniem un [[ķīniešu filozofija]]s konceptiem. "Dao rada būtnes, De tās uztur." Manuskripts [[Daodedzin]]. De bieži apzīmē darbību, kas izpaužas cilvēkā no [[Dao]].

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Viens pats mājās 4
 | oriģinālnos = ''Home Alone 4: Taking Back the House''
 |      attēls = Home alone 4 tv print ad.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[Komēdija]], ģimenes filma
 |    režisors = [[Rods Daniels]]
 |  producents =
 |   scenārijs = * [[Debra Franka]]
* [[Stīvs L. Hejess]]
 |     aktieri = * [[Maiks Vīnbergs]]
* [[Frenčs Stjuarts]]
* [[Misija Paila]]
* [[Džeisons Begs]]
* [[Ēriks Avari]]
* [[Barbara Bebkoka]]
* [[Džoanna Goinga]]
* [[Klēra Kerija]]
 |      mūzika = [[Tedijs Kastelluči]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Fox Television Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2002|11|3}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.blu-ray.com/dvd/Home-Alone-4-Taking-Back-the-House-DVD/5038/|title=Home Alone 4: Taking Back the House DVD|publisher=blu-ray.com|accessdate={{dat|2018|12|26||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā = [[Viens pats mājās 3]]
 |      nākamā = [[Viens pats mājās 5]]
 |        imdb = 0329200
}}
'''"Viens pats mājās 4"''' ({{val|en|Home Alone 4: Taking Back the House}}, arī ''Home Alone 4'') ir 2002. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rods Daniels]]. Atšķirībā no filmas "[[Viens pats mājās 3]]", kur par galveno varoni ir kļuvis astoņgadīgs zēns Alekss Pruits, šī filma turpina stāstu par Makalisteru ģimeni, tomēr galvenās lomas attēlo citi aktieri: [[Maiks Vīnbergs]], [[Frenčs Stjuarts]], [[Misija Paila]], [[Džeisons Begs]], [[Ēriks Avari]], [[Barbara Bebkoka]], [[Džoanna Goinga]] un [[Klēra Kerija]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kingpin''
| operators =
| attēls = Kingpinposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vudijs Harelsons]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Vanesa Endžela]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kingpin''
| studija = * ''Motion Picture Corporation of America''
* ''Rysher Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|7|26}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|32,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Kingpin#tab=summary|title=Kingpin (1996) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kingpin''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[kinokomēdija]], kuras režisori ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vudijs Harelsons]], [[Rendijs Kveids]], [[Vanesa Endžela]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Peterss
|     vārds_orig =
|         attēls = Jēkabs Peterss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Briņķu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Ētika''' ({{val|grc|ήθος}} (''etos'') — ‘paraža, tikums, raksturs’) ir [[filozofija]]s nozare — zinātne par [[morāle|morāli]], [[Tikumība|tikumību]] (dažreiz tā tiek dēvēta arī par morāles filozofiju); ētikas pamatjēdzieni ir, piemēram, labais un ļaunais, [[tikums]], [[griba]], atbildība.

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|sociālu struktūru|filmu|Sociālais tīkls (filma)}}
'''Sociālais tīkls''' ir sociāla struktūra, kas sastāv no sociālajiem dalībniekiem (piemēram, privātpersonām vai organizācijām).<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Social Network Analysis in the Social and Behavioral Sciences". Social Network Analysis: Methods and Applications.|last=Wasserman,  Faust,|first=Stanley, Katherine|publisher=Cambridge University Press.|year=1994.|isbn=ISBN 9780521387071.|location=|pages=}}</ref> Šo struktūru analizēšanai izmanto sociālo tīklu analīzi, lai noteiktu lokālos un globālos modeļus un pārbaudītu tīkla dinamiku.

sentences: '''Summārais dzimstības koeficients''' ir vidējais bērnu skaits, kuri varētu piedzimt vienai sievietei viņas dzīves laikā, ja dzimstība katrā vecuma grupā saglabātos aprēķina gada līmenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Kurzells
|     vārds_orig = ''Otto von Kursell''
|         attēls = KursellOttovon.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Cvi Zamirs
 |    vārds_orig = צבי זמיר
 |        attēls = Zvi Zamir 1979 (FL62867604).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Cvi Zamirs 1979. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1925
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Polija|Lodza|1s=Polijas Otrā republika}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Izraēla|Telaviva}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = [[Izraēla]]s
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = militārpersona, spiegs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Cvi Zamirs''' ({{val|he|צבי זמיר}}; dzimis '''Zvicka Zarzevskis''' ({{val|pl|Zvicka Zarzevsky}} {{dat|1925|3|3}}, miris {{Dat|2024|1|2}}) bija bija [[Izraēlas Aizsardzības armija]]s ģenerālmajors un ''[[Mossad]]'' direktors no 1968. līdz 1974. gadam.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences: '''Pārtēriņa kredīts''', '''pārsnieguma kredīts''' jeb '''overdrafts''' (no {{val|en|overdraft}}) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa [[aizdevums]] bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba [[alga]]. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no [[kredītiestāde]]s kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html|title=FKTK Klientu Skola - Finanšu pakalpojumi|website=www.klientuskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=1|archive-date={{dat|2019|02|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190220111155/http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts|title=Naudas skola / Terminu vārdnīca|website=www.naudasskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=2|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923100925/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hammārs
|attēls=
|map = Irāka
| plat_d=30 | plat_m=46 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=47 | gar_m=3 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRQ}}
|platība=600—1350
|garums=120
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1,8—3,0
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Irāka]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Hammārs''' ({{val-ar|هور الحمّار}}; ''{{Unicode|Hawr al Ḩammār}}'') ir liels [[sālsezers]] [[Irāka]]s dienvidaustrumos, paralēli [[Eifrata]]i.<ref>{{PZT|250|Hammars}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Ježijs Hilzens
|     vārds_orig = ''Józef Jerzy Hylzen''
|         attēls = Portret Józefa Jerzego Hilzena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta Valsts]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedriskais darbinieks, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Raķešdegviela''' ir viela vai vielu kopums, kas vienlaikus ir [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] enerģijas avots un darbviela. [[Kosmonautika]]s praksē visvairāk izmanto ķīmisko raķešdegvielu — raķešdegvielu, kurai oksidējoties (sadegot) vai citās ķīmiskajās reakcijās rodas liels daudzums karstu [[gāze|gāzu]]. Šķidrās degvielas [[raķešdzinējs|raķešdzinējos]] visbiežāk izmanto [[petroleja|petroleju]] (degviela) un [[Šķidrais skābeklis|šķidro skābekli]] ([[oksidētājs]]) vai arī šķidru [[ūdeņradis|ūdeņradi]] (degviela) un šķidru skābekli (oksidētājs). [[cietās degvielas raķešdzinējs|Cietās degvielas raķešdzinējos]] izmanto dažādu vielu maisījumus, kas satur gan degvielas, gan oksidētāja komponentus. Cietā raķešdegviela ir īpašs ķīmiskās raķešdegvielas paveids, kur oksidējamā viela un oksidētājs ir cietā veidā. Cieto degvielu parasti izmanto [[starta paātrinātājs|starta paātrinātājos]]. Bez cietajām un šķidrajām raķešdegvielām ir arī želejveida un hibrīdās degvielas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukums]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Tukums]]

sentences:
'''Mora''' ir [[fonoloģija|fonoloģiska]] vienība, kas bieži ir mazāka par [[zilbe|zilbi]],<ref name="mora">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=mora&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – mora |quote=Fonoloģiska vienība, kas ir lielāka par fonētisko segmentu, bet parasti mazāka par zilbi, piemēram, viena mora veido vieglo zilbi, divas moras — smago zilbi. Mora ir svarīgs ritmisks elements japāņu valodā un antīkajā grieķu valodā. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> kuru skaits zilbē nosaka tā saucamo "'''zilbes garumu'''" ({{val-de|Silbenlänge}}) jeb "'''zilbes svaru'''" ({{val-de|Silbengewicht}}). Garuma un svara apzīmējumus bieži lieto kā sinonīmus, taču ir valodas, kur abus apzīmējumus lieto līdztekus, ar dažādām nozīmēm. [[lībiešu valoda|Lībiešu valodā]] īsas zilbes vienmēr ir vieglas, garas zilbes savukārt iedalās vieglās un smagās, šis iedalījums ir līdzīgs igauņu valodas iedalījumam, kur pirmās un otrās garuma pakāpes zilbes ir vieglas, bet trešās garuma pakāpes zilbes ir smagas.<ref>Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen, Karl Pajusalu ('''2013'''), ''Lībieši: vēsture, valoda un kultūra'', Rīga: Līvõ Kultūr sidām, {{ISBN|978-9984-49-730-3}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Iohannes Amos Comenius
| attēls =Johann Amos Comenius.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1592
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =28
| dz_vieta =precīza vieta nav zināma, [[Morāvija]],  [[Bohēmijas karaliste]],  [[Svētā Romas impērija]]
| m_gads =1670
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Amsterdama]],  [[Apvienoto Provinču republika]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Heidelbergas universitāte]]
| zinātne =[[pedagoģija]]
| pasniedzēji =[[Johans Heinrihs Alsteds]]
| studenti =
| sasniegumi =mūsdienu [[pedagoģija]]s pamatlicējs
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''E-TEN Information Systems Co.''
| native_name      = 倚天資訊股份有限公司
| logo             = E-Ten Logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1985. gadā
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = [[Ķīnas Republika|Taivāna]], [[Taipeja]]
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = [[Viedtālrunis|Viedtālruņi]]
[[programmatūra]]

| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.eten.com.tw}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
[[File:ETEN-C16DH.jpg|thumbnail|''E-TEN'' [[Industry Standard Architecture|ISA]] karte]]
'''''E-TEN Information Systems''''' ({{zh|t=倚天資訊股份有限公司}}) bija [[Ķīnas Republika|Taivānā]] bāzēts [[elektronika]]s ražotājs. Uzņēmums ražoja dažādas ierīces, piemēram, [[viedtālrunis|viedtālruņus]].

sentences:
{{Latvijas V ceļa infokaste
|numurs = 559
|nosaukums = Dricāni—Dricānu skola
|karte =
|leģenda =
|garums = 0,2
|ārpus_pilsētas = 0,2
|ceļš_pilsētā = 0
|segums = grants
|reģions = [[Latgale]]
|attēls =
|paraksts =
}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{V ceļš|557}}}}
{{Maršruta tabula/beigas}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Zēlande (sala)|Zēlandē]], kurā sarakstīta hronika "Dāņu darbi".]]
'''Dāņu darbi''' ({{val|la|Gesta Danorum}}) ir dāņu [[Sores klosteris|Sores klostera]] mūka [[Saksis Gramatiķis|Sakša Gramatiķa]] no aptuveni 1178. līdz 1208. gadam sarakstīta dāņu vēstures hronika, kurā iekļauti arī no agrākām hronikām un vikingu sāgām patapināti leģendāri vēstījumi par [[Latvijas vēsture|Latvijas senvēsturi]] (4.—12. gadsimtu).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Leitners''' var būt:

sentences:
]]
'''Lāpa''' ir mākslīgi izveidots [[gaisma]]s un [[uguns]] avots, kas parasti sastāv no stieņveida koka gabala, kam viens gals aptīts ar degtspējīgu šķidrumu piesūcinātu audumu, bet otrs gals paredzēts turēšanai.

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences: '''Rotaļu lācītis''' no mīksta materiāla ir viens no populārākajiem [[Mīkstā rotaļlieta|mīksto rotaļlietu]] veidiem 20. gadsimtā un 21. gadsimta sākumā.

sentences: [[File:Nasmir Tour and Travel Agency.jpg|thumb|Ceļojumu aģentūra]]

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Getvikas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Gatwick Airport''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = London - Gatwick (LGW - EGKK) AN1763497.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = LGW
| ICAO                       = EGKK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Anglija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =51 | plat_m  =08 | plat_s =53 | plat_NS =N
| gar_d  =000 | gar_m =11 | gar_s  =25 | gar_EW  =W
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Gatwick Airport Limited''
| apkalpo                    = [[Londona]]
| atrasanas_vieta            = [[Rietumsaseksa]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 203
| elevation-m                = 62
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.gatwickairport.com/}}
| r1-number                  = 08L/26R
| r1-length-m                = 2565
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 08R/26L
| r2-length-m                = 3316
| r2-surface                 = asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 43 119 628 (2016)
| lidojumu_skaits            = 280 666 (2016)
| krava                      =
}}
'''Getvikas lidosta''' ({{val-en|Gatwick Airport}}), reizēm saukta '''Londonas Getvikas lidosta''' (''London Gatwick''),<ref>[http://www.ead.eurocontrol.int/eadbasic/eais-75D805B4A1576AF768FEFCC42910F887/3QDXTD5E6YWTY/EN/2017-08-17-AIRAC/html/eAIP/EG-AD-2.EGKK-en-GB.html#AD-2.EGKK eAIS Package United Kingdom]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētas [[Londona]]s otra lielākā starptautiskā lidosta, pēc pasažieru plūsmas [[Eiropa]]s astotā lielākā lidosta. Lidosta izvietojusies [[Rietumsaseksa|Rietumsaseksā]], 5 km uz ziemeļiem no [[Kroli]] pilsētas un 47 kilometrus uz dienvidiem no [[Londona]]s centra. Lidostai ir divi termināļi un divi skrejceļi, bet vienlaicīgi drīkst izmantot tikai vienu no skrejceļiem un Getvikas lidosta ir pasaulē otra noslogotākā (pēc [[Mumbaja]]s [[Šivadži starptautiskās lidosta]]s) viena skrejceļa lidosta. Getvika ir bāzes lidosta aviosabiedrībām [[British Airways]], [[EasyJet]], [[Monarch Airlines]], [[Norwegian Air Shuttle]] un [[Virgin Atlantic]].

sentences: '''"Mēs"''' ir [[Jevgeņijs Zamjatins|Jevgeņija Zamjatina]] 1920. gada [[Antiutopija|antiutopisks]] [[romāns]]. [[Padomju Savienība|PSRS]] tas tika aizliegts līdz 1988. gadam kā "ideoloģiski naidīgs" un "apmelojošs" darbs. Romāns pilnībā  tika publicēts pirmo reizi [[Angļu valoda|angļu]] valodā 1924. gadā. Emigrantu Čehova izdevniecība 1952. gadā izdeva pilnu versiju [[Krievu valoda|krievu]] valodā. Romāns ietekmējis daudzu slavenu 20. gadsimta rakstnieku, tostarp [[Oldess Hakslijs|Oldesa Hakslija]], [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]], [[Kurts Vonnegūts|Kurta Vonnegūta]] un [[Vladimirs Nabokovs (rakstnieks)|Vladimira Nabokova]] daiļradi.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
'''Revīzija''' (latīņu ''revisiō'' ‘izskatīšana no jauna’) ir pārbaude, ko veic īpaša lietpratīga persona (revidents, auditors), apkopojot un novērtējot informāciju, sniedzot savu atzinumu un ieteikumus. Revīzija ir darbības un darījumu pareizuma un likumīguma pārbaude, ko iniciē augstāka institūcija, īpaši saimnieciskajā un finanšu jomā; revīziju veic, pārbaudot mantiskā stāvokļa uzskaiti, saimnieciskās darbības rezultātu pierakstus, finanšu pārskatus, kontus u. tml.; revīzijas mērķis — konstatēt pārkāpumus.

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences: '''Fotonu raķešdzinējs''' ir hipotētisks [[raķešdzinējs]], kura reaktīvo vilci rada virzīta fotonu plūsma, kas pārvietojas ar gaismas ātrumu. Fotonu raķešdzinējs varētu nodrošināt starpzvaigžņu lidojumus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Austrijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Pundurtrusis''' ir [[mājas trusis]], kas pieder trušu [[Šķirne|šķirņu]] grupai, kurai raksturīgs mazs izmērs (svars līdz 1,6 kg, ķermeņa garums līdz 26 cm),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/pundurtrusis|title=pundurtrusis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> vai arī trusis, kuram ir [[Punduris|pundura]] gēns.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hu|first=Dou|date=2014|title=Identification and analysis of the dwarf mutation in domestic rabbits|url=https://stud.epsilon.slu.se/6908/11/hu_d_140622.pdf|journal=Swedish University of Agricultural Sciences, Faculty of Veterinary Medicine and Animal Science|publication-place=Uppsala}}</ref>

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
[[Kategorija:Izkliedētās skaitļošanas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sistēmprogrammatūra]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ārmstrongīts
|attēls=
|klase=[[Silikāts]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.34-70
|ķīm_formula=CaZr[Si6O15]·3H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaiši brūna
|svītra=Gaiši brūngana
|habituss=Agregāts, plākšņveida kristāli, noapaļoti agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, labi izteikta otrā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīga
|laušanas_koef=nα = 1,563 nβ = 1,569 nγ = 1,573
|pleohroisms=nav
|blīvums=2,7
}}

sentences: '''Fon Ašebergi''' ({{val|de|von Ascheberg}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas bija ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences: [[Manga]] "Naruto", kuras autors ir [[Masasi Kisimoto]], tika iknedēļu izdota žurnālā ''Weekly Shonen Jump''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/manga.php?id=1598|title=Naruto (manga) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-31}}</ref> Manga tika izdota kopš 1999. gada, bet 2015. gadā pārtrauca izdošanu.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences:
, 1791).]]
'''Alūksnes vēsture''' aptver laika posmu kopš [[Alūksne]]s dibināšanas senajā [[Atzele]]s zemē līdz mūsdienām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters fon Engelharts
|     vārds_orig = ''Walter von Engelhardt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Trešais reihs]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = parku arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Gustavs fon Engelharts, māte - Helēna Amālija, dzimusi Etingene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Scīpions Afrikānis
|     vārds_orig = ''Scipio Africanus''
|         attēls = Isis priest01 pushkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[236. p.m.ē.|236]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Literna (''Liternum''), [[Romas republika]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|           ezers = Uvsnūrs
|          attēls = Uvs-noor.jpg
|        paraksts = Uvsnūra ainava
|           karte = Uvs-Nuur Hollow, Mongolia, Russia, Landsat-7.jpg
| kartes_paraksts = Uvsnūra satelītattēls
|             map = Mongolija#Krievija#Tiva
| plat_d=50 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=E
|           vieta = {{RUS}}
{{MNG}}
|         platība = 3350
|          garums = 85
|         platums = 80
|     Vid_dziļums = 6
|     Max_dziļums = 10
|         tilpums =
|    augstums_vjl = 753
|          izteka = beznoteces
|         baseins =
|         valstis = [[Krievija]]
[[Mongolija]]
|           salas =
|        pilsētas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Uvsnūra baseins
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = ix, x
|        designation1_date = 2003 (27. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369rev 369rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}, {{MNG}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āzija un Okeānija
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Šaha Oskars''' ({{val|en|Chess Oscar}}) bija gadskārtējā balva [[šahs|šahistam]], kas iepriekšējā gada laika ir guvis labākos rezultātus. Uzvarētājs tika noteikts šaha [[žurnālists|žurnālistu]] balsojumā.

sentences: '''Teksts''' ir mutvārdos izteikts vai rakstveidā fiksēts loģiski strukturēts, funkcionāli vienots jēdzieniski saistītu izteikumu kopums vai atsevišķs izteikums.<ref>Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca, Rīga: Valsts valodas aģentūra, 2007</ref> [[Literatūra|Literatūrā]] teksts ir jebkurš objekts, ko var "lasīt", vai šis objekts ir literārais darbs, ielas apzīmējums, ēku izvietojums pilsētas blokā vai apģērbu stils. Tas ir saskaņots zīmju kopums, kas pārraida kādu informatīvu vēstījumu.<ref>J.Lotman, The Structure of the Artistic Text, 1977</ref> Šis simbolu komplekts tiek uzskatīts par informatīvā ziņojuma saturu, nevis tā fizisko formu vai veidu, kurā tas ir attēlots.

sentences: '''Virsotne''' [[Ģeometrija|ģeometrijā]] ir ģeometriskas figūras īpašs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]], kas pieder figūras robežai. Piemēram, [[daudzstūris|daudzstūra]] virsotne ir punkts, kurā saiet kopā divas tā malas (daudzstūra stūris), [[daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotne ir punkts, kurā saiet kopā vairākas tā [[šķautne]]s utml.

sentences:
{{citas nozīmes|eposu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Lāčplēsis
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Andrejs Pumpurs]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1888. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 978-9934-0-0055-3
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Lāčplēsis"''' ir 1888. gadā izdots [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Karaliskā Shipholes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Koninklijke Luchthaven Schiphol ''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Amsterdam Schiphol Airport entrance.jpg
| paraksts2                  =
| IATA                       = AMS
| ICAO                       = EHAM
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
| elevation-f                = -11
| elevation-m                = −3
| latd = 52 | latm = 18 | lats = 29 | latNS = N
| longd=004 | longm= 45 | longs= 51 | longEW= E
| r1-number = 18R/36L ''Polderbaan''
| r1-length-m = 3800
| r1-surface = [[Asfaltbetons|Asfalts]]
| r2-number = 06/24 ''Kaagbaan''
| r2-length-m = 3500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 09/27 ''Buitenveldertbaan''
| r3-length-m = 3450
| r3-surface = Asfalts
| r4-number = 18L/36R ''Aalsmeerbaan''
| r4-length-m = 3400
| r4-surface = Asfalts
| r5-number = 18C/36C ''Zwanenburgbaan''
| r5-length-m = 3300
| r5-surface = Asfalts
| r6-number = 04/22 ''Oostbaan''
| r6-length-m = 2014
| r6-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 54 978 023
| lidojumu_skaits            =
}}
'''Karaliskā Shipholes lidosta''' ({{val|nl|Koninklijke Luchthaven Schiphol}}) ir starptautiska lidosta [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Atrodas 9 km uz dienvidrietumiem no [[Amsterdama]]s. Piektā noslogotākā lidosta Eiropā (pēc pasažieru skaita). Tai ir viens liels terminālis. [[KLM]] bāzeslidosta.

sentences: '''Veneras pāriešana''' pāri [[Saule]]s diskam jeb '''Veneras tranzīts''' norisinās, kad [[Venera (planēta)|Venera]] nokļūst starp Sauli un [[Zeme|Zemi]], tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. [[Pāriešana (astronomija)|Pāriešanas]] laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas [[stunda]]s (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga [[Saules aptumsums|Saules aptumsumam]], tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis [[Mēness]], bet Venera. Lai gan Veneras [[diametrs]] ir četras reizes lielāks par Mēness diametru, Veneras pāriešana nav tik efektīva tāpēc, ka Venera atrodas daudz tālāk no Zemes un tās redzamais diametrs ir daudz mazāks. Pirms kosmisko lidojumu uzsākšanas Veneras pāriešana pāri Saules diskam ļāva zinātniekiem izmantot [[paralakse]]s metodi, lai aprēķinātu attālumu no Zemes līdz Saulei.

sentences: '''''Ingress''''' ir [[papildinātā realitāte|papildinātās realitātes]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Google's 'Ingress' augmented reality game puts Android users into a battle against worldwide mind control |date=November 15, 2012 |publisher=The Verge |author=Nathan Ingraham | url=http://www.theverge.com/2012/11/15/3649668/google-ingress-augmented-reality-game-beta | accessdate=January 10, 2013}}</ref> [[daudzspēlētāju tiešsaites spēle|daudzspēlētāju tiešsaites]] [[videospēle]], kuru radījusi kompānija ''[[Niantic, Inc.|Niantic]]'', kas sākotnēji bija daļa no ''[[Google]]''.<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Gregory |first=Myk |url= http://www.wheninmanila.com/ingress-game-lifestyle-social-network/ |title=Ingress: A Game, Lifestyle and Social Network in One! |publisher=When In Manila |date= 2014-07-22 |accessdate= 2014-08-07}}</ref> Sākotnēji tā bija pieejama tikai ''[[Android OS|Android]]'' iekārtām,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Ingress|publisher=Niantic Labs|accessdate=November 15, 2012|url=http://www.ingress.com/}}</ref> bet kopš 2014. gada 14. jūlija arī ''[[Apple, Inc.|Apple]]'' [[iOS]].<ref name="iTunes Shop">{{tīmekļa atsauce|url=https://itunes.apple.com/ca/app/ingress/id576505181?mt=8/ |title=iTunes official App shop |date=2014-07-14 |accessdate=2014-07-14}}</ref>

sentences: '''Glacioizostāze''' ir [[litosfēra]]s vertikāla kustība, ko izraisa virs tās esošā ledāja masas palielināšanās vai samazināšanās.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maiami
 | official_name            = ''Miami''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Miami collage 20110330.jpg
 | image_flag               = Flag of Miami, Florida.svg
 | image_shield             = Escudo de Miami.svg
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = ASV
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Florida]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Maiamideidas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1825. gads|1825]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1896. gads|1896]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 143.1
 | area_land_km2            = 92.42
 | area_water_km2           = 50.7
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 15890
 | population_as_of         = 2012
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 413892
 | population_urban         = 5502379
 | population_metro         = 5564635
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC-5]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[UTC-4]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | latd = 25 | latm = 47 | lats = | latNS = N
 | longd = 80 | longm = 13 | longs = | longEW = W
 | postal_code_type         = [[ZIP kods|ZIP kodi]]
 | postal_code              = 33010–33299
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  = {{URL|http://www.ci.miami.fl.us/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sjameņa
 | official_name            = 厦门
 | settlement_type          = prefektūras līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Xiamen newmontage.png
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Fudzjaņa
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 24 | latm  = 28 | lats  = 47 | latNS  = N
 | longd = 118 | longm = 05| longs = 22 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Fudzjaņa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
<!--  | seat_type = Centrs
 | seat = Dzjiņpinas rajons -->
 | parts_type               = Rajoni (区; ''Qū'')
 | parts                    = 6
 | p1 = Dzjimei
 | p2 = Haičana
 | p3 = Huli
 | p4 = Simina
 | p5 = Sjanaņa
 | p6 = Tunaņa
 | area_total_km2           = 1699.39
 | area_urban_km2           = 388.58
 | elevation_m              =
 | population_total         = 3531347
 | population_urban         = 1861289
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 26
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.xm.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Čičenica
| native_name    = ''Chichén Itzá''
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Chichen Itza 3.jpg
| image_size     =
| caption        = ''El Castillo'' pakāpienveida piramīda
| map            = Vidusamerika#Meksika
| map_type       =
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| lat_d = 20| lat_m = 40| lat_s = 58.44| lat_NS = N
| long_d = 88| long_m = 34| long_s = 7.14| long_EW = W
| location       = {{vieta|Meksika|Jukatana}}
| region         =
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         =
| cultures       = [[Maiju civilizācija]]
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/483 483]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Latīņamerika un Karību jūras valstis
}}
}}
'''Čičenica''' ({{val|es|Chichén Itzá}}) bija liela pirmskolumba laika [[pilsēta]], ko uzbūvēja [[maiju civilizācija|maiji]]. [[Arheoloģiskais piemineklis]] atrodas [[Meksika]]s štatā [[Jukatana|Jukatanā]]. Pilsētā esošā ''El Castillo'' ir [[Vidusamerikas piramīdas|Vidusamerikas piramīda]], tā ir 24 m augsta. Savā gandrīz 1000 gadu ilgajā vēsturē Čičenica bija viena no lielākajām maiju, vēlāk [[tolteki|tolteku]], pilsētām. 1988. gadā tā tika iekļauta [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://whc.unesco.org/en/list/483|title=Pre-Hispanic City of Chichen-Itza|publisher=Unesco.org|accessdate={{dat|2012|6|1||bez}}}}</ref> Čičenica ir viens no apmeklētākajiem arheoloģiskajiem pieminekļiem Meksikā, to katru gadu apmeklē apmēram 1,2 miljoni tūristu.

sentences: '''Brūnogles''' (dažkārt sauktas arī par '''lignītu''' no {{val-en|lignte}}, ar ko parasti saprot ogļu paveidu) ir samērā mīksts, brūns vai melns biogēnas izcelsmes [[Nogulumieži|nogulumiezis]], fosilas ogles, kam raksturīga zema augu atlieku pārogļošanās pakāpe (starpstadija starp [[Kūdra|kūdru]] un [[Akmeņogles|akmeņoglēm]]). Brūnogles ir enerģētiski mazāk vērtīgas nekā akmeņogles, tām sadegot izdalās mazāk siltuma. Brūnogles satur 60—70% [[ogleklis|oglekļa]].<ref name=brit>Kopp, Otto C.  [http://www.britannica.com/science/lignite "Lignite"] in ''Encyclopaedia Britannica'' {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfons Piterāns
|     vārds_orig =
|        attēls = Piterans008 copy.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Ciblas pagasts|Istalsna}}
|         m_gads = 2024
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki = Viktors Piterāns, Anna Piterāne (dzim. Ļebeds)
|       paraksts =
|        dzimums = V
|   darba_vieta  = [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts Pedagoģiskais institūts]]
|        zinātne = [[botāniķis]], [[Lihenoloģija|lihenologs]]
|     sasniegumi = ''Dr. habil. biol.'', valsts emeritētais zinātnieks, [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balvas laureāts (1996). Pedagogs. Vairāku mācību grāmatu autors.}}
'''Alfons Piterāns''' (1930—2024) bija latviešu [[biologs]], [[Latvijas Universitāte]]s docents, Latvijas vadošais [[Ķērpji|ķērpju]] [[flora]]s pētnieks. Ķērpju taksonomijas, ģeogrāfiskās izplatības un aizsardzības speciālists. Aptuveni 120 zinātnisku un 350 populāru publikāciju autors. ''Dr. habil. biol.'' Valsts emeritētais zinātnieks kopš 2001. gada.

sentences: '''Robinsons Krūziņš''' (pilnais nosaukums: "Robinsons Krūziņš, stāstu grāmata bērniem vāciešu valodā sarakstīta no Jekuma Indriķa Kampe, pēc daudz citās valodās un nu ar latviešu bērniem, kas māk lasīt, viņu valodā pārtulkota no K.R. Girgensona, Cēsu tiesas prāvesta un Jaunpiebalgas mācītāja") ir 1779. gadā publicētā [[Daniels Defo|Daniela Defo]] romāna "[[Robinsons Krūzo]]" adaptācija [[Latviešu valoda|latviešu valodā]], kuru no Jukuma Indriķa Kampes [[vācu valoda]]s pārlikuma ''Robinson der Jüngere'' ap 1804. gadu latviski pārtulkoja [[Jaunpiebalga]]s luterāņu mācītājs [[Kristaps Reinholds Girgensons]]. Romānu iespieda pie [[Johans Frīdrihs Štefenhāgens|Jāņa Fridriķa Štefenhāgena]] un dēla [[Jelgava|Jelgavā]] desmit gadus pēc K. R. Girgensona nāves 1824. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/8.otr.posm/2/2.htm#e Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture]</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pjetro Mennea
 |      vārds_orig = ''Pietro Mennea''
 |          attēls = Pietro Paolo Mennea (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1952|6|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Itālija|Barleta}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2013|3|21|1952|6|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|Itālija|Roma}}
 |            taut = {{ITA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=73}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 5 ({{oss|V=1972}}, {{oss|V=1976}}, {{oss|V=1980}}, {{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Pjetro Paolo Mennea''' ({{val|it|Pietro Paolo Mennea}}; dzimis {{dat|1952|6|28}}, miris {{dat|2013|3|21}}) bija itāliešu [[vieglatlēts]], sprinteris un bijušais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] [[200 m]] distancē. Pēc sportista karjeras beigām — [[politiķis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Andžejs Plāters
|     vārds_orig = ''Jan Andrzej Plater''
|         attēls = POL COA Plater-Zyberk.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1626
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1696
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = Gothards Plāters, Elizabete, dzimusi Tīzenhauzena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marijas Ludvika, dzimusi Grothusa
|          bērni = [[Jans Ludvigs Plāters]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums                = Austrālijas un jaunzēlandes armijas korpuss(ANZAC)
| attēls                   = [[File:Landing at Gallipoli (13901951593).jpg|300px|left|upright=1.25|]]
| virsraksts               =
| valsts                   = {{flaga|Austrālija}} [[Austrālija]]
{{flaga|Jaunzēlande}} [[Jaunzēlande]]
| pastāvēšana              = 1914—1916; 1941
| pakļautība               = [[Vidusjūras Ekspedīcijas spēki]]
| karaspēka veids          = Sauszemes spēki
| iesauka                  = ANZAC
| krāsas                   =
| devīze                   =
| militārās operācijas     = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
[[Vjetnamas karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Viljams Bērdvuds]]
}}
'''Austrālijas un Jaunzēlandes armijas korpuss (ANZAC)''' ({{val|en|Australian and New Zealand Army Corps (ANZAC)}})  bija Vidusjūras ekspedīcijas spēku [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] armijas korpuss. Tas tika izveidots [[Ēģipte|Ēģiptē]] 1914. gada decembrī un darbojās [[Galipoli kampaņa|Galipoli kampaņas]] laikā. Ģenerālis [[Viljams Bērdvuds]] komandēja korpusu, kurā galvenokārt bija Austrālijas Pirmo karalisko spēku un Jaunzēlandes 1. ekspedīcijas spēku karaspēks, lai gan kampaņas laikā reizēm bija pievienotas arī Lielbritānijas un Indijas vienības. Korpuss izformēja 1916. gadā pēc sabiedroto evakuācijas no [[Galipoli pussala|Galipoli pussalas]] un I ANZAC korpusa un II ANZAC korpusa izveidošanas.

sentences: '''Sidras līcis''' ({{val|ar|خليج سرت}}; ''Khalīj Sūrt'') atrodas [[Vidusjūra]]s dienvidos, [[Lībija]]s piekrastē. Tā garums ir 115 km, platums pie ieejas 465 km, bet lielākais dziļums 1374 m.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences: '''24. decembris''' ir gada 358. diena (359. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 7 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Horvātijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Horvātijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Drustu pagasts}}

sentences:
{{Krāsas infokaste
|      virsraksts = Balta
|virsraksta_krāsa = Black
|      simbolisms =
|             hex = FFFFFF
| r= 255 |g= 255 |b= 255
|          attēls = Attēls:Color icon white.svg
|    viļņa_garums =
|       frekvence =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=
Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana
|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}

sentences: '''Stomatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas nodarbojas ar [[mutes dobums|mutes dobuma]], [[žoklis|žokļu]] un blakus esošo un ar tām saistīto vietu slimību izpēti un ārstēšanu. Svarīga stomatoloģijas sadaļa ir '''zobārstniecība''' (dažreiz terminu "zobārstniecība" lieto kā sinonīmu stomatoloģijai).<ref>[http://www.tezaurs.lv/llvv/show.jsp?pid=V4e9GNlWq3&cit=full Zobārstniecība]</ref> Tiek uzskatīts, ka stomatoloģija ir vajadzīga cilvēka pilnīgai veselībai kopumā. Ārstus, kas nodarbojas ar stomatoloģiju, sauc par stomatologiem. Parasti stomatologiem ir viens vai vairāki palīgi, lai nodrošinātu kvalitatīvāku mutes veselības pakalpojumu sniegšanu. Pirmā stomatologu skola tika dibināta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ohaio (štats)|Ohaio štatā]] 1828. gada februārī, pašlaik tur atrodas stomatoloģijas muzejs.<ref>Owen, Lorrie K., ed. Dictionary of Ohio Historic Places. Vol. 2. St. Clair Shores: Somerset, 1999, 1217-1218.</ref> [[Indas ielejas civilizācija|Indas ielejas civilizācijā]] stomatoloģija ir pastāvējusi jau kopš 7. gadu tūkstoša pirms mūsu ēras.<ref name=Coppa>Coppa, A. et al. 2006. [http://www.nature.com/nature/journal/v440/n7085/pdf/440755a.pdf ''Early Neolithic tradition of dentistry'']. ''Nature''. Volume 440. 6 April 2006.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =[[Somālijas savvaļas ēzelis]] (''Equus africanus somalicus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| binomial =Equus africanus ([[von Heuglin]]& [[Fitzinger]], 1866)
| izplatība =

Pēdējā savvaļas ēzeļa - [[Somālijas savvaļas ēzelis|Somālijas savvaļas ēzeļa]] izplatības areāls
| iedalījums=
* †[[Atlasa savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus atlanticus'')
* [[Mājas ēzelis]] (''Equus africanus asinus'')
* †[[Nūbijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus africanus'')
* [[Somālijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus somalicus'')
}}
'''Āfrikas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. [[zinātnieks|Zinātnieki]] uzskata, ka no Āfrikas savvaļas ēzeļa ir cēlies [[mājas ēzelis]] (''Equus asinus''). Kopumā Āfrikas savvaļas ēzelim ir 3 - 4 pasugas, atkarībā no tā, vai mājas ēzeli sistematizē kā sugu vai pasugu.

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences: '''Rakstvedis''' jeb '''skrīveris''' (no {{val|sv|skreivet}} — 'rakstīt') ir [[arods]], kura pienākumi ir [[Dokuments|dokumentu]] sastādīšana vai dokumentu un [[Grāmata|grāmatu]] pārrakstīšana [[Rokraksts|rokrakstā]].

sentences: {{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste|title=Masu slepkavība Uherski Brodā|attēls=Commemoration_of_Uhersky_Brod_Shooting.jpg|attēla_apraksts=|vieta={{vieta|Čehija|Uherski Broda}}|koordinātas=|datums={{dat|2024|2|24|N|bez}}|laiks=|laika_josla=|veids=masu slepkavība|bojā_gājušie=9 (tostarp uzbrucējs)|ievainotie=1|izraisītāji=Zdeneks Kovaržs|izraisītājs=|aizdomās_turētie=|aizdomās_turētais=|ieroči=[[šaujamierocis]]|dalībnieku_skaits=|dalībnieks=|aizstāvji=|aizstāvis=}}'''Masu slepkavība [[Uherski Broda|Uherski Brodā]]''' notika 2015. gada 24. februāra pēcpusdienā. Ar [[Šaujamierocis|šaujamieroci]] bruņots 63 gadus vecs vietējais iedzīvotājs Zdeneks Kovaržs ielauzās restorānā un atklāja uguni uz tur esošajiem cilvēkiem un vēlāk arī uz policiju, kas ieradās notikuma vietā. Pēc gandrīz divu stundu ilgas konfrontācijas likumsargi ķērās pie ēkas šturmēšanas, līdz uzbrukuma sākumam uzbrucējs bija nošāvies. Uzbrukumā tika nogalināti 8 cilvēki un 1 ievainots.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://slovacky.denik.cz/zpravy_region/uhersky-brod-restaurace-druzba-strelba-obeti-praha-ff-uk-pripominka.html|title=Řádění střelce v Praze připomnělo masakr Zdeňka Kováře v Uherském Brodě|work=Slovácký deník|access-date=2024-03-29|date=2023-12-22|last=Bohun|first=Pavel|language=cs}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes cilvēki]]
[[Kategorija:Jūrasbraucēji]]

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Raiskuma Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Raiskums Red Cliffs Cave (2).jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Raiskuma Sarkano klinšu lielākā niša
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 19 | plat_s = 26 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 13 | gar_s  = 19 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
* {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Raiskuma pagasts}}
* {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Cēsis]]
 |                upe = [[Gauja]]s vecupe
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība = 11,804 ha
 |           augstums = līdz 10 m
 |             garums = 200 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Jā
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Raiskuma Sarkanās klintis''' (arī '''Sarkanās klintis''', '''Raiskuma iezis''') ir [[smilšakmens]] atsegums [[Gaujas senleja]]s labajā krastā, 500 m no [[Raiskuma krogs|Raiskuma kroga]]. Klintis atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālajā parkā]], uz robežas starp [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Raiskuma pagasts|Raiskuma pagastu]] un [[Cēsis|Cēsu pilsētas]] teritoriju. Sarkanās klintis ir aizsargājams [[ģeoloģija|ģeoloģiskais]] [[dabas piemineklis]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Noteikumi par aizsargājamiem ģeoloģiskajiem un ģeomorfoloģiskajiem dabas pieminekļiem|url=https://likumi.lv/doc.php?id=7487|website=likumi.lv|publisher=Latvijas Republikas Ministru kabinets|accessdate={{dat|2017|5|22||bez}}|date={{dat|2001|4|17||bez}}}}</ref> Iezis ir 200 m garš, līdz 10 m augsts, tajā atsedzas [[augšdevons|augšdevona]] [[Gaujas svīta]]s sarkanīgie, dažviet dzeltenīgie, slīpslāņotie smilšakmeņi.<ref name="daba">{{tīmekļa atsauce|title=Sarkanās klintis|url=https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/sarkanas_klintis/|website=daba.gov.lv|publisher=Dabas aizsardzības pārvalde|accessdate={{dat|2017|5|22||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Berhtesgādenes Alpi
|attēls                 = Hochkoenig.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Hohkēnigs]]
| map_type            = Austrija#Vācija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.420278 | latNS  = N
| longd = 13.0625 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{DEU}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 45
|platums                =
|kalns                  = [[Hohkēnigs]]
|augstums               = 2 941
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Baznīcas dziesma''' vai '''himna'''<ref name="tezaurs"/> ir [[reliģija|reliģiska]] dziesma, kas īpaši uzrakstīta [[dievs|dievu]], [[dievība|dievību]], nozīmīgu cilvēku vai [[personifikācija|personifikāciju]] slavināšanai, [[dievināšana]]i un [[lūgšana|lūgšanām]]. Baznīcas dziesmu parasti izpilda [[dievkalpojums|dievkalpojumos]] vai [[reliģisks rituāls|reliģiskos rituālos]]. Baznīcu dziesmas parasti ir apkopotas [[dziesmu grāmata|dziesmu grāmatās]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|8|29}}
| laiks      = no 19.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Atskats uz Wikimania, vikidarbnīcu par Igauniju, WLM organizēšana, citas aktuālas tēmas.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Ingušijas Republika
| karte = Russia_Ingushetia_map_locator.svg
| oriģ = Республика Ингушетия
ГIалгIай Мохк
| karoga_attēls = Flag_of_Ingushetia.svg
| karoga_nosaukums = Ingušijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Ingushetia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ingušijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Magasa]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[ingušu valoda|ingušu]]
| tautas = [[inguši]] (77,27%)
[[čečeni]] (20,42%)
| platība = 4 000
| iedzīvotāji = 467 294
| iedz blīvums = 116,8
| pilsētas = 4
| rajoni = 4
| fedapgabals = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
| url = http://www.ingushetia.ru/
|ainavas_skats=Tsori_Towers_(Ingushetia).jpg}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Livländisches Gouvernement
Liivimaa kubermang
 Лифляндская губерния
|nosaukums_latv_val  = Vidzemes guberņa
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1721 (1796)
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      = Pēc Bresļitovskas miera līguma Krievija atsacījās no Vidzemes, tika formāli nodibināta [[Apvienotā Baltijas hercogiste]]
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event2         =
|event3              = [[Pirmais pasaules karš]]
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Iekarota [[Zviedru Vidzeme]]
|date_pre            =
|event_post          = Pēc [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līguma]] Krievija atsacījās no Vidzemes, tika formāli nodibināta [[Apvienotā Baltijas hercogiste]]
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedru Vidzeme
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Apvienotā Baltijas hercogiste
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of the Governorate of Livonia.svg
|flag                =
|flag_type           = Vidzemes trikolors
|
|image_coat          = Лифляндская губерния.png
|symbol              =
|symbol_type         = Vidzemes guberņas ģerbonis 19.gs. beigās.
|
|image_map           = Governorate of Livonia 1820.jpg
|image_map_caption   = Vidzemes guberņa, 1820
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[igauņu valoda|igauņu]]
|reliģija            = [[luterticība]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālgubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1714
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 217723
|stat_year2          = 1785
|stat_platība2       =
|stat_pop2           = 507150
|stat_year3          = 1846—1847
|stat_platība3       =
|stat_pop3           = 777183
|stat_year4          = 1905
|stat_platība4       = 45515
|stat_pop4           = 1399000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Couple Whooper Swan.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Anseriformes
|      kārta_lv = Zosveidīgie
|        dzimta = Anatidae
|     dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|         ģints = Cygnus
|      ģints_lv = Gulbji
|          suga = C. cygnus
|       suga_lv = Ziemeļu gulbis
|      binomial = Cygnus cygnus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#0018A8|Sastopams ziemošanas sezonā}}
|attēls2=Whooper Swan (Cygnus cygnus) (W CYGNUS CYGNUS R1 C6).ogg}}

sentences:
[[Kategorija:Īrija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Īrija]]

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| aboveclass = fn org
| above      = {{{name|{{PAGENAME}}}}}
| subheader  = {{{native_name|}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|alt={{{alt|}}}}}
| caption    = {{{caption|}}}
| image2     = {{#if:{{{karte|}}}{{{map|}}}{{{pushpin_map|}}}{{{map_type|}}}|
{{Kartes infokaste
| map = {{ifempty|{{{karte|}}}|{{{map|}}}|{{{pushpin_map|}}}|{{{map_type|}}}}}
| map_alt = {{ifempty|{{{karte_alt_teksts|}}}|{{{map_alt|}}}}}
| alternative = {{ifempty|{{{alt_karte|}}}|{{{pushpin_image|}}}}}
| map_width = {{ifempty|{{{kartes_izmērs|}}}|{{{map_width|{{{map_size|}}}}}}|250}}
| map_caption = {{ifempty|{{{kartes_paraksts|}}}|{{{map_caption|}}}}}
| relief = {{ifempty|{{{reljefa_karte|}}}|{{{pushpin_relief|}}}|{{{map_relief|}}}|{{{relief|}}}}}
| label = {{ifempty|{{{kartes_marķieris|}}}|{{{map_label|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| label_position = {{ifempty|{{{paraksta_novietojums|}}}|{{{label_position|}}}|{{{map_label_position|}}}}}
| mark = {{ifempty|{{{marķieris|}}}|{{{mark|}}}|Red pog.svg}}
| mark_width = {{ifempty|{{{marķiera_lielums|}}}|{{{mark_width|}}}|7}}
| lat = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_NS|}}}|{{{lat_dir|}}}|{{{latNS|}}}|{{{lat_NS|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{latitude|}}}|{{{plat_d|}}}|{{{lat_deg|}}}|{{{latd|}}}|{{{lat_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_m|}}}|{{{lat_min|}}}|{{{latm|}}}|{{{lat_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_s|}}}|{{{lat_sec|}}}|{{{lats|}}}|{{{lat_s|}}}}}<!--
       -->}}
| long = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_EW|}}}|{{{lon_dir|}}}|{{{longEW|}}}|{{{long_EW|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{longitude|}}}|{{{gar_d|}}}|{{{lon_deg|}}}|{{{longd|}}}|{{{long_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_m|}}}|{{{lon_min|}}}|{{{longm|}}}|{{{long_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_s|}}}|{{{lon_sec|}}}|{{{longs|}}}|{{{long_s|}}}}}<!--
       -->}}
| x = {{{x|}}}
| y = {{{y|}}}
| x% = {{{x%|}}}
| y% = {{{y%|}}} }}}}

sentences:
{{Infobox Government agency
|agency_name     = Patentu valde
|logo            = PV Logo.jpg
|logo_width      =
|logo_caption    =
|seal            =
|seal_width      =
|seal_caption    =
|picture         =
|picture_width   =
|picture_caption =
|type2           =
|formed          = {{Dat|1920|02|09}}
|date1           =
|date1_name      =
|date2           =
|date2_name      =
|preceding1      =
|preceding2      =
|preceding3      =
|dissolved       =
|superseding     =
|jurisdiction    =
|headquarters    = [[Raiņa_bulvāris_(Rīga)|Raiņa bulvāris]] 15, [[Rīga]]
|employees       =
|budget          =
|minister1_name  = [[Inese Lībiņa-Egnere]]
|minister1_pfo   = [[Latvijas tieslietu ministrs|tieslietu ministre]]
|chief2_name     = [[Agris Batalauskis]]
|chief2_position =
|chief3_name     =
|chief3_position =
|parent_agency   =
|child1_agency   =
|child2_agency   =
|website         = {{URL|www.lrpv.gov.lv}}
|footnotes       =
}}

sentences:
{{iw+}}
 [[Rīga|Rīgā]]]]
'''Mākslīgā ekosistēma''' ir [[ekosistēma]], kas radīta ar [[Cilvēks|cilvēka]] palīdzību. Šīs ekosistēmas nevar pastāvēt bez cilvēka, tās ir regulāri jākopj, pretējā gadījumā tās mainīsies. Mākslīgās ekosistēmas pārsvarā tiek radītas ar mērķi apmierināt cilvēku vajadzības — [[Mājoklis|mājokli]], [[Pārtika|pārtiku]], [[Transports|transportu]] un [[atpūtu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7244|title=cilvēka izveidotas ekosistēmas Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2022-01-04|language=lv}}</ref>
 [[Rīga|Rīgā]]]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lidmašīnas, vilcieni un automobiļi
| oriģinālnos = ''Planes, Trains and Automobiles''
| attēls = Planes trains and automobiles.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[drāma]], [[komēdija]]
| režisors = [[Džons Hjūzs]]
| producents = Džons Hjūzs
| scenārijs = Džons Hjūzs
| aktieri = * [[Stīvs Mārtins]]
* [[Džons Kendijs]]
| mūzika =
| operators =
| mākslinieks =
| montāža =
| studija = ''Hughes Entertainment''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana =
| ilgums = 92 minūtes<ref name="bbfc">{{tīmekļa atsauce |title=Planes, Trains and Automobiles |url=https://bbfc.co.uk/releases/planes-trains-and-automobiles-1970 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|12|25||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191225200437/https://bbfc.co.uk/releases/planes-trains-and-automobiles-1970 }}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda =
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lidmašīnas, vilcieni un automobiļi"''' ({{val|en|Planes, Trains and Automobiles}}) ir 1987. gada filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Džons Hjūzs]]. Filma stāsta par [[mārketings|mārketinga]] speciālistu Nīlu Peidžu, kurš vēlas atgriezties mājup, lai nosvinētu [[Pateicības diena|Pateicības dienu]]. Sliktu laikapstākļu dēļ lidmašīnas reiss tiek atcelts un Nīlam jābrauc kopā ar komivojažieri Delu Grifitu, kurš Nīlu sāk kaitināt.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Leopolds Auers
|          vārds_orig =
|              attēls = Leopold Auer Project Gutenberg.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1845
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 07
|            dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Vesprēma}}
|              m_gads = 1930
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Vācija|Lošvice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = klasiskā mūzika
|            mācījies =
|           skolnieki = [[Jaša Heifecs]], [[Miša Elmans]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}
'''Leopolds Auers''' ([[ungāru valoda|ungāru]]: ''Auer Lipót''; dzimis {{dat|1845|06|7}} [[Ungārija|Ungārijā]], miris {{Dat|1930|07|15}} [[Vācija|Vācijā]]) bija [[ungāri|ungāru]] [[vijolnieks]], [[pedagogs]], [[diriģents]] un [[komponists]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Raubiško''' var būr:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ļevs Lošinskis
|     vārds_orig = ''Лев Ильич Лошинский''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1913
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Varšava]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas karaliste]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1976
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagogs—matemātiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ļevs Lošinskis''' (dzimis {{Dat|1913|1|17}}, miris {{Dat|1976|2|19}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]],<ref name=ENC>{{ŠE|223}}</ref> lielmeistars (1972)<ref>[http://www.wfcc.ch/1999-2012/gm/ Lielmeistari šaha kompozīcijā] {{en ikona}}</ref> un starptautiskais tiesnesis (1956)<ref>[http://www.wfcc.ch/1999-2012/ij/#ussr Starptautiskie tiesneši šaha kompozīcijā] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170701001153/http://www.wfcc.ch/1999-2012/ij/#ussr |date={{dat|2017|07|01||bez}} }} {{en ikona}}</ref> [[Šaha kompozīcija|šaha kompozīcijā]], [[PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars]] (1962).

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu Kalnciema pagastā|apdzīvotu vietu Valgundes pagastā|Tīreļi (Valgundes pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kalnciems
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Centre of Kalnciems. July, 2008 - panoramio.jpg
| image_caption =
| image_flag = Flag of Kalnciems.svg
| flag_link = Kalnciema karogs
| flag_size = 150px
| image_shield = Coat of Arms of Kalnciems.svg
| shield_link = Kalnciema ģerbonis
| shield_size = 75px
| pushpin_map = Latvija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jelgavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Kalnciema pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = [[19. gadsimts|19. gs.]]
| established_title2 = [[Pilsētciemats]]
| established_date2 = no [[1949]]. gada
| established_title3 = [[Pilsēta]]s tiesības
| established_date3 = no {{dat|1991|11|14|G}}
| established_title4 = Tiesības zaudēja
| established_date4 = {{dat|2010|1|28}}
| seat_type =
| seat =
| area_total_km2 = 1,69
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=28300&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 1782
| population_density_km2 = auto
| latd = 56
| latm = 48
| lats = 02
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 36
| longs = 34
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = LV-3016 Kaigi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Kalnciems''' ir liels [[ciems]] (1991.—2010. gadā [[pilsēta]]), [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Kalnciema pagasts|Kalnciema pagasta]] centrs. Atrodas [[Lielupe]]s kreisajā krastā, 5 km uz dienvidiem no autoceļa [[A9]]. Attālums līdz [[Jelgava]]i 24 km, līdz [[Rīga]]i — 49 km.

sentences:
[[Kategorija:Igaunija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Igaunija]]

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Tokijas Universitāte
| native_name       = ''東京大学
Tōkyō daigaku''
| image_name        = Yasuda Auditorium, Tokyo University - Nov 2005.JPG
| image_size        = 250
| image_alt         =
| caption           = Viena no Tokijas universitātes ēkām
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1877
| closed            =
| type              = Publiska izpētes universitāte
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 2 604
| administrative_staff  = 5 779
| students          = 28 697
| undergrad         = 14 274
| postgrad          = 13 732
| doctoral          =
| other             = 747
(pētniecības studenti)
| location          = {{vieta|Japāna|Tokija}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            = {{color box|#6495ED}} Gaiši zila
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://www.u-tokyo.ac.jp}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Tokijas Universitāte''' ({{val|ja|東京大学}}, ''Tōkyō daigaku'') ir publiska izpētes [[universitāte]], kas atrodas [[Japāna]]s galvaspilsētā [[Tokija|Tokijā]]. Universitātē ir desmit fakultātes: tieslietu, medicīnas, inženierzinātņu, zinātnes, rakstniecības, lauksaimniecības, ekonomikas, mākslas, izglītības un farmācijas fakultāte. Universitātē kopumā mācās ap 30 000 studentiem, no kuriem 2100 ir ārzemju studenti. Universitātē strādā 2604 lektori, no tiem 2429 uz pilnu slodzi. Universitātes ēkas izvietotas piecās studentu pilsētiņās.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Hivinkē
| official_name            = ''Hyvinkää''
| settlement_type          = pilsēta
|image_flag             = Hyvinkää.lippu.svg
|image_shield           = Hyvinkaa.vaakuna.svg
|shield_size            = 80px
|flag_size              =
|subdivision_name1      = [[Ūsimā]]
|leader_name            =
|area_total_km2         =
|population_total       = 45 343
|population_footnotes   =
|population_as_of       = 2010
|population_density_km2 =
|latd=60|latm=38|latNS=N|longd=24|longm=51|longEW=E
|image_skyline          = Hyvinkaa church.jpg
|imagesize              = 200px
|image_caption          = Luterāņu baznīca (uzcelta 1961. gadā)
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{FIN}}
|subdivision_type1      = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|website                = {{url|http://www.hyvinkaa.fi/}}
|established_title      = Pilsētas tiesības
|established_date       = [[1960]]. gads
|pushpin_map            = Finland
|pushpin_label_position =
|pushpin_mapsize        = 200
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Somijā
|other_name             =
|}}

sentences: {{Commons category|Streets in Lielvarde|Ielas Lielvārdē}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Eurasian_Spoonbill-2.jpg
 |    att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 | dzimta = Threskiornithidae
 | dzimta_lv = Ibisu dzimta
 | apakšdzimta = Plataleinae
 | apakšdzimta_r = Karošknābji
 | apakšdzimta_lv = Karošknābju apakšdzimta
 | ģints = Platalea
 | ģints_lv = Karošknābji
 | suga = Platalea leucorodia
 | suga_lv = Karošknābis
 | binomial = Platalea leucorodia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Karošknābis''' jeb '''platknābja ibiss''' (''Platalea leucorodia'') ir [[ibisu dzimta]]s (''Threskiornithidae'') [[Pelikānveidīgie|pelikānveidīgais]] putns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir trīs pasugas.<ref name=orn/>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Bazilikata
 | official_name           = ''Basilicata''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Basilicata.svg
 | image_shield            = Coat of Arms of Basilicata.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Potenca]]
 | largest_city            = Potenca
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Basilicata in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Bazilikatas atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 10073.32
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 574251
 | population_as_of        = 2015. gada oktobrī
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.basilicata.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-77
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Sausais piens''' ir siltā ūdenī šķīdināms [[pulveris]], ko iegūst iztvaicējot pasterizētu [[piens|pienu]], un izmanto [[kulinārija|kulinārijā]], medicīnā, mazuļu pārtikā, kā arī piena ražošanai, jo šis produkts iztvaicēšanas procesā nezaudē savu vērtību. Galvenā priekšrocība — garāks uzglabāšanas termiņš, kas ļauj gan veidot piena rezervi, gan arī atvieglo tā pārvadāšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mindenki''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Sing short film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Krištofs Deāks]]
 |  producents =
* Kristofs Deaks
* [[Anna Udvarda]]
 |   scenārijs = Krištofs Deāks
 |     aktieri =
* Dorka Gašparfalvi
* Dorotja Haiša
* Žofija Samoši
 |      mūzika = Ādams Balāžs
 |   operators = Roberts Malijs
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{Filmas datums|df=yes|2016|2|28|Ungārija}}
 |      ilgums = 25 minūtes<ref name="filmtettshortlist">{{Ziņu atsauce|title=Oscar shortlistben a Mindenki|url=http://www.filmtett.ro/hir/5400/oscar-shortlistben-a-mindenki|accessdate=25 January 2017|work=Filmtett|date=24 November 2016|language=Hungarian}}</ref>
 |      valsts = {{HUN}}
 |      valoda = ungāru
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mindenki''''' ir Ungārijas īsfilma. Īsfilmas režisors un scenārija autors ir [[Krištofs Deāks]]. Darbība norisinās 1991. gadā, un stāsts ir par meiteni, kura pārceļas uz mācībām jaunā pamatskolā, kur kļūst par kora dalībnieci, kas iegūst koru skates balvu.<ref name="filmtettshortlist" /><ref>{{Ziņu atsauce|last1=Varga|first1=Ferenc|title=Magyar film került az Oscar-döntőbe|url=http://www.origo.hu/filmklub/blog/dijak/20161117-magyar-film-kerult-az-oscar-dontobe-mindenki-deak-kristof-magyar-film.html|accessdate=25 January 2017|work=Origo|date=23 November 2016}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last1=Varga|first1=Ferenc|title=Spielbergnek hordta a teát, most két lépésre van az Oscartól|url=http://www.origo.hu/filmklub/blog/interju/exkluziv/20161124-spielbergnek-hordta-a-teat-most-ket-lepesre-van-az-oscartol-deak-kristof-interju-mindenki.html|accessdate=25 January 2017|work=Origo|date=24 November 2016}}</ref> 2017. gadā filma ieguva [[89. Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvu]] kategorijā [[Labākā īsfilma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā īsfilma"]].<ref>{{Ziņu atsauce|last1=Merry|first1=Stephanie|title=Oscar nominations 2017: Complete list of nominees; ‘La La Land’s’ 14 ties record|url=https://www.washingtonpost.com/news/arts-and-entertainment/wp/2017/01/24/oscar-nominations-2017-complete-coverage/|accessdate=25 January 2017|work=[[The Washington Post]]|date=24 January 2017}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last1=Varga|first1=Ferenc|title=Oscar-díjra jelöltek egy magyar filmet|url=http://www.origo.hu/filmklub/blog/dijak/20170124-oscar-dijra-jeloltek-a-magyar-filmet-mindenki-deak-kristof-oscar-2017.html|accessdate=25 January 2017|work=Origo|date=24 January 2017|language=Hungarian}}</ref>

sentences: {{Commons category|Sports in Kuwait|Sports Kuveitā}}

sentences: '''MicroStation''' ir [[Bentley Systems]] izstrādāta platformu arhitektūras un inženierijas programmatūras pakete. Cita starpā tā veido 2D/3D [[vektorgrafika]]s objektus un elementus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sleeper''
| operators =
| attēls = Sleeper ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Džeks Grosbergs]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmans]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = Vudijs Allens
| oriģinālnos = ''Sleeper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|17}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3547432449/|title=Sleeper (1973) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sleeper''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rūdolfa Blaumaņa kapa piemineklis Ērgļu kapos. Tā autors ir tēlnieks Burhards Dzenis (1879-1966).<ref>[http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/18868/ R. Blaumaņa kapa piemineklis Ērgļos, 1935]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sātana spēles
| operators =
| attēls = Before the Devil Knows You're Dead (2007 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before the Devil Knows You're Dead''
| studija = * ''Unity Productions''
* ''Linsefilm''
* ''Funky Buddha Group''
* ''Capitol Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''ThinkFilm''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|6}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1615103489/|title=Before the Devil Knows You're Dead |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sātana spēles"''' ({{Val|en|Before the Devil Knows You're Dead}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Tā ir Lūmeta pēdējā režisētā filma pirms viņa nāves 2011. gadā. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Ītans Hoks]], [[Marisa Tomeja]] un [[Alberts Finijs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Azercell Telekom MMC''
| logo             = Azercell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Baku]]
| location_country = {{AZE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Azertel Telekomünikasyon ve Yatırım Dış Ticaret A.Ş,''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.azercell.com azercell.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Azercell Telekom MMC''''' ir [[Azerbaidžāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums, kas darbojas ar zīmolu '''''Azercell'''''. Tas ir dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Baku]].

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{Valsts Eirovīzijas konkursā infokaste
|        valsts = [[Sanmarīno]]
|        karogs = Flag of San Marino.svg
|  parraiditajs = [[SMRTV]]
|    nac atlase =
|   pied reizes = 13 (3 fināli)
|   pirma reize = [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008.]]
|       ESC lab = 19. vieta: [[2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2019.]]
|        ESC sl = Pēdējā vieta <small>(pusfinālā)</small>: [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008.]], [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017.]], [[2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2023.]]
|     majaslapa =
|      EBU lapa = [https://eurovision.tv/country/san-marino EBU lapa]
}}
'''[[Sanmarīno]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]''' ir piedalījusies 13 reizes, debitējot [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008. gada konkursā]], kad Sanmarīno pārstāvēja ''[[Miodio]]'' ar dziesmu ''[[Complice]]''. Valsts ir kvalificējoties finālam tikai 3 reizes. Sanmarīno labākais rezultāts pašlaik ir 19. vieta [[2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2019. gada konkursā]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{cita nozīme|šķiedru|vilnu, kas klāj dažus zīdītājdzīvniekus,|apmatojums}}
{{Infobox
| abovestyle     = background-color:#f0e68c
| headerstyle    = background-color:#f0e68c
| above          = Vilna

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mēneši}}
'''Jūnijs''' ({{val|la|Junius}}) ir [[gads|gada]] sestais [[mēnesis]]. Jūnijā ir 30 [[diena]]s. Mēnesis ir nosaukts par godu romiešu dievietei [[Junona]]i, [[Jupiters (mitoloģija)|Jupitera]] sievai. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''ziedu''' vai '''papuves mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sėjinis'' vai ''pūdymo mėnuo'', bet mūsdienās — ''birželis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Jūnijs ir pirmais [[vasara]]s [[mēnesis]]. Jūnijā ir vasaras [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visgarākā un [[nakts]] visīsākā. Ziemeļeiropā sākas baltās naktis, kad visu nakti ir gaišs.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Antona Romas katoļu baznīca
| image                 = Svētā Antona baznīca (3).jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56.9095509 | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd = 24.1818753 | longm =   | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Latgales iela 309a|3s=Latgales iela (Rīga)}}
| consecration_year     = 2015
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = monsinjors Oļģerts Daļeckis
| website               = http://www.antonadraudze.lv/
| architecture          =
| architect             =  Marija Zēberga
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[modernisms]]
| general_contractor    =  Edgars Stikāns, Guntars Počs <ref>http://www.lsm.lv/raksts/kultura/dizains-un-arhitektura/iesvetis-jauno-katolu-baznicu-kengaraga.a132481/</ref>
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 2012
| year_completed        = 2015
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 40m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = silikāta ķieģeļi
| embedded              =
}}
'''Rīgas Svētā Antona baznīca''' ir [[Romas Katoļu Baznīca]]s dievnams [[Ķengarags|Ķengaragā]], [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 309a. Tā ir viena no jaunākajām katoļu baznīcām Latvijā, uzcelta 2015. gadā, to iesvētot arhibīskapam [[Zbigņevs Stankevičs|Zbigņevam Stankevičam]]. Pēc ilgiem gadiem, kad Rīgas Sv. Antona draudze atradās bez savas baznīcas, 2012. gadā tika uzsākta jaunās baznīcas celtniecība. Pašlaik Sv. Antona draudze ir viena no lielākajām Rīgas katoļu draudzēm. Tās celtniecības izmaksu lielāko daļu ziedoja draudze un citi ticīgie. Pēc Baznīcas uzcelšanas ir atvieglota arī citu Rīgas katoļu dievnamu pastorālā kalpošana, sevišķi Sv. Franciska baznīcai, kurš bija līdz 2015. gadam vienīgais katoļu dievnams Maskavas priekšpilsētā un apkalpoja arī ticīgos no Ķengaraga.
<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kbvestnesis.lv/index.php/garigai-dzivei/lieciba/1440-antona-draudzes-piedzivojumi |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|12|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160914012455/http://www.kbvestnesis.lv/index.php/garigai-dzivei/lieciba/1440-antona-draudzes-piedzivojumi# |archivedate={{dat|2016|09|14||bez}} }}</ref>
Pašlaik draudzes prāvests ir [[Oļģerts Daļeckis]].

sentences: '''Drupieži''', arī '''klastiskie''' jeb '''terigēnie ieži''' ir [[nogulumieži]], kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu [[Ieži|iežu]] un [[Minerāls|minerālu]] lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo [[karbonāti]] ([[kalcīts]], [[dolomīts]]), [[Krams|krama]] oksīdi ([[opāls]], [[kalcedons]], [[kvarcs]]), [[dzelzs oksīdi]] ([[limonīts]], [[getīts]] u.c.), [[Māls|māla]] minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas [[čaula]]s vai to fragmentus ([[Moluski|molusku]], [[Koraļļi|koraļļu]], [[krinoidejas|krinoideju]] u.c. [[Detrīts|detrītu]], [[Koks|koku]] stumbrus un zarus u.t.t.).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Nuevaesiha
| official_name = ''Nueva Ecija''
| image_skyline = Dalton Pass Nueva Ecija.jpg
| imagesize =
| image_caption = Daltona pāreja [[Karabaljo kalni|Karabaljo kanos]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Nueva Ecija in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Centrālā Lusona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1801
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 5751.33
| population_total = 2310134
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =15 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Palajana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 32
| p1 = '''5 pilsētas'''
| p2 = [[Kabanatuana]]
| p3 = [[Gapana]]
| p4 = [[Muņosa]]
| p5 = [[Palajana]]
| p6 = [[Sanhosē (Nuevaesiha)|Sanhosē]]
| p7 = '''27 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]], [[iloki]],
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-NUE
| website                  = {{URL|https://www.nuevaecija.ph/}}
}}
'''Nuevaesiha''' ({{val|fil|Lalawigan ng Nueva Ecija}}, {{val|en|Province of Nueva Ecija}}, {{val|ilo|Probinsia ti Nueva Ecija}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģionā. Administratīvi dalās 5 pilsētās un 27 municipalitātēs un sīkāk 849 barangajās. Provinces centrs ir [[Palajana]], bet lielākā pilsēta — [[Kabanatuana]]. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo [[tagali]] (78 %) un [[iloki]] (19 %). Nozīmīgs lauksaimniecības reģions — to dēvē par «Filipīnu [[rīsi|rīsa]] klēti» un tās galvaspilsētas nosaukums ''Palayan'' burtiski tulkojams kā ‘rīsu lauks’.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Vidzemes priekšpilsēta|Rīgas Vidzemes priekšpilsētā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Northern Brown Bandicoot.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļu brūnais bandikuts]]<br /> (''Isoodon macrourus'')
| att_izmērs=220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Metatheria
|    infraklase_lv = Apvienotā somaiņu infraklase
|       augstākā kārta = Marsupialia
|    augstākā kārta_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Peramelemorphia|Bandikutveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Diprotodontia|Diprotodonti}}
* {{TaksoSaite|Notoryctemorphia|Kurmjsomaiņi}}
* {{TaksoSaite|Microbiotheria|Mikrobioteriji}}
* {{TaksoSaite|Dasyuromorphia|Plēsīgie somaiņi}}
| binomial=Australidelphia
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences:
'''[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. '''Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
==Attēlu galerija==
<gallery>
Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā
</gallery>

sentences: '''Apgrieztais poļu pieraksts''' jeb '''apgrieztā poļu pierakste''' ({{val-en|reverse Polish notation}}), arī '''postfiksais pieraksts''', '''postfiksālā pierakste''' ({{val-en|postfix notation}}), '''sufiksais pieraksts''', '''sufiksālā pierakste''' ({{val-en|suffix notation}})<ref>{{AkadTerm|term=reverse Polish notation|lang=EN}}</ref> ir [[matemātika|matemātiska]] pieraksta sistēma, kur [[operands|operandi]] tiek rakstīti pirms [[operators (matemātika)|operatoriem]]. Tas ir pretēji [[poļu pieraksts|poļu pierakstam]], kur operatoru raksta pirms operandiem. Piemēram, "3 + 4" apgrieztajā poļu pierakstā būs "3 4 +".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Ernsts Adolfi
|     vārds_orig = ''Hermann Ernst Adolphi''
|         attēls = Hermann Adolphi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Austrumprūsija|Kēnigsberga}} <br />( tagad [[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - ārsts/dzejnieks [[Aleksis Adolfi]], māte - Erna, dzim. Hērvāgene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Amālija Edle fon Rennenkamfa (''Amalie Edle von Rennenkampff'') ; 2. Antonija fon Freimane (''Antonie von Freymann'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Hansapost''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1997. gads (2006. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = attālināta mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.hansapost.ee hansapost.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Hansapost''''' ir attālinātās mazumtirdzniecības zīmols, kas pieder [[Igaunija]]s uzņēmumam ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]''. Tas ir viens no lielākajiem interneta veikaliem Igaunijā. ''Hansapost'' tika izveidots 1997. gadā Somijā kā preču pasūtīšanas uzņēmums ar pasta starpniecību, bet 2000. gados tas atdzima Igaunijā kā interneta veikals.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Auleja
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Auleja church.jpg
| image_caption            = Aulejas katoļu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Aulejas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1599}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,811
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3586&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 258
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =3| lats =27| latNS = N
| longd =27| longm =16| longs =51| longEW = E
| elevation_m              = 170
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5681 Auleja
}}
'''Auleja''' ir ciems [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Aulejas pagasts|Aulejas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē [[Aulejas ezers|Aulejas ezera]] ziemeļu krastā {{nobr|24 km}} no novada centra [[Krāslava]]s un {{nobr|254 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences: '''1941. gada jūnija notikumi Litenē''' bija [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]]  virsnieku, karavīru un instruktoru nogalināšana vai apcietināšana un tai sekojošā izsūtīšana uz PSRS [[Gulags|Gulaga nometnēm]] 1941. gada jūnijā, ko veica [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] un [[NKVD]] karaspēka vienības. Nošaušanas un apcietināšanas notika bijušās Latvijas armijas [[Litene]]s un [[Ostraviešu nometne|Ostraviešu vasaras nometnēs]] un to apkārtnē. Tika nogalināti apmēram 50 karavīri, bet izsūtīti apmēram 560.<ref>[http://books.google.lv/books?id=IPv1gjLhtZ4C&pg=PA133&dq=Litene+shot&ei=LctOSbSFI5O2ygSSncWTDA&redir_esc=y#v=onepage&q=Litene%20shot&f=false] Litenē nošauto skaits {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vievaldis''' (latīņu tekstos: ''Viewaldus'', arī ''Viwaldus'') bija [[Aizkraukles pilskalns|Aizkraukles pilsnovada]] [[līvi|līvu]] vecākais, kas vadīja savus novadniekus krustnešu karagājienā zemgaļu sacelšanās apspiešanai [[Mežotnes pilskalns|Mežotnes pilī]] 1220. gadā.

sentences:
(''Édouard-Henri Avril'') 1892. gada mākslas darbs ''Les Sonnetts Luxurieux'', kurā redzams dzimumakts]]
'''Dzimumakts''' ({{val|la|coitus}} — ‘kopošanās’, ‘apvienošanās’) ir divu organismu [[dzimumorgāni|ģenitālais]] kontakts [[vairošanās|sugas turpināšanas]] nolūkā. Tikai cilvēki un dažas atsevišķas dzīvnieku sugas, piemēram, [[delfīni]], dzimumaktu veic ne tikai sugas turpināšanas nolūkā, bet arī fiziskas un emocionālas [[bauda]]s gūšanas nolūkā.{{fact}} Parasti ar dzimumaktu saprot vaginālo dzimumaktu, kad [[dzimumloceklis|dzimumlocekli]] ievada [[maksts|makstī]]. Savukārt [[anālais sekss]], [[orālais sekss]], [[masturbācija]] ir cita veida [[sekss|seksuālās aktivitātes]]. Dzimumakta laikā pastāv [[fiziska tuvība]] starp diviem vai vairākiem indivīdiem. Vismaz diviem indivīdiem jābūt pretēja [[dzimums|dzimuma]]. Zemākajiem [[dzīvnieki]]em, piemēram, [[gliemeži]]em, tie ir [[hermafrodīts|hermafrodīti]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AS LHV Group''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads (1999. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[banka|banku]] darbība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       = 5,74 milj. EUR {{Increase}}(+125.16 %)(2014.)
| aum              =
| assets           = 540,05 milj. {{Increase}}(+34.91 %)(2014.)
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 219 (2013.)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.lhv.ee lhv.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
 Tallinā]]
'''''AS LHV group''''' ir [[Igaunija]]s [[banka|banku]] un finanšu pakalpojumu uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. Banka ir dibināta 1999. gadā, grupas pārvaldītajsabiedrība dibināta 2005. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences: '''28. augusts''' ir gada 240. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (241. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 125 dienas.

sentences:
[[File:Vector addition ans scaling.png|200px|thumb|right|Vektoru saskaitīšana (augšā) un vektoru skalārais reizinājums (apakšā)]]
'''Vektoru telpa''', arī '''lineāra telpa''', ir parastās [[dimensija|trīsdimensiju]] telpas vispārinājums. Vektoru telpa ir jebkuru divu [[vektors|vektoru]] kopa, kam ir definētas [[saskaitīšana]]s un [[reizināšana]]s darbības ar [[skaitlis|skaitli]] jeb skalāru lielumu. Vektoru telpai ir arī dažādi speciālgadījumi: [[Banaha telpa]], [[Eiklīda telpa]], [[Hilberta telpa]]. Vektoru telpas pēta [[lineārā algebra|lineārajā algebrā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences: '''Miesnieki''' ir [[amatnieki]], kas nodarbojas ar [[gaļa]]s sagādi, apstrādi, lopu kaušanu, dīrāšanu un gaļas pārdošanu.<ref name="mw">{{cite web |url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/butcher |title=Merriam-Webster's Dictionary's definition of "butcher"}}</ref> Mūsdienās amats samērā rets. Vēsturiski savus ražojumus miesnieki pārdeva skārņos, par kuru izmantošanu divas reizes gadā bija jāmaksā īpaši nodokļi — [[tirgus nauda]]. Miesnieki piederēja pie pilsētas amatnieku [[aristokrātija]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Dēnhofs
|          vārds_orig = ''Teodor Dönhoff''
|              attēls = Teodor Denhoff (d. 1622).PNG
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = kā Cēsu vaivads (ap 1620)
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Durbe]]?, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1622
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 8
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = virsnieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Billija Lina ilgais puslaika ceļš
| attēls                   = Billy Lynn's Long Halftime Walk poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billy Lynn's Long Halftime Walk''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Rodri Tomass]]
* [[Stīvens Kornvels]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = [[Džons-Kristofs Kastelli]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džo Elvins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Makenzija Lī]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Kriss Takers]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Studio 8]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Bona Film Group]]''
* ''[[The Ink Factory]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2016|11|11|ASV un Ķīna|2017|2|10|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170218111709/http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billylynn.htm|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Billija Lina ilgais puslaika ceļš"''' ({{val|en|Billy Lynn's Long Halftime Walk}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] kara drāma, kas balstīta uz Bena Founteina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Džo Elvins]], [[Kristena Stjuarta]], [[Makenzija Lī]], [[Vins Dīzels]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Kriss Takers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{jāuzlabo|nelabots mašīntulkojums}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia turtur
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|           attēls = European Turtle Dove (Streptopelia turtur).jpg
|     att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|            ģints = Streptopelia
|         ģints_lv = Ūbeles
|             suga = Streptopelia turtur
|          suga_lv = Parastā ūbele
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā ūbele''' jeb vienkārši '''ūbele''' (''Streptopelia turtur'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putnu [[suga]], kurai ir četras pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2020]</ref> Sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir samērā reta ligzdotāja un gājputns.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_strtur.htm |title=Ornitofaunistika: Parastā ūbele Streptopelia turtur |access-date={{dat|2014|02|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120209224314/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_strtur.htm |archivedate={{dat|2012|02|09||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši
| attēls                   =  Bad Boys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Berijs]]
* [[Dags Ričardsons]]
* [[Džims Malholands]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Marks Mancina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995|title=Bad Boys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2018|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180626113846/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys.htm|title=Bad Boys (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|141,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši "''' ({{val|en|Bad Boys}}) ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Tea Leoni]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie puiši 2]]".

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences: '''Sociālistiska valsts''' ir valsts, kurā pastāvošā valsts iekārta, valdošā partija vai konstitūcija pretendē uz sekošanu [[Sociālisms|sociālisma]] vai [[Marksisms|marksisma]] ideoloģijai. Lielākā daļa valstu, kuras pretendēja uz šo statusu, pastāvēja laikā starp 1945. un 1992. gadu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Anna Košmala
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1994|10|22}}
| dz. vieta = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
| darbības gadi = 2011—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi = ''Teletriumf'' (2012)
| dzimums = S
}}
'''Anna Košmala''' ({{val|uk|Ганна Сергіївна Кошмал}}; dzimusi 1994. gada 22. oktobrī [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir ukraiņu kinoaktrise. Pazīstama ar Žeņas Kovaļevas lomai televīzijas seriāla "[[Radu būšana]]" (''Сваты'') piektajā, sestajā un septītajā sezonā, par ko viņa divas reizes tika nominēta Ukrainas televīzijas balvai ''Teletriumf''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://teletriumf.ua/history/2012/334/ |title=Телетріумф. Лауреати і номінанти 2012 року |access-date={{dat|2022|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200813174349/https://teletriumf.ua/history/2012/334/ }}</ref> Spēlējusi arī galveno lomu populāros ukraiņu seriālos "Saška" (''Сашка''), "Labs puisis" (''Хороший парень''), "Ciems uz miljonu" (''Село на миллион'').

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pavilosta}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|sakramentu|notikumu|Pēdējais vakarēdiens}}
 glezna "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]"]]
'''Eiharistija'''<ref name="termini.lza"/><ref name="Euharistija"/> ({{val|el|Ευχαριστία}}, ''Eucharistía'' — ‘pateicība’), '''Svētais Vakarēdiens'''<ref>[http://www.lelb.lv/lv/?ct=sakrmenti LELB sakramenti]</ref> jeb '''Vissvētākais sakraments''' ir [[sakraments]], kas [[kristietība|kristietībā]] nosaka [[Vakarēdiens|Vakarēdiena]] svinēšanas procedūru. Tas izpaužas kā [[rituāls]], kurā kristietis [[Sakramenta maize|maizes]] un [[vīns|vīna]] veidā it kā saņem [[Jēzus Kristus]] patieso [[miesa|miesu]] un [[asinis]].

sentences: '''Limfātiskā sistēma''' ({{val|la|Systema lymphaticum}}) ir caurulīšu sistēma [[zīdītāji]]em, kas papildina [[asinsrites orgānu sistēma|sirds un asinsvadu sistēmu]]. To veido limfas ceļi un limfoīdie orgāni, pa kuriem plūst [[limfa]] — puscaurspīdīgs šķidrums. Limfai ir nozīmīga loma [[organisms|organisma]] [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] vielu maiņas un attīrīšanas procesos. Atšķirībā no asinsrites sistēmas, limfātiskā sistēma nav noslēgta un tai nav centrālā sūkņa. Limfa, kas cirkulē limfātiskajā sistēmā, pārvietojas ļoti lēni un zem maza spiediena.<ref name=":02">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=105|last=Nagle}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus squarrosus sl6.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus squarrosus|suga_lv=Izspūrusī lāčauza|binomial=Bromus squarrosus|autors=L.}}
'''Izspūrusī lāčauza''' ({{val|la|Bromus squarrosus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot ziemeļu un ziemeļaustrumu daļu), kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. [[Latvija|Latvijā]] izspūrusī lāčauza ir rets adventīvs (ievazāts) augs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/bromus-squarrosus-l/|title=izspūrusī lāčauza - Bromus squarrosus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-06}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paralēlās mātes
| operators =
| attēls = ParallelMothers-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = [[Augustins Almodovars]]
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Penelope Krusa]]
* [[Milena Smita]]
| mūzika = [[Alberto Iglesiass]]
| oriģinālnos = ''Madres paralelas''
| studija = * ''El Deseo''
* ''Remotamente Films AIE''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Entertainment Iberia''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|8|Spānija}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12618926/|title=Parallel Mothers (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paralēlās mātes"''' ({{Val|es|Madres paralelas}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Penelope Krusa]] un [[Milena Smita]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Liļa Budžurova
 |    vārds_orig = ''Lilâ Bucurova''
 |        attēls = Буджурова Лиля.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Liļa Budžurova 2015. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 1
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Anrena|td=Uzbekistāna}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnāliste, dzejniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Liļa Budžurova''' ({{val|crh|Lilâ Rustem qızı Bucurova}}, {{val|uk|Ліля Рустемівна Буджурова}}, dzimusi {{dat|1958|11|1}}) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] [[Dzejnieks|dzejniece]] un [[Žurnālists|žurnāliste]].<ref name=VIP>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html |title=Буджурова Лиля Рустемовна |accessdate=2018-04-24 |work=Известные люди юга России |publisher=vipstav.ru |date= |language=ru |archive-date=2019-09-17 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190917012329/http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html }}</ref>

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Beloreckas dzelzceļa stacija
| tips                = pasažieru un kravas stacija
| attēls              = Ilshats Beloretskrailwaystation.jpg
| attēla_apraksts     =
| karte               = Baškortostāna#Krievija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1967
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 10
| adrese              =
| latd  = 53.9269 | latNS  = N
| longd = 58.3222 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
}}
'''Beloreckas dzelzceļa stacija''' ({{val|ba|Белорет}}, {{val|ru|Белорецк}}) ir [[Krievija]]s Kuibiševa dzelzceļa Baškīru reģiona [[dzelzceļa stacija]] [[Belorecka|Beloreckā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]].

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čeņs Guančens
|     vārds_orig = ({{val-zh|陈光诚}}, {{zh-p|Chén Guāngchéng}}
|         attēls = Chen_Guangcheng_at_US_Embassy_May_1,_2012.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liņi]], [[Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[haņi|haņs]]
|   nodarbošanās = [[Cilvēktiesību aizstāvis]], [[disidents]], [[jurists]]
|        dzimums = Vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čīlē|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Čīles žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences: '''Vairākplatformu programmatūra''' ir [[programmatūra]], kas var darboties uz vairāk nekā vienas [[dators|datoru]] aparatūras platformas un (vai) [[operētājsistēma]]s.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences:
[[Kategorija:Tūrisms pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Ceļojumi]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =African Bush Elephant.jpg
| att_nosaukums =[[Āfrikas zilonis]] Tanzānijā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Proboscidea
| kārta_lv =Snuķaiņi
| virsdzimta =Elephantoidea
| virsdzimta_lv=Ziloņu virsdzimta
| dzimta =Elephantidae
| dzimta_lv =Ziloņu dzimta
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Loxodonta|Āfrikas ziloņi}}
* {{TaksoSaite|Elephas|Āzijas ziloņi}}
| kategorijas =nē
}}
'''Ziloņi''' ir vislielākie uz [[sauszeme]]s dzīvojošie [[zīdītāji]]. Izšķir 3 ziloņu [[suga]]s, kas tiek iedalītas 2 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]: {{TaksoSaite|Loxodonta africana|Āfrikas savannas zilonis}}, {{TaksoSaite|Loxodonta cyclotis|Āfrikas meža zilonis}} un {{TaksoSaite|Elephas maximus|Āzijas zilonis}}. Vislielākais no visiem ir Āfrikas savannas zilonis, kura [[tēviņš]] var sasniegt gandrīz 4 metru augstumu skaustā un 9 tonnas masu.<ref>[http://www.animalcorner.co.uk/wildlife/elephants/elephant_african.html African Elephants]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = AVN balva
| current_awards = 40. AVN balva
| image          =
| alt            =
|caption         = 2015. gada AVN balva, kas pasniegta kategorijā "Labākais pilnmetrāžas filmas režisors", ko ieguva [[Breds Armstrongs]]
|sponsor         = ''[[Adult Video News]]''
|presenter       = ''Adult Video News''
|host            =
|location        = [[Lasvegasa]], [[Nevada]]
|country         = ASV
|reward          =
|year            = 1984. gadā<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.telecinco.es/informativos/Rebeca-Linares-Toni-Ribas-Oscar_0_964950062.html#|title=Rebeca Linares y Toni Ribas triunfan en los 'Oscar del porno'|work=telecinco.es|accessdate=December 14, 2014}}</ref>
|year2           =
|website         = {{URL|https://avn.com/awards}}
|network         =
* ''[[Playboy TV]]'' (1998–2009)
* ''[[Showtime]]'' (ASV) (kopš 2009. gada)
* ''[[The Movie Network]]'' un ''[[Movie Central]]'' (Kanāda)
|previous        = [[35. AVN balva]]
|main            = AVN balva
|next            = [[36. AVN balva]]
}}
'''AVN balva''' ({{val|en|AVN Awards}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] žurnāla ''AVN (Adult Video News)'' balva, ko piešķir par sasniegumiem [[pornofilma|pornofilmu]] veidošanā.

sentences:
{{neatkarīgas atsauces+}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = Bērnu un jauniešu centrs "Laimīte"
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = BJC Laimite logo.png
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = BJC "Laimīte"
|motto        =
|formation    =
|extinction   =
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       =
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Sarkandaugavas iela]] 24, [[Rīga]], [[Latvija]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served =
|membership   =
|language     = [[latviešu valoda|latviešu]]
|leader_title = Direktore
|leader_name  = Aiva Sarma
|main_organ   = Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|http://www.laimite.lv|BJC "Laimīte" mājaslapa}}
|remarks      = <!-- <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small> Kas atjaunots? -->
|}}

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Leitas kalni
|attēls                 = Leithagebirge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Leitas kalni pie [[Eizenštate]]s
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.875556 | latNS  = N
| longd = 16.475556 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 35
|platums                = 5-7
|kalns                  = [[Zonnenbergs]]
|augstums               = 484
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlas Guru
| attēls                   = Love guru.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Love Guru''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Marko Šnābels]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Maikls De Luka]]
* [[Maiks Maierss]]
| scenārija autors         =
* Maiks Maierss
* [[Greiems Gordijs]]
| galvenajās lomās         =
* Maiks Maierss
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Romānijs Malko]]
* [[Megana Gūda]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Džons Olivers]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Daniels Tošs]]
* [[Omids Džalili]]
| mūzika                   =
* [[Džordžs S. Klintons]]
* [[Malkolms Kirbijs jaunākais]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|20}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/love-guru-2008 |title=The Love Guru |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=September 12, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|62 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveguru.htm|title=The Love Guru (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlas Guru"''' ({{val|en|The Love Guru}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Marko Šnābels]]. Galvenās lomas atveido [[Maiks Maierss]], [[Džastins Timberleiks]], [[Džesika Alba]], [[Romānijs Malko]], [[Megana Gūda]], [[Verns Trojers]], [[Džons Olivers]], [[Bens Kingslijs]], [[Daniels Tošs]] un [[Omids Džalili]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|20||bez}}.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Baltijas elektrostacija
| native_name         = ''Balti soojuselektrijaam''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Balti_Soojuselektrijaam.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Narva]], [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59  | latm  = 21 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 07 | longs = 22 | longEW = E
| groundbreaking_date = 1959. gads
| start_date          =
| completion_date     = 1965. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
{| class="toccolours" style="float:right; margin-left: 1em; text-align:center;" cellpadding=2 cellspacing=0
|- style="background-color: #ccccff;"
|[[Marts|<<]]
|colspan="5" style="text-align: center;"| '''Aprīlis'''
|[[Maijs|>>]]
|- style="background-color: #ccccff; border: none;"
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Ot
|width="14%"| Tr
|width="14%"| Ce
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Se
|width="14%"| Sv
|-
|        ||        ||        ||[[1. aprīlis|1]]||[[2. aprīlis|2]]||[[3. aprīlis|3]]||[[4. aprīlis|4]]
|-
|[[5. aprīlis|5]]||[[6. aprīlis|6]]||[[7. aprīlis|7]]||[[8. aprīlis|8]]||[[9. aprīlis|9]]||[[10. aprīlis|10]]||[[11. aprīlis|11]]
|-
|[[12. aprīlis|12]]||[[13. aprīlis|13]]||[[14. aprīlis|14]]||[[15. aprīlis|15]]||[[16. aprīlis|16]]||[[17. aprīlis|17]]||[[18. aprīlis|18]]
|-
|[[19. aprīlis|19]]||[[20. aprīlis|20]]||[[21. aprīlis|21]]||[[22. aprīlis|22]]||[[23. aprīlis|23]]||[[24. aprīlis|24]]||[[25. aprīlis|25]]
|-
|[[26. aprīlis|26]]||[[27. aprīlis|27]]||[[28. aprīlis|28]]||[[29. aprīlis|29]]||[[30. aprīlis|30]]||
|- style="background-color: #ccccff;"
{{!}}colspan="7"{{!}}'''[[2010. gads|2010]]'''
|}
'''Aprīlis''' ({{val|la|Aprilis}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] ceturtais [[mēnesis]]. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sulu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sultekis'' vai ''Velyku mėnuo'' bet mūsdienās — ''balandis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: '''Gazlaitings''' (no {{val|en|gaslighting}} — 'apgaismošana ar gāzi') ir [[Psiholoģiska manipulācija|psiholoģiskas manipulācijas]] veids, kurā cilvēks mēģina sēt šaubas konkrēta indivīda vai grupas locekļos, liekot viņiem apšaubīt viņu pašu [[Atmiņa|atmiņu]], [[Uztvere|uztveri]] un saprātu. Gazlaitinga mērķis ir destabilizēt upuri un deleģitimizēt upura uzskatus, izmantojot informācijas noliegšanu un sagrozīšanu, maldināšanu un melošanu, un pretrunu izvirzīšanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lexico.com/definition/gaslight|title=Gaslight|website=Lexico Dictionaries|access-date=2019-12-30|language=en|archive-date=2016-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20160823070251/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/gaslight}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rietumāfrika]]s valsti|Gvineja (nozīmju atdalīšana)|Gvineja}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República da Guiné-Bissau''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gvinejas-Bisavas Republika
|            valsts_nosaukums = Guinea-Bissau
|               karoga_attēls = Flag of Guinea-Bissau.svg
|            karoga_nosaukums = Gvinejas-Bisavas karogs
|              ģerboņa_attēls =Emblem_of_Guinea-Bissau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gvinejas-Bisavas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Esta é a Nossa Pátria Bem Amada]]''
|               kartes_attēls = Location_Guinea_Bissau_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Gvinejas-Bisavas atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Bisava]]
| latd= 11 | latm= 52 | latNS= N | longd= 15 | longm= 36 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gvinejas-Bisavas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Umaro Sissoco Embaló]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gvinejas-Bisavas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Geraldo Martins]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gvinejas-Bisavas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Portugāle]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1973|9|24}}
|       neatkarības_notikums2 = atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1974|9|10}}
|                 platība_km2 = 36,125
|               platība_rangs = 136.
|              procenti_ūdens = 22,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 1 647 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 148.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 44,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 154.
|                     IKP_PPP = 1,720 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 1068
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,396 zems
|                   HDI_rangs = 173.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Rietumāfrikas CFA franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +0
|                      domēns = [[.gw]]
|              tālsarunu_kods = 245
|                iso_kods_num = 624
|              iso_kods_alfa2 = GW
|              iso_kods_alfa3 = GNB
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''Kabotāža''' ir preču, kravu vai pasažieru pārvadājumi starp divām vietām vienā un tajā pašā valstī, ko veic citas valsts transporta operators. Sākotnēji to piemēroja kuģošanai pa piekrastes maršrutiem, no ostas uz ostu, bet tagad attiecas arī uz [[Aviācija|aviāciju]], [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] un [[Autotransports|autotransportu]].

sentences: '''Divali''' (''Diwali'') ir [[hinduisms|hinduisma]] gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī.<ref name="OED-Diwali" /><ref name="britannica" /> Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas [[metafora]].<ref name="Heiligman31" /><ref name="htoday" /><ref name="ReferenceA" />

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kas tikko notika
 | oriģinālnos = ''What Just Happened''
 |      attēls = What just happened.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Berijs Levinsons]]
 |  producents =
* [[Ārts Linsons]]
* [[Marks Kubens]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džeina Rozentāle]]
 |   scenārijs = Ārts Linsons
 |     aktieri =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Šons Penns]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Robina Raita]]
* [[Mūna Blodgūda]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Vinkots]]
* [[Brūss Viliss]]
 |      mūzika = [[Marselo Zavoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|17|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-just-happened-2008|title=What Just Happened|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatjusthappened.htm|title=What Just Happened (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kas tikko notika"''' ({{val|en|What Just Happened}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Šons Penns]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Stenlijs Tuči]], [[Džons Turturo]], [[Robina Raita]], [[Mūna Blodgūda]], [[Kristena Stjuarta]], [[Maikls Vinkots]] un [[Brūss Viliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{novec|Igaunijas krona pie novecojušiem kodiem}}
'''ISO 4217''' ir starptautisks standarts, kas ar trīs burtu kodu palīdzību apraksta [[nauda]]s vienības. Standartu noteikusi [[ISO|Starptautiskā standartizācijas organizācija]] un tas ir saistošs [[banka|banku]] biznesā visā pasaulē. Šim standartam ir piešķirts arī Latvijas nacionālā standarta statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/lb-valutu-kursi/latvijas-bankas-koteto-valutu-nosaukumu-un-kodu-saraksts |title=Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts |access-date={{dat|2014|05|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140404222309/http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/lb-valutu-kursi/latvijas-bankas-koteto-valutu-nosaukumu-un-kodu-saraksts |archivedate={{dat|2014|04|04||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140404222309/http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/lb-valutu-kursi/latvijas-bankas-koteto-valutu-nosaukumu-un-kodu-saraksts |date={{dat|2014|04|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lvs.lv/lv/products/11769|title=LVS ISO 4217:2003|publisher=SIA "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs" Standartizācijas birojs}}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Badahosas aplenkums
| width       =
| partof      = [[Pireneju karš|Pireneju kara]]
| image       = Siege_of_Badajoz,_by_Richard_Caton_Woodville_Jr.jpg
| caption     =
| date        = {{dat|1812|03|16}} - {{dat|1812|04|6}}
| place       = [[Badahosa]], {{ESP}}
| map_type    = Spānija#Eiropa
| map_relief  = jā
| latitude    = 38.878889
| longitude   =  -6.966944
|coordinates= {{coord|38.878889|N|6.966944|W|format=dms|display=inline,title}}
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = britu, portugāļu uzvara<ref>Bodart, Gaston (1908). Militär-historisches Kriegs-Lexikon (1618-1905). Retrieved 28 May 2021.</ref>
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = [[Image:Flag_of_the_United_Kingdom.svg|25px]] [[Lielbritānija]],
{{flagicon image|Flag Portugal (1750).svg}} [[Portugāle]]
| combatant2  = [[Image:Flag of France (1794–1815, 1830–1974, 2020–present).svg|25px]] [[Francijas Pirmā impērija|Francija]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Image:Flag_of_the_United_Kingdom.svg|25px]] [[Arturs Velzlijs|Velingtonas hercogs]]
| commander2  = [[Image:Flag of France (1794–1815, 1830–1974, 2020–present).svg|25px]] [[Armāns Filipons]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
27 000

52 lielgabali
| strength2   =
4 742-5 000
| strength3   =
| casualties1 = 4 800 kritušo un ievainoto
| casualties2 = 1 500 krituso un ievainoto
3 500 sagūstīto
3500—3700 sagūstīto
| casualties3 = 200—4000 spāņu civiliedzīvotāji nogalināti, ievainoti, sagūstīti
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Fromholds Oskars fon Lēviss of Menārs''' ({{val-de|Peter Frommhold Oskar von Löwis of Menar}}, {{val-ru|Пётр Александрович Левиз-оф-Менар}}; 1830—1885) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Krievu-turku karš (1877—1878)|Krievu-turku kara (1877—1878)]] dalībnieks.

sentences: '''Leikocitūrija''' ir [[Leikocīti|leikocītu]] atrašanās [[Urīns|urīnā]]. Urīna nogulsnēs normā [[Vīrietis|vīriešiem]] redzes laukā redz 0—1 leikocītu, [[Sieviete|sievietēm]] līdz 5—6 leikocītiem. Lai noteiktu leikocitūrijas avotu, izmanto diferenciāldiagnostiskus testus, kas ļauj noteikt urīna nogulšņu leikocītu populāciju. Izšķir [[infekcija]]s leikocitūriju un aseptisku leikocitūriju.<ref name="Shilov2007"/>

sentences: '''Johans Martins fon Elmpts''' ({{val|de|Graf Johann Martin von Elmpt}}, {{val|ru|Иван Карпович Эльмпт}}, 1726−1802) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālfeldmaršals]], [[Svitenes muiža]]s īpašnieks.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
nogulas apkārt fumarolu izplūdes vietai]]
'''Fumarolas''' ({{val-it|fumo}} — 'dūmi') ir virs 200 °C sakarsēta [[tvaiks|tvaika]] un vulkānisko [[gāze|gāzu]] strūklas, kas izplūst no vulkāniskas izcelsmes plaisām.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 241. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Par fumarolām sauc arī pašas atveres, no kurām izplūst šīs gāzes. Fumarolas iedala primārajās, kas rodas tieši no [[magma|magmā]] izšķīdušajām gāzēm, un sekundārajās, kas nav tieši saistītas ar [[vulkāns|vulkānu]], bet rodas no vēl neatdzisušas [[lava]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Puffin_Latrabjarg_Iceland.jpg
|    att_nosaukums = [[Atlantijas tuklītis]] (''Fratercula arctica'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Alcidae
|        dzimta_lv = Alku dzimta
|      apakšdzimta = Fraterculinae
|   apakšdzimta_lv = Tuklīšu apakšdzimta
|            ģints = Fratercula
|         ģints_lv = Tuklīši
|         binomial = Fratercula <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Tuklīši, tuklīšu ģints''' (''Fratercula'') ir viena no [[alku dzimta]]s (''Alcidae'') [[kaijveidīgie|kaijveidīgo]] putnu ģintīm, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=list>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ IOC World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Divas tuklīšu sugas mājo [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], viena [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], uzturoties aukstajos [[Arktika]]s [[ūdens|ūdeņos]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Pale Blue Eye''
| operators =
| attēls = The Pale Blue Eye poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Skots Kūpers]]
| producents = * Skots Kūpers
* [[Kristians Beils]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Tailers Tompsons]]
| scenārijs = Skots Kūpers
| aktieri = * Kristians Beils
* [[Harijs Mellings]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Lūsija Bointone]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''The Pale Blue Eye''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Streamline Global Group''
* ''Le Grisbi Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|12|23|ASV|2023|1|6|Netflix}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Pale Blue Eye''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Kūpers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Harijs Mellings]], [[Džiliana Andersone]], [[Lūsija Bointone]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Luisa Beiarda 2003. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/the-pale-blue-eye-trailer-christian-bale-edgar-allan-poe-1235414035/|title=‘The Pale Blue Eye’ Trailer: Christian Bale Teams With Edgar Allan Poe to Investigate a Grisly Murder in Netflix Thriller|last=Zee|first=Michaela|last2=Zee|first2=Michaela|website=Variety|access-date=2023-01-12|date=2022-12-07|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fridrihs fon Rīdigers
|     vārds_orig = ''Theodor von Rüdiger
Фёдор Васильевич Ридигер''
|         attēls = Ridiger Fyodor Vasilyevich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1783]]. gada decembrī
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Karlsbāde]], [[Austrijas impērija]]
([[Karlovi Vari]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jākabs Vilhelms, māte - Elizabete, dzimusi Rīdigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Luīze, dzimusi fon Firksa (1811-1894)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Juris Vectirāns
| vārds_orģ =
| attēls = 12.Saeimas deputātu svinīgais solījums (15532933410).jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Juris Vectirāns 2014. gadā
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|5|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2014|1|23|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1953|10|16}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jaunjelgava|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīves =
| sieva = Evija Vectirāne
| bērni = 3 meitas un 2 dēli
| profesija = politiķis
| alma_mater = Vissavienības Iekšlietu ministrijas Minskas Augstākā skola,
Čehijas Republikas Kara akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Juris Vectirāns''' (dzimis {{dat|1953|10|16}} [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]])<ref name="laudis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijaslaudis.lv/old-data/users/vectirans_juris/|title=Juris Vectirāns|publisher=Latvijaslaudis.lv|accessdate={{dat|2014|3|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304231934/http://www.latvijaslaudis.lv/old-data/users/vectirans_juris/|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] iekšlietu darbinieks, ģenerālis un politiķis. Bijis [[Saeima]]s deputāts, pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]] un [[ZZS|Zaļo un Zemnieku savienību]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Samurajs
| operators =
| attēls = LeSamourai.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Natālija Delona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Samouraï''
| studija = * ''Filmel''
* ''Compagnie Industrielle et Commerciale Cinématograp''
* ''Fida Cinematografica''
* ''T.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''S.N. Prodis''
* ''Fida Cinematografica''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|10|25}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Samurajs"''' ({{Val|fr|Le Samouraï}}) ir 1967. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Fransuā Perjē]] un [[Natālija Delona]].

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|bioķīmiķi|Blohs|Blohs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Konrad Emil Bloch
| attēls =Konrad Bloch.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Blohs 1965. gadā
| dz_gads =1912
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Nisa|Niese]],  [[Vācija]]
(tagad [[Nisa]], {{POL}})
| m_gads =2000
| m_mēnesis=10
| m_diena=15
| m_vieta =[[Leksingtona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Minhenes Tehniskā augstskola]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[holesterīns|holesterīna]] un [[taukskābe]]s [[metabolisms]] organismā
| apbalvojumi = [[1964]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Džosers
|name-orig =
|image = Djoser statue.jpg
|imgw = 214
|caption =
|reign = 19 vai 28 gadi ap 2670. gadu p.m.ē.
|reign-end =
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =
|successor =
|spouse =
|issue =
|house =3. dinastija
|father =
|mother =
|birth_date =
|death_date =
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Sakāra|Džosera piramīda}}
}}
'''Džosers''', arī '''Džesers''',<ref name="lpe" /> bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 3. dinastijas laikā 19 vai 27 gadus ap 2670. gadu p.m.ē. Bija 3. dinastijas dibinātājs.

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences:
{{Militāras vienības infokaste
| unit_name = Vācu ordenis jeb Teitoņu ordenis
| image = Insignia Germany Order Teutonic.svg
| image_size = 150px
| caption = Ordeņa [[Ģērbonis]] 14. gadsimta laikā
| dates = ap 1190. gadu—pašlaik
| allegiance =  [[Svētais Krēsls]] (ap 1190. gadu—pašlaik)
{{Flaga|Holy Roman Empire}} [[Svētā Romas impērija]] (1190–1806)
 [[Jeruzalemes Karaliste]] (1190–1291)
{{flagicon image|Bandiera del Regno di Sicilia 4.svg}} [[Sicīlijas Karaliste]] (1191–1484)
{{flagicon image|Flag of Cyprus (1350) as reported by the Book of All Kingdoms.svg}} [[Kipras Karaliste]] (1197–1350)
{{flagicon image|Royal banner of the Kingdom of Bohemia (colorful).svg}} [[Bohēmijas Karaliste]] (1198–1918)
{{flagicon image|Flag of the Republic of Venice (Mid-14th century).svg}} [[Venēcijas Republika]] (1209–1500)
{{flagicon image|Flag of Hungary (13th century).svg}} [[Ungārijas Karaliste]] (1211–1225; 1429–1432; 1702–1731)
{{flagicon image|Flag_of_the_State_of_the_Teutonic_Order.svg}} [[Vācu ordeņa valsts]] (1226–1525)
{{Flagicon image|Flag of the State of the Teutonic Order.svg}} [[Livonijas Konfederācija]] (1237–1561)
{{Flagicon image|Kingdom of Poland-flag.svg}} [[Polijas kroņa zemes]] (1466–1525)
{{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-03.svg|border=no}} [[Lietuvas lielkņaziste]] (1559–1561)
{{Flaga|Austrian Empire}} [[Austrijas Impērija]] un [[Austroungārija]] (1804–1918)
 [[Bavārijas Karaliste]] (1805–1809)
 [[Virtembergas Karaliste]] (1805–1809)
{{flagicon image|Commemorative_Medal_of_the_Rhine_Confederation.svg}} [[Reinas Konfederācija]] (1806–1809)
{{flagicon image|Flagge_Großherzogtum_Baden_(1891–1918).svg}} [[Bādenes lielhercogiste]] (1806–1809)
 [[Hesenes lielhercogiste]] (1806–1809)
{{Flagicon|Austria}} [[Vācu Austrijas Republika]] un [[Pirmā Austrijas Republika]] (1918–1934)
{{Flaga|TCH}} [[Čehoslovākjas Pirmā republika|Čehoslovākjas Pirmā]] un [[Čehoslovākijas Otrā republika|Otrā republika]] (1918–1939)
 [[Austrijas federatīvā valsts]] (1934–1938)
{{Flaga|AUT}} [[Austrija]] (1945–)
 {{Flaga|GER}} [[Vācija]] (1949–)
{{Flaga|CZE}} [[Čehija]] (1993–)
| type = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu]] [[reliģiskais ordenis]]
(no 1192–1810 kā [[reliģiski militārais ordenis]])
| role =
| size =
| command_structure =
| garrison = {{plainlist|
*[[Akra]] (1190–1291)
*[[Venēcija]] (1291–1309)
*[[Malborkas pils]] (1309–1466)
*[[Kēnigsberga]] (1466–1525)
*[[Mergenhaima]] (1525–1809)
*[[Vīne]] (1809–pašlaik)
 }}
| garrison_label = Galvenās mītnes vietas
| nickname = Teitoņu bruņinieki, Vācu ordenis
| patron = {{plainlist|
* [[Jaunava Marija]]
* [[Ungārijas Elizabete]]
* [[Svētais Juris]]
 }}
| motto =
| colors = Balts apmetnis ar melnu krustu
| colors_label = Apģērbs
| march =
| mascot =
| equipment =
| equipment_label =
| battles =
| anniversaries =
| decorations =
| battle_honours =
| commander1 = [[Henrihs Valpots fon Basenheims]]
| commander1_label = Pirmais [[Vācu ordeņa lielmestri|Lielmestrs]]
| commander2 = [[Franks Baijards]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.deutscher-orden.at/site/generalleitung/hochmeister|title=Deutscher Orden: Brüder und Schwestern vom Deutschen Haus St. Mariens in Jerusalem|website=www.deutscher-orden.at}}</ref>
| commander2_label = Pašreizējais ordeņa lielmestrs
| commander3 =
| commander3_label =
| notable_commanders =
}}

sentences: '''Gubumākoņi''', ''cumulus'' (Cu) ir pa visām debesīm izmētāti atsevišķi [[mākoņi]] ar stingru, bieži vien pelēku pamatu. Tie attīstās vertikālā virzienā un izskatās vai nu pēc kaudzes, vai kalna, vai torņa (atkarībā no to veida). Latvijā tie visbiežāk novērojami [[vasara|vasarā]]. Veidojas, siltajam gaisam lēni ceļoties virs Zemes. Gubumākoņi sastāv no [[ūdens]] pilieniem, bet gubu lietusmākoņu virsotnes sastāv no [[ledus]] kristāliņiem. Cauri gubumākoņiem parasti nespīd [[Saule]] un zem tiem ir tumšāks.

sentences:
{{citas nozīmes|valūtu vairākās valstīs|dolārs (nozīmju atdalīšana)|dolārs}}
{{cita nozīme|valūtu vairākās valstīs|ASV oficiālo valūtu|ASV dolārs}}
 banknote]]
'''Dolārs''' (bieži tiek apzīmēta ar [[dolāra zīme|dolāra zīmi]] '''$''') ir oficiālā [[valūta]] vairākās valstīs. Dolāra nosaukums ir atvasināts no [[sudrabs|sudraba]] monētas [[tālers|tālera]], kas bija izplatīta daudzās [[Eiropa]]s valstīs. Mūsdienās tā ir oficiālā naudas vienība [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citās valstīs. Angļvalodīgajās zemēs dažreiz par dolāriem dēvē arī spāņu [[peso]].

sentences: '''Derlija arābu zirgs''' ([[1700]]. - [[1730]].) bija viens no trijiem [[ērzelis|ērzeļiem]] - ciltstēviem, no kuriem izveidoja [[Anglija]]s [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu šķirni]]. Otri divi bija [[Godolfīna arābu zirgs]] un [[Baierlija turku zirgs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| infobox_width         =
| image                 = Kaunas_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| position = left
| latd  = 54.897  | latNS  = N
| longd = 23.889  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = arhikatedrālā bazilika
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1624]]
| length                = 84.0 m
| width                 = 34.0 m
| width_nave            =
| height_max            = 28.0 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas arhikatedrālā bazilika" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1686988"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Kauno Šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētā. [[Kauņas arhidiecēze]]s katedrāle. Nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 842).

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences: '''Zeme starp Skrundu un Zemgali''' jeb '''"Starpzeme"''' ir apzīmējums zemei, kas XIII. gs. pieminēta [[kurši|kuršu]] ķēniņa [[Lamekins|Lamekina]] un [[Romas pāvesti|Romas pāvesta]] legāta [[Alnas Balduīns|Alnas Balduīna]] līgumā par patstāvīgas [[Kurzemes bīskapija|Kursas bīskapa valsts]] dibināšanu 1230. gadā.

sentences: '''Pakaļējais vēdera-sānu kauls''' (''Posterior ventro-laterale'') saīsinājumā ('''''PVL''''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir pāra bruņu plātnes, kas no labās un kreisās puses klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] vēdera puses aizmugurējo sānu daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja [[Vidukļa kārba|vidukļa kārbu]], bet [[Artrodiras|artrodirām]] veido vēdera bruņu.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Klienta-servera''' tīkla arhitektūra ir savā ziņā pretstats [[Vienādranga tīkls|vienādranga tīkla arhitektūrai]] jeb [[Vienādranga tīkls|P2P]]. Šādai arhitektūrai raksturīgs viens vai vairāki serveri, kuriem katram pieslēdzas salīdzinoši liels daudzums klientu. Šis ir tradicionāli lietotais variants daudzlietotāju sistēmās, un uz šo principu balstās vairums klasisko [[Internets|interneta]] protokolu, piemēram, [[FTP]], [[HTTP]], [[IRC]], [[SMTP]] un citi. Tajā ir salīdzinoši viegli iespējams nodrošināt lietotāju autentifikāciju. Savukārt, ja klientu skaits palielinās ļoti strauji, palielinās slodze uz serveriem un tīkls zaudē efektivitāti, P2P šī problēma tik ļoti neskar.

sentences:
'''Oksitocīns''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] peptīd[[hormons]], kam ir nozīme intimitātē, vairošanās procesos, [[Dzemdības|dzemdībās]] un sociālo attiecību veidošanā.<ref name="AHFS2015">{{tīmekļa atsauce|title = Oxytocin|url = http://www.drugs.com/monograph/oxytocin.html|publisher = The American Society of Health-System Pharmacists|accessdate = June 2015}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |vauthors = Olff M, Frijling JL, Kubzansky LD, Bradley B, Ellenbogen MA, Cardoso C, Bartz JA, Yee JR, van Zuiden M|title = The role of oxytocin in social bonding, stress regulation and mental health: an update on the moderating effects of context and interindividual differences|journal = Psychoneuroendocrinology|volume = 38|issue = 9|pages = 1883–94|date = Sep 2013|pmid = 23856187|doi = 10.1016/j.psyneuen.2013.06.019}}</ref> Tas tiek izlaists asinīs lielos daudzumos dzemdību laikā, kā arī stimulējot krūts zirnīša receptorus, tiek izraisīta oksitocīna līmeņa paaugstināšanās un piena izdalīšanās no [[piena dziedzeris|piena dziedzeriem]].<ref>Marieb Human Anatomy & Physiology 9th edition, chapter:16, p. 599</ref> Tas tiek lietots arī kā medikaments, lai veicinātu [[dzemdības]], kā arī samazinātu pēcdzemdību asiņošanu.
Oksitocīns ir hipotalāma hormons, kas tiek tieši izdalīts smadzenēs un nonāk perifērajā asinsritē caur aizmugurējo [[hipofīze]]s daļu, un regulē virkni fizioloģisku procesu, ieskaitot ēšanas paradumus un vielmaiņu. Grauzējiem un primātiem (kas nav cilvēkveidīgie primāti) ilgstoša oksitocīna ievadīšana noved pie svara pazemināšanās, samazinot pārtikas uzņemšanu, palielinot enerģijas patēriņu un veicinot lipolīzi. Oksitocīns var uzlabot glikozes homeostāzi, neatstājot ietekmi uz svaru.<ref>E.A. Lawson The effects of oxytocin on eating behaviour and metabolism in humans, https://www.nature.com/articles/nrendo.2017.115</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =37623 Valmiera
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1993|9|15}}
| alt_names = 1993 RN4; 1999 TO222
| mp_name = 37623
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=37623+Valmiera#content 37623 Valmiera (1993 RN4)]</ref>
| aphelion =3.4158 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.9594 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.1876 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0716
| period =5.69 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =22.3081°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =13 H
| single_temperature=
}}
'''37623 Valmiera''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1993]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]]. Tas ir nosaukts [[Valmiera]]s vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|autors=Wahlenb.|suga_lv=Ūdens grīslis|suga=Carex aquatilis|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex aquatilis - Flickr - aspidoscelis (2).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex aquatilis|attēls2=Carex aquatilis - Flickr - aspidoscelis (1).jpg}}'''Ūdens grīslis''' ({{val|la|Carex aquatilis}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tas plaši sastopams pola tuvumā [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], ūdenstilpju palienēs un grāvjos. [[Latvija|Latvijā]] ir sastopams ļoti reti, valsts vidus un ziemeļaustrumu daļā.

sentences:
[[Kategorija:Francija]]
[[Kategorija:Francijas reģioni]]
[[Kategorija:Mazās Antiļu salas]]

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Johans Frīdrihs Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Johana Frīdriha Mēdema portrets. (Gotlībs Šifners, 1784.)
|          dz_gads = 1722
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1785
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =Luīze Korfa
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
Agnese Brukena
|   brāļi = [[Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|               bērni =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
[[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Krievu kultūra''' ir [[Krievi|krievu tautas]] darbība, uzvedība un domāšana, kas balstās uz krievu tradīcijām, uzskatiem un mentalitāti. Kopumā tai ir [[Eiropa|eiropeiska]] ievirze, jo tā ir pārņēmusi [[Kristietība|kristīgās]] vērtības. Tajā pašā laikā tai ir [[nacionālā identitāte]], kas izpaužas krievu estētikas kanonos un [[Pareizticība|pareizticīgo]] reliģiskajā praksē.

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
{{Jāuzlabo|Jālikvidē iekšējās saites uz angļu Vikipēdiju.}}
{{noformējums+}}
{{atveidošana+}}
Abraviatūrai '''BIM''' ir divi skaidrojumi „'''Building Information Model'''” (Būves Informācijas Modelis) un „'''Building Information Modeling'''” (Būves Informācijas Modelēšana). „Building Information Model” (BIM) ir informācijas kopums, kurš vākts un papildināts visā būves pastāvēšanas laikā. „Building Information Modeling” (BIM) ir būves informācijas modeļa ģenerēšanas un pārzināšanas process<ref>Lee, G., Sacks, R., and Eastman, C. M. (2006). Specifying parametric building object behavior (BOB) for a building information modeling system. Automation in Construction, 15(6), 758-776.</ref>. Ir divas teorijas par šī termina pirmavotu. Pirmā — to radījusi firma Autodesk<ref>[http://industries.bnet.com/whitepaper.aspx?%26compid=3995%26docid=103305 Archived version of Autodesk's white paper on Building Information Modeling]{{Novecojusi saite}}</ref>, lai aprakstītu specificētu rasēšanu ar datoru ([[3D]], [[object-oriented]], [[AEC]], [[CAD]]). Otra teorija atspoguļo to, ka šo terminu radījis profesors Charles M. Eastman Džordžijas Tehnoloģiju Institūtā ([[Georgia Institute of Technology]])<ref>Yessios, C.I. Are We Forgetting Design? AECbytes Viewpoint #10 2004, http://www.aecbytes.com/viewpoint/2004/issue_10.html {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071107074452/http://aecbytes.com/viewpoint/2004/issue_10.html |date={{dat|2007|11|07||bez}} }}</ref>. Šī teorija balstās uz faktu, ka termins „'''Building Information Model'''” būtībā nozīmē to pašu, ko „'''Building Product Model'''” (Būves Datu Modelis), kuru kopš 1970. gada profesors Eastmans plaši izmanto savā grāmatā<ref>Eastman, C.M., Building Product Models: Computer Environments Supporting Design and Construction. 1999, Boca Raton, FL: CRC Press</ref> un citos dokumentos.<br />
Šo terminu ir popularizējis Jerry Laiserin<ref>[http://www.laiserin.com/features/issue15/feature01.php Laiserin's explanation of why 'BIM' should be an industry standard-term]</ref>, galvenokārt to skaidrojot kā ar celtni saistīto procesu digitālo attēlošanu ar nolūku atvieglot informācijas digitālā formāta apmaiņu un savietojamību. Šo iespēju piedāvā vairākas [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] ražošanas kompānijas, kā, piemēram, [[SOFTTECH]], [[Autodesk]], [[Bentley Systems]], [[Graphisoft]], [[CADdetails]] un citas.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Viļņas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka Santarišķu gatvē 2
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 45 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 16 | longs = 40 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1996 (1980)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|www.santa.lt}}
| other_links         =
}}
'''Viļņas Universitātes slimnīca''' ({{val|lt|Vilniaus Universiteto ligoninė}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name=Starptautiskā aviācijas sporta federācija
|image=FederationAeronautiqueInternationaleLogo.jpg
|abbreviation=FAI
|size=100px
|formation={{dat|1905}}
|headquarters=[[Lozanna]], [[Šveice]]
|membership=
|language=[[Angļu valoda|angļu]]
[[Franču valoda|franču]]
[[krievu valoda|krievu]]
[[spāņu valoda|spāņu]]
|leader_name=[[Roberts Hendersons]]
|website={{URL|www.fai.org}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Madžuro
 | official_name            = ''Mãjro''<br />''Majuro''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Majuro Satellite.PNG
 | image_caption            = Madžuro lagūnas satelītuzņēmums
 | image_flag               = Majuro Atoll Flag.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Māršala Salas
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{MHL}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type1        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 9.71
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 27 797
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+12]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 04 | lats =  | latNS = N
 | longd = 171 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Dalbe - Cena (2).jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Dalbe—Cena]]
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Baloži - Tīraine.jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Baloži—Tīraine]]

sentences:
[[Kategorija:Saulkrastu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diksona Zeme
|attēls              = Dickson Land Peerdalen IMG 7196.JPG
|attēla paraksts     = Pērdālene
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Diksona Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Dickson Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=50|lats= |latNS=N
|longd=15|longm=55|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 80
|platums             = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Leinefjellets]]
|augstums            = 1165
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Piramidene]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 3—50
|iedzīvotāju gads = 2018
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Diksona Zeme''' ({{val|no|Dickson Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/e5f95d84-e579-58cd-bf06-c6ec2d70f4e0 NPDC. Dickson Land]</ref> Dienviddaļu aizņem pussala, ko apskalo [[Īsfjords]] un tā atzari [[Billes fjords]], [[Nūrfjords]] un [[Diksona fjords]]. Ziemeļos Diksona Zemes krastus apskalo [[Veidefjords|Veidefjorda]] atzari Vestfjords un Eustfjords. Ziemeļrietumos Diksona Zeme robežojas ar [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]] un [[Andrē Zeme (Svalbāra)|Andrē Zemi]], austrumos — ar [[Nīfrīzlande|Nīfrīzlandi]] un [[Binsova Zeme|Binsova Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam un filantropam Oskaram Diksonam ''(Oscar Dickson)'', kurš finansēja vairākas [[Zviedrija]]s arktiskās ekspedīcijas laika posmā no 1868. līdz 1897. gadam.

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{Organizācijas infokaste
| name          = Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija
| native_name   = ''United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization''
| image         = Flag of UNESCO.svg
| size          =
| caption       = UNESCO karogs
| abbreviation  =
* UNESCO
* ONUÉSC
| formation     =
* {{dat|1945|11|16|N|bez}}
* vai
* {{dat|1946|11|4|N|bez}}<ref name=history>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.org/new/en/unesco/about-us/who-we-are/history/ |title=UNESCO history |publisher=UNESCO  |accessdate=23 April 2010}}</ref>
| type          = Specializēta aģentūra
| status        = Aktīva
| membership    = 195 dalībvalstis
| headquarters  = {{vieta|Francija|Parīze}}
| leader_title  = Ģenerāldirektore
| leader_name   = [[Odrija Azuleja]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.unesco.org|www.unesco.org}}
| footnotes     =
}}
'''Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija''' ({{val|en|United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization}}, '''UNESCO'''; {{val|fr|Organisation des Nations unies pour l'éducation, la science et la culture}}) ir specializēta [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aģentūra. UNESCO dibināta 1945. gada 16. novembrī ar mērķi veicināt visā pasaulē miera kultūru, rosināt sadarbību un dialogu starp cilvēkiem un dažādām kultūrām, dot ieguldījumu [[nabadzība]]s mazināšanā un veicināt [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgu]] attīstību ar izglītības, zinātnes, kultūras un komunikāciju palīdzību.

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|Zaķi (nozīmju atdalīšana)|Zaķi}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lièvre en été.jpg
| att_nosaukums = [[Pelēkais zaķis]] (''Lepus europaeus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|      binomial = Lepus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ugunszeme
|attēls              = NASA Tierra del Fuego image.jpg
|attēla paraksts     = Ugunszemes satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Argentīna#Čīle#Dienvidamerika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Tierra del Fuego''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
[[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=54|latm=06 |lats= |latNS=S
|longd=68|longm= 36|longs= |longEW=W
|platība             = 73 753
|garums              = 700
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Šiptona kalns]]
|augstums            = 2469
|salu skaits         = ~40 000
|valsts              = Argentīna
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Tjerra del Fuego province|Tjerra del Fuego]]
|valsts1             = Čīle
|valsts1 adm vienības tips  = Reģions
|valsts1 adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 135 000
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Riogrande (Argentīna)|Riogrande]]
|valsts1 lielpilsēta  = [[Porvenira]]
|piezīme =
}} '''Ugunszeme''' ({{val-es|Tierra del Fuego}}) ir [[arhipelāgs]] pašos [[Dienvidamerika]]s dienvidos, kurš sastāv no apmēram 40 tūkstošiem [[sala|salu]].<ref>{{PZT|725}}</ref> Arhipelāga tālākais dienvidu punkts ir [[Hornas rags]]. Arhipelāgu no kontinenta nošķir [[Magelāna šaurums]] un no [[Antarktīda]]s to atdala [[Dreika šaurums]]. Arhipelāga kopējā teritorija ir {{nobr|73 753 km²}}, no kuriem galvenā [[Ugunszemes Lielā sala]] aizņem {{nobr|47 992}} km2; citas lielākās salas ir [[Oste (sala)|Oste]] (4117 km²), [[Santainesa]] (3688 km²), [[Navarino]] (2473 km²), [[Desolasjona]] (1352 km²), [[Dosona sala|Dosona]] (1290 km²), [[Kapteiņa Arasenas sala|Arasena]] (1164 km²), [[Klerensa sala]] (1111 km²) un [[Estadosa]] (534 km²). Galvenā sala ir sadalīta starp divām valstīm: {{nobr|18 507,3 km²}} (38,57% no kopējās teritorijas) pieder [[Argentīna]]i un {{nobr|29 484,7 km²}} (attiecīgi 61,43%) pieder [[Čīle]]i.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 36
 | lv  = Trīsdesmit seši
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Cukurbietes
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris ''var.'' altissima
|           attēls = SugarBeet.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cukurbiešu saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = Beta vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. subsp. vulgaris
|        pasuga_lv = Lapu biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cukurbietes''' (''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''altissima'') ir [[lapu biete]]s varietāte, kuru kultivē to lielo [[sakne|sakņu]] dēļ un tālāk izmanto [[cukurs|cukura]] ražošanā. Cukurbietes ir nozīmīgs cukura izejvielu avots [[mērenā josla|mērenās joslas]] platuma grādos ([[tropi|tropu]] apgabalos dominē [[cukurniedres]]). Cukurbietes ir [[divgadīgs augs]] — pirmajā gadā izveidojās [[lapas]] un [[sakne]], bet otrajā veidojās [[zieds|ziedi]]. No cukurbietēm iegūst ne tikai cukuru, bet arī tā sulu, ko izmanto kā [[rūgšana]]s pastiprinātāju dažādu [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] gatavošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gurka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gurk
| attēls            = Reichenau_Seebach_Gurktal_18032011_222.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gurka pie Reihenavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Noki]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=36 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 157
| iztekas_augstums  = 1970
| ietekas_augstums  = 391
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 2581,63
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Gleišera šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Bafina līcis]]
| savieno1     = [[Džonsa šaurums]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Koburgas sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= 10| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=79| gar_m= 23| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 55
| platums      = 22—45
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
[[Fonētika|Fonētikā]] par '''labiodentālu līdzskani''' sauc [[Līdzskanis|līdzskani]], ko artikulē ar apakšlūpu un augšzobiem. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] iekļautie labiodentālie līdzskaņi ir:<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vera Linna
|      Vārds_orig = ''Vera Lynn''
|          Attēls = Dame Vera Lynn.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Vera Linna 2009. gada jūlijā, ''War and Peace'' šovā
|        Dz_vārds = Vera Mārgareta Velča<br>''Vera Margaret Welch''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1917|3|20|}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Londona]] (Īsthema), [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|           Miris = {{mdv|2020|6|18|1917|3|20|}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Austrumsaseksa}}
|           Vieta =
|           Žanrs = Tradicionālais pops
|    Nodarbošanās = [[Dziedātāja]], [[aktrise]]
|     Instrumenti = [[vokāls]]
|            Gadi = 1935—2020
|Izdevējkompānija = [[Decca Records|UK Decca]]/[[London Records|London]], [[HMV Records|HMV]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Zilupes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Zilupe]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Zilupe]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences: (Maidanā) ar Ukrainas un [[Eiropas Savienība|ES]] karogiem 2013. gada 27. novembrī]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Turdsena rags
|vietējais nosaukums =''Kapp Thordsen''
|attēls              = Dickson Land Kapp Thordsen IMG 7009.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Svalbāra#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Svalbāra]]
|apskalo             = [[Īsfjords]]
|atdala              =
|atdala1             =
|latd=78|latm=27|lats= 25|latNS=N
|longd=15|longm=27|longs=58|longEW=E
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{NOR}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorija
|valsts adm vienība1       = [[Svalbāra]]
|piezīme =
}}
'''Turdsena rags''' ({{val|no|Kapp Thordsen}}) ir [[zemesrags]] [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra|Svalbārā]]. Izvietojies [[Īsfjords|Īsfjorda]] ziemeļu krastā [[Diksona Zeme]]s dienvidu galā [[Ziemeļu Īsfjorda nacionālais parks|Ziemeļu Īsfjorda nacionālā parka]] teritorijā.

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| titleclass = fn org
| title      = {{{zoo_name|{{PAGENAME}}}}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C12H6O12
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C6(COOH)6) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
{{cita nozīme|Somijas uzņēmumu|Latvijas upi|Pīsla}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Pisla Oy''
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1976. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vītasāri]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = celtniecības un interjera dizaina produkti, ēdienu gatavošanas piederumi, pirts un vannas istabas piederumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Salix Group]]'' (''[[Volati]]''), {{SWE}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://pislagroup.com/ pislagroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Pisla Oy''''' ir [[Somija]]s metāla produktu uzņēmums. Tā galvenais birojs, projektēšanas un izstrādes centrs, kā arī ražošanas un loģistikas centrs atrodas [[Vītasāri]]. Uzņēmums ir dibināts 1976. gadā. ''Pisla Oy'' īpašnieks ir Zviedrijas uzņēmums ''[[Salix Group]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Johans fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Johann von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Holstres muiža, [[Rīgas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1821
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Laiuse]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Heinrihs Georgs fon Jannavs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Serbijas Karpati
|attēls                 = Rtanj4.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Rtaņs|Rtaņa]] kalnu augstākā virsotne [[Šiļaks]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =23|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =22|lon_min =40|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SRB}}
|ģeo_apgabals           = [[Balkāni (kalni)|Balkāni]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Karpati|Karpatos]]
|sastāv                 =
|garums                 = 200
|platums                = 100
|kalns                  = [[Šiļaks]]
|augstums               = 1565
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Serbijas Karpati''' ({{val|sr|Карпатске планине}} vai ''Српски Карпати'') vai '''Austrumserbijas kalni'''<ref>{{PZT|74|Austrumserbijas kalni}}</ref> ir [[Karpati|Karpatu]] kalnu grēdas dienvidu gals [[Serbija]]s teritorijā [[Donava]]s labajā krastā. Izvietojušies starp [[Velika Morāva]]s ieleju rietumos, kas to atdala no [[Dināru kalniene]]s, un [[Timoka]]s ieleju austrumos, kas Serbijas Karpatus atdala no [[Stara Planina]]s. Serbijas Karpatus veido vidēji augstas kalnu grēdas un plakankalnes, kuras saposmo Donavas un Morāvas upju pietekas: Šomrda, Liškovacs, Veliki Grebens, Miročs, Homoļe, Veliki Kršs, Mali Kršs, Stols, Deli Jovans, Beļanica, Kučajs, [[Rtaņs]], Tupižnica, Devica un Ozrens. Vidējie augstumi ir starp 800 un 1500 m v.j.l., augstākā virsotne ir [[Šiļaks]] [[Rtaņs|Rtaņa]] kalnos.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Tamperes Universitāte
|image             = TUT_-_Kampusareena.jpg
|caption = Tamperes Universitātes pilsētiņa
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 2019
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 61.494089 | latNS  = N
| longd = 23.779059 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 4 700
|students          = 40 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Tampere]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.tuni.fi/
|logo              = Tampere University logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Molotova—Ribentropa pakts''', pazīstams arī kā '''Hitlera—Staļina pakts''', '''Ribentropa—Molotova pakts''', '''Nacistu—Padomju pakts''', kura oficiālais nosaukums bija '''Neuzbrukšanas līgums starp Vāciju un PSRS''' ({{val|ru|Договор о ненападении между Германией и Советским Союзом}}, {{val|de|Deutsch-sowjetischer Nichtangriffspakt}}), bija [[neuzbrukšanas līgums]] starp [[Trešais reihs|Vāciju]] un [[Padomju Savienība|PSRS]]. To {{dat|1939|8|23||bez}} [[Maskava|Maskavā]] parakstīja PSRS Ārlietu tautas komisārs [[Vjačeslavs Molotovs]] un Vācijas Ārlietu ministrs [[Joahims fon Ribentrops]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Nephropsis_rosea.jpg
|    att_nosaukums = [[Sārtais omāriņš]] (''Nephropsis rosea'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Astacidea
| infrakārta_lv=Vēži
| virsdzimta = Nephropoidea
| virsdzimta_lv = Omāru virsdzimta
| binomial= Nephropoidea <small>([[James Dwight Dana|Dana]], 1852)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Omāru virsdzimta''' (''Nephropoidea'') ir viena no [[Vēži|vēžu infrkārtas]] (''Astacidea'') virsdzimtām, kas apvieno 4 dzimtas, no kurām vienā — [[omāru dzimta|omāru dzimtā]] (''Nephropidae'') — ir visas 54 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref>[http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=155750 World Register of Marine Species: Nephropoidea Dana, 1852]</ref> Šīs grupas tuvākie radinieki ir {{TaksoSaite|Enoplometopoidea|rifu omāru virsdzimta}}.<ref>Sammy De Grave, N. Dean Pentcheff, Shane T. Ahyong; et al. (2009). "A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans" (PDF). Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21: 1–109.</ref> Omāru mūsdienās dzīvojošās sugas mājo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], [[Indijas okeāns|Indijas]] un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Finanšu instruments''' ir jebkāds [[tirgus|tirgojams]] [[aktīvs]], [[nauda]], [[īpašums]] vai īpašuma [[tiesība]]s, vai [[līgums|līguma]] tiesības saņemt vai nodot naudu vai kādu finanšu instrumentu. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir ne lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[naudas tirgus]] instrumentiem. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[kapitāla tirgus]] instrumentiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cabbage and cross section on white.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|         binomial = Brassica oleracea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mauritānietis
| operators =
| attēls = The Mauritanian poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tahars Rahīms]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mauritanian''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''STXfilms''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3395388161/weekend/|title=The Mauritanian |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mauritānietis"''' ({{Val|en|The Mauritanian}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tiesu drāmas filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tahars Rahīms]], [[Džodija Fostere]], [[Šeilīna Vudlija]] un [[Benedikts Kamberbačs]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|12|5|SK}} 11:13 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|12|5|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2466]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2471]]
}}
'''2010. gada Blok DM-03 avārija''' bija {{dat|2010|12|5|Ģ|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M/Blok DM-03]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Maranta leuconeura
| attēls = Maranta leuconeura 5zz.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Marantas
| ģints = Maranta
| autors = É.Morren
| suga = Maranta leuconeura
| suga_lv = Baltdzīslu maranta
}}'''Baltdzīslu maranta''' (''Maranta leuconeura'') ir suga [[Marantas|marantu]] ģintī. Šīs sugas dabiskais izplatības areāls ir centrālajā un austrumu [[Brazīlija|Brazīlijā]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:797361-1|title=Maranta leuconeura É.Morren {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref> taču plaši tiek audzēts arī kā [[telpaugs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thespruce.com/grow-maranta-inside-1902647|title=Prayer Plant: Indoor Plant Care & Growing Guide|website=The Spruce|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref> Tas ir apakškrūms un aug galvenokārt mitrā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1988 Summer Olympics}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Theria.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Metatheria|Apvienotā somaiņu infraklase}}
* {{TaksoSaite|Eutheria|Placentāļi}}
| binomial=Theria, <small>([[Thomas Jeffery Parker|Parker]] & [[William Aitcheson Haswell|Haswell]], 1897)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Zemgales lielkungu|Viesturs|Viesturs}}
 glezna [[Rīgas pils|Rīgas pilī]], 1936)]]
'''Viestards''' jeb '''Viestarts'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=2&q=Viestarts&id=965910&g=1 |title=letonika.lv |access-date={{dat|2018|10|16||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200930062238/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=2&q=Viestarts&id=965910&g=1 }}</ref> (avotos: ''Vesthardus'', ''Vester''; miris pēc 1229. gada), arī '''Viesturs''', bija [[Tērvete (zeme)|Tērvetes]] zemes vecākais, vēlāk visas [[Zemgale (valsts)|Zemgales]] lielkungs. [[Atskaņu hronika|Atskaņu hronikā]] kopš 1225. gada dēvēts par [[Zemgales valdnieku uzskaitījums|Zemgales ķēniņu]] (''konic Vesters'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laika ceļotāja sieva
| attēls                   =  The Time Traveler's Wife film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Time Traveler's Wife''
| žanrs                    = romantiska filma, zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Šventke]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dede Gārdnere]]
| scenārija autors         = [[Brūss Džoels Rubins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|14|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 6, 2019|archive-date={{dat|2019|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706160906/https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetravelerswife.htm|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laika ceļotāja sieva"''' ({{val|en|The Time Traveler's Wife}}) ir 2009. gada romantiska zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Vess Kreivens]]. Galvenās lomas atveido [[Reičela Makadamsa]], [[Ēriks Bana]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

sentences:
}}
{{legend|#a6a|[[Romas impērija]]}}
{{legend|#48a|[[Rietumromas impērija]]}}
{{legend|#bc4|[[Bizantijas impērija]]}}]]

sentences: '''Kanoniskās tiesības''' ir tiesību normu kopums [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Pareizticīgajā baznīcā]] un [[Senās Austrumu Pareizticīgās baznīcas|senajās Pareizticīgajās baznīcās]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Pulss''' ({{val-la|pulsus}} - 'sitiens', 'grūdiens') ir periodiskas [[Asinsvadi|asinsvadu]] apjoma svārstības, saistītas ar [[sirds]] saraušanos, kuras nosaka asinspiepildīšanas dinamika un [[Asinsspiediens|spiediens]] tajos viena [[Sirds cikls|sirds cikla]] gaitā. Pulsu var izmērīt, iztaustot ([[Palpācija|izpalpējot]]) visas taustāmās [[artērija]]s ('''arteriālais pulss'''). Ar speciālo izmeklēšanas metožu palīdzību var būt noskaidrots '''venozais pulss''' (parasti uz [[Jūga vēna|jūga vēnām]]), taču veselām personām ar sevišķu [[Fizioloģija|fizioloģisko]] stāvokli un dažu [[Patoloģija|patoloģisko]] formu gadījumos var būt noskaidrots arī '''arteriolārais pulss'''.<ref name="Pokrovsky1996"/>

sentences:
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums      = Radio Marija
|logo           = Attēls:RADIO MARIJA LOGO.png
|formāts        = AC
|frekvence      = ''vairākas''
|raida_kopš     = {{dat|2015|12|8|G|bez}}
|sauklis        =
|īpašnieks      = {{LAT}}
|adrese         = [[Ojāra Vācieša iela]] 6, [[Rīga]]
|valoda         = [[latviešu valoda|latviešu]]
|māsas_stacijas =
|tīmekļraide    = [http://live.rml.lv/ Tiešraide]
|mājaslapa      = [http://www.rml.lv/ rml.lv]
}}
'''Radio Marija''' ir radiostacija [[Latvija|Latvijā]], kas raida kopš {{dat|2015|12|8|G|bez}}. Raidstacija ir bāzēta [[Rīga|Rīgā]], [[Ojāra Vācieša iela (Rīga)|Ojāra Vācieša ielā]]. Programmas saturs ir cieši saistīts ar [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] [[pastorāls|pastorālo]] darbību Latvijā un veic tās [[evaņģelizācija]]s darbu. Radio ietilpst "World Family of Radio Maria" organizācijā, kura kopā apvieno 85 radiostacijas (ar nosaukuma "Radio Maria" transkripciju un vienotu logotipu) visā pasaulē, un ir viens no tās biedriem. "World Family of Radio Maria" radiostacijas translē 65 valodās, pārklājot 500 miljonus potenciālo klausītāju. Eiropā darbojas 26 "Radio Maria" stacijas, un viena no tām — Latvijā.<ref>https://www.radiomaria.org/radio-maria/</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =Griga—Šellerupa komēta
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =Džons Grigs<br />Džons Frānsiss Šellerups
| discovered =[[1902]]. gads
| designations = yes
| mp_name =26P/Grigg-Skjellerup
| epoch ={{Dat|2007|4|10|N}} (JD 2454200.5)
| aphelion =4,9332 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1,1168 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.0437 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.6631
| period =5.31 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =38,48 km/s
| inclination =22.36°
}}

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Remī Volfa
|      Vārds_orig = Remi Wolf
|          Attēls = Remi Wolf - First Avenue - 02032022 04.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Remī Volfa 2022. gadā
|        Dz_vārds = Remī Frānsisa Volfa
|      Pseidonīms = Remī Volfa
|          Dzimis = 1996. gada 2. februārī
|        Vieta_dz = [[Paloalto]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Vieta =
|           Žanrs = {{hlist|[[Soulmūzika|Souls]]|[[Popmūzika|Pops]]|[[Fanks]]|bedroom pop}}
|    Nodarbošanās = {{hlist|dziedātāja| dziesmu autore|ierakstu producente}}
|            Gadi = 2019-pašlaik
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[Island Records|Island]]|[[EMI]]}}
|   Darbojies_arī = {{hlist|[[Benee]]|[[Wallows]]|[[Dominic Fike]]|[[Lorde]]}}
|           Mlapa = {{URL|remiwolf.com}}
| Dzimums = S
}}
'''Remī Frānsisa Volfa''' (''Remi Francis Wolf'', dzimusi 1996. gada 2. februārī) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore no Kalifornijas. 2014. gadā, studējot [[Paloalto]] vidusskolā, viņa piedalījās šovā "[[Amerikāņu elks|American Idol"]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://thecampanile.org/3663/lifestyle/senior-remi-wolf-auditions-for-american-idol/|title=Senior Remi Wolf auditions for American Idol|last=Nee|first=Mischa|website=The Campanile|access-date=2023-10-22}}</ref> Pēc USC Torntona mūzikas skolas absolvēšanas 2018. gadā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://i-d.vice.com/en/article/y3m7nm/remi-wolf-woo-music-interview|title=10 things you need to know about LA's Remi Wolf, who makes ADHD love songs|last=Dunn|first=Frankie|website=i-d.vice.com|access-date=2023-10-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://music.usc.edu/remi-wolf-featured-in-la-times/|title=Remi Wolf featured in LA Times|website=USC Thornton School of Music|access-date=2023-10-22|date=2020-07-01|language=en-US}}</ref> Remī debitēja savu solo karjeru ar pašas izdotu pagarināto dziesmu (extended play) You're A Dog! 2019. gada oktobrī. Sekojoši tika izdots viņas otrais [[EP ieraksts|EP]] un debija I'm Allergic To Dogs! caur Island Records un [[EMI|Virgin EMI Records]] izdevniecībām 2020. gada jūnijā, kam sekoja viņas debijas studijas albums Juno, izdots 2021. gada oktobrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Calathea
| attēls = Calathea loeseneri kz1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Calathea loeseneri''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Kalatejas
| ģints = Calathea
| autors = G.Mey.
}}'''Kalatejas''' (''Calathea'') ir [[marantu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Meksika]]s dienvidiem līdz [[Latīņamerika]]s [[tropi]]em.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001411-2|title=Calathea G.Mey. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-30|language=en}}</ref> Dažas sugas tiek kultivētas kā [[Telpaugs|telpaugi]] to krāšņo lapu dēļ, un tām ir selekcionētas dažādas [[šķirne]]s.

sentences: '''Romāņu tautas''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''Roma'' "[[Roma]]") ir dažādas izcelsmes tautu grupa, ko vieno [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] lietojums. Tajā ietilpst tādas ģeogrāfiski un etniski attālinātas tautības kā [[portugāļi]], [[rumāņi]], [[franči]], [[puertorikāņi]] un citi.

sentences:
[[Kategorija:Vadībzinība]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas|Pārvaldība]]
[[Kategorija:Informācijas pārvaldība|Tehnoloģiju]]

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences: '''E-pasta klients''' ({{val-en|e-mail client}}) jeb '''vēstules lietotāja aģents''' (''mail user agent'' - '''''MUA''''') ir [[datorprogramma]] vai [[programmatūras aģents]], kuru izmanto, lai lasītu un veidotu [[e-pasts|e-pasta vēstules]] lietotaja datorā.

sentences:
{{Tauta|native_name=''British people / Brits''|attēls=|population=200 miljoni|regions={{flag|Apvienotā Karaliste}} 57 678 000
Izcelsme:
{{flag|ASV}} 72 065 000
{{flag|Kanāda}} 11 211 850
{{flag|Austrālija}} 10 764 870
{{flag|Jaunzēlande}} 2 425 278
{{flag|Dienvidāfrika}} 1 603 575|reliģija=Galvenokārt [[kristietība]] ([[anglikānisms]], [[katolicisms]], [[metodisms]]).|map=|valoda=[[Angļu valoda|angļu]]}}
'''Briti''' ({{val|en|British people}} / ''Britons'' / ''Brits'') ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]], kā arī [[Normandijas salas|Normandijas salu]], [[Menas Sala|Menas]] salas un [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritoriju]] pilsoņi, kā arī viņu pēcteči.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bjērnstjerne Bjērnsons
|         vārds_orig = ''Bjørnstjerne Bjørnson''
|             attēls = Bjornson.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1832
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Kvikne}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1910
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 26
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Norvēģis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Bjørnstjerne Bjørnson signature.png
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1903)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bjērnstjerne Bjērnsons''' ({{val|no|Bjørnstjerne Martinius Bjørnson}}; dzimis {{dat|1832|12|8}}, miris {{dat|1910|4|26}}) bija norvēģu [[rakstnieks]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lielvārdes pils
| alternate_name =
| image          = Lielvārdes pilsdrupas.JPG
| image_size     = 250px
| caption        = Lielvārdes pilsdrupas 2012. gadā
| map            =
| latd= |latm= |lats= |latNS=N
| longd= |longm= |longs= |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Lielvārde|Lielvārdes parks}}
| type           = [[Pilskalns]] ar apmetni un viduslaiku pilsdrupām
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      = Pašvaldības īpašums un Valsts īpašums.
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Lielvārdes pilskalns un viduslaiku pils.
|      numurs = 1843
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Štuthofas koncentrācijas nometne
| image        = Barracks at Stutthof after liberation.jpg
| image size   = 250px
| caption      = Štuthofas koncentrācijas nometnes barakas pēc kara beigām 1945. gada maijā.
| map          = Polija
| map alt      =
| map caption  =
| latd = 54 | latm = 19| lats = 44| latNS = N
| longd= 19 | longm= 09| longs= 14 | longEW= E
| coordinates type    = type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names  =
| known for    =
| location     =
| built by     =
| operated by  = [[Trešais Reihs]]
| commandant   =
| in operation = 1939. gada 2.septembris — 1945. gada 9.maijs
| gas chambers =
| prisoner type= poļi, ebreji, un dažādu tautību politieslodzītie
| inmates      = 110 000
| killed       = 63 000 - 65 000 (ieskaitot 28 000 ebrejus)
| liberated by = [[Sarkanā Armija]]
| notable inmates = [[Konstantīns Čakste]], [[Ludvigs Sēja]], [[Vilis Pāvulāns]], [[Bruno Kalniņš]], [[Bernhards Einbergs]]
| notable books   =
| website      =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lego Ninjago filma
| attēls                   =  The Lego Ninjago Movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Ninjago Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Čārlijs Bīns]]
* Pols Fišers
* Bobs Logans
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords un Kristofers Millers|Fils Lords]]
* [[Fils Lords un Kristofers Millers|Kristofers Millers]]
* [[Kriss Makejs]]
* Meranna Gargera
* [[Rojs Lī]]
| scenārija autors         =
* Bobs Logans
* Pols Fišers
* Viljams Vīlers
* [[Toms Vīlers]]
* Džareds Sterns
* Džons Vitingtons
| galvenajās lomās         =
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Peņja]]
* [[Kumails Nandžiani]]
* [[Ebija Džeikobsone]]
* [[Zaks Vudss]]
* [[Freds Armisens]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Džastins Terū]]
* [[Olīvija Manna]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]<ref name=score>{{Ziņu atsauce|title=Mark Mothersbaugh to Score 'The Lego Ninjago Movie'|url=http://filmmusicreporter.com/2017/02/13/mark-mothersbaugh-to-score-the-lego-ninjago-movie/|accessdate=March 10, 2017|newspaper=Film Music Reporter|date=February 13, 2017}}</ref>
| operators                =
| montāža                  =
* Džūlija Rodžersa
* Garets Elkins
* Raians Folsejs
* Džons Venzons
* Deivids Barovss
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''<ref name=THRreview>{{Tīmekļa atsauce|last=DeFore|first=John|url=https://www.hollywoodreporter.com/review/lego-ninjago-movie-review-1041403|title='The Lego Ninjago Movie': Film Review|website=[[The Hollywood Reporter]]|date=September 20, 2017|accessdate=November 21, 2018}}</ref>
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[Animal Logic]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|22|ASV|2017|9|22|Latvija}}
| ilgums                   = 101 minūtes<!-- Theatrical runtime: 101:21 --><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-ninjago-movie-film | title=''The LEGO Ninjago Movie'' (U) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=September 18, 2017 | accessdate=September 20, 2017 | archive-date={{dat|2017|09|21||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20170921045601/http://www.bbfc.co.uk/releases/lego-ninjago-movie-film }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}<ref name=allmovie>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.allmovie.com/movie/the-lego-ninjago-movie-v584259|title=The Lego Ninjago Movie (2017)|work=[[AllMovie]]|accessdate=May 24, 2017}}</ref>
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ninjago.htm|title=The Lego Ninjago Movie (2017) |website=[[Box Office Mojo]]|accessdate=December 3, 2017}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lego Ninjago filma"''' ({{val|en|The Lego Ninjago Movie}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Čārlijs Bīns]], Pols Fišers, Bobs Logans. Filma ir daļa no animācijas seriāla "[[LEGO filma (filmu sērija)|LEGO filma]]". Galvenās lomas ierunājuši [[Deivs Franko]], [[Maikls Peņja]], [[Kumails Nandžiani]], [[Ebija Džeikobsone]], [[Zaks Vudss]], [[Freds Armisens]], [[Džekijs Čans]], [[Džastins Terū]], [[Olīvija Manna]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ludzas medicīnas centrs"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Ludza|18. novembra iela 17}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://www.ludzahospital.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Acorus calamus.JPG
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Acorales
|           dzimta = Acoraceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Acorus
|         ģints_lv =
|             suga = Acorus calamus
|          suga_lv = Parastā kalme
|         binomial =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā kalme''' jeb '''smaržīgā kalme''' (''Acorus calamus'') ir garš (60-120 cm), pārmitrā zemē augošs [[viendīgļlapji|viendīgļlapju]] [[Ārumu dzimta|ārumu dzimtas]] augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acorus-calamus-l/|title=smaržīgā kalme - Acorus calamus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-20}}</ref> Auga dabīgā izcelsmes vieta ir [[Indija]] un [[Arābija]]s zemes, bet mūsdienās tas ir izplatījies pa visu pasauli.

sentences: '''Kredītreitings''' ir privātpersonas, uzņēmuma, reģiona vai valsts kredītspēju novērtējums. Kredītreitingus sastāda, vadoties pēc augstākminēto tirgus dalībnieku iepriekšējās un pašreizējās finansu vēstures, kā arī, izvērtējot to īpašumus un finansiālās saistības ([[Parāds|parādus]]). Šī novērtējuma pamatmērķis ir ļaut saprast potenciālajiem kreditoriem un investoriem laicīgas finansiālo saistību nokārtošanas iespējas. Pēdējā laikā ir paplašinājusies arī kredītreitingu lietošanas vide: tos izmanto jauno [[apdrošināšana]]s iemaksu aprēķiniem, īres [[noma (īpašumtiesības)|nomas]] aprēķiniem, kā arī vakanču izskatīšanas procesā palīdz izvērtēt kandidātu īpašības.

sentences: '''Optiskais telegrāfs''' ir [[informācija]]s pārraides ierīce lielos attālumos, izmantojot speciālus kodētus optiskos signālus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''I Origins''
| operators =
| attēls = I Origins poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska drāma
| režisors = [[Maikls Kehils]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Kehils
| aktieri = * [[Maikls Pits]]
* [[Brita Mārlinga]]
* [[Astrida Bergesa-Frisbeja]]
* [[Stīvens Juns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''I Origins''
| studija = * ''Verisimilitude''
* ''WeWork Studios''
* ''Bersin Pictures''
* ''Penny Jane Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|852,399}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/I-Origins#tab=summary|title=I Origins (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''I Origins''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] romantiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Kehils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Pits]], [[Brita Mārlinga]], [[Astriga Bergesa-Frisbeja]] un [[Stīvens Juns]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|
|           attēls =Illustration Festuca ovina0.jpg
|    att_nosaukums =Aitu auzene (pa kreisi)
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Festuca
|         ģints_lv =Auzenes
|             suga =F. ovina
|          suga_lv =Aitu auzene
|         binomial =Festuca ovina
|autors =L.
}}

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brontē
|         vārds_orig = ''Anne Brontë''
|             attēls = AnneBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Anna Brontē ap 1834. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1820
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = Torntona, [[Bredforda]], [[Apvienotā Karaliste]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = [[Skarboro]], [[Ziemeļjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Šarlote Brontē|Šarlote]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Aktons Bells
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 1836–1849
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Brontē''' (''Anne Brontë''; dzimusi {{dat|1820|1|17}}, mirusi {{dat|1849|5|28}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, jaunākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saldā dzīve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,5 miljoni}} (ASV)
| budžets =
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| ilgums = 174 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1960|2|5|Itālija}}
| izplatītājs = * ''Cineriz''
* ''Pathé''
| studija = * ''Riama Film''
* ''Pathé Consortium Cinéma''
* ''Gray Films''
| operators = [[Otello Martelli]]
| oriģinālnos = ''La Dolce Vita''
| mūzika = [[Nino Rota]]
| aktieri = * [[Marčello Mastrojanni]]
* [[Anita Ēkberga]]
* [[Anuka Emē]]
* [[Ivonna Furno]]
* [[Alēns Kinī]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Enio Flaijano]]
* [[Tullio Pinelli]]
* [[Brunello Rondi]]
* [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = * [[Džuzepe Amato]]
* [[Andželo Ricolli]]
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = La Dolce Vita (1960 film) coverart.jpg
| imdb =
}}'''"Saldā dzīve"''' ({{Val|it|La Dolce Vita}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[Satīra|satīriska]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Federiko Fellīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marčello Mastrojanni]], [[Anita Ēkberga]], [[Anuka Emē]], [[Ivonna Furno]] un [[Alēns Kinī]].

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Kauja par Chinvalu
| partof            = [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas kara (2008)]]
| image             = Tskhinvali_battles_(8_August)_(en).svg
| caption           =
| date              = 2008. gada 8.-11. augusts
| place             = [[Chinvala]], [[Dienvidosetija]]
| result            = Krievijas un Dienvidosetijas uzvara, Gruzijas spēki pilnībā atkāpās no pilsētas
| combatant1        = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
| combatant2        = {{flag|Krievija}}
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
| commander1        =
| commander2        =
| units1            =
| units2            =
| casualties1       = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
169 karavīri miruši
| casualties2       = {{flag|Krievija}}
67 karavīri miruši
283 tika ievainoti
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
26 miruši
| campaignbox       =
| image_size        = 280
| notes             =
}}
'''Kauja par Chinvalu''' ({{val|ka|ცხინვალის ბრძოლა}}) bija kauja par [[Chinvala]]s pilsētu, [[Separātisms|separātiskās]] [[Dienvidosetija]]s galvaspilsētu. Tā bija vienīgā lielā kauja [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas karā]].
 tanks [[Chinvala|Chinvalā]]]]
[[Gruzijas bruņotie spēki|Gruzijas sauszemes karaspēks]] ienāca pilsētā 2008. gada 8. augustā. Gruzijas spēki dažu stundu laikā pārņēma kontroli pār lielāko daļu pilsētas. [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas spēki]] sāka ieiet Dienvidosetijā, bet sarežģītās loģistikas dēļ Krievijas papildspēku ierašanās bija lēna. Pēc smagām kaujām Gruzijas karaspēks 10. augusta vakarā beidzot bija spiests atkāpties no pilsētas un 11. augustā pameta Dienvidosetiju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig =
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

sentences: '''Noturīgs veģetatīvs stāvoklis''', '''pastāvīgs veģetatīvs stāvoklis''' (PVS) vai '''pēckomas nereaģēšana'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://synapse.org.au/fact-sheet/coma-and-brain-injury/|title=Coma and brain injury|website=Synapse|access-date=2023-03-19|language=en-AU}}</ref> (''post-coma unresponsiveness; PCU'') ir apziņas traucējumi, kad pacienti ar smagiem [[Smadzenes|smadzeņu]] bojājumiem atrodas daļēja uzbudinājuma, nevis patiesas apziņas stāvoklī. Pēc četrām nedēļām veģetatīvā stāvoklī (VS) pacients tiek klasificēts kā pastāvīgā veģetatīvā stāvoklī. Šī diagnoze tiek klasificēta kā pastāvīgs veģetatīvs stāvoklis dažus mēnešus (trīs [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un sešus [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) pēc netraumatiskas smadzeņu traumas vai vienu gadu pēc traumatiskas traumas. Lietots tiek arī termins "nereaģējošs nomodas sindroms",<ref>{{publikācijas atsauce|last1=Kang|first1=Xiao-gang|last2=Li|first2=Li|last3=Wei|first3=Dong|last4=Xu|first4=Xiao-xia|last5=Zhao|first5=Rui|last6=Jing|first6=Yun-yun|last7=Su|first7=Ying-ying|last8=Xiong|first8=Li-ze|last9=Zhao|first9=Gang|date=2014|title=Development of a simple score to predict outcome for unresponsive wakefulness syndrome|journal=Critical Care|volume=18|issue=1|pages=R37|doi=10.1186/cc13745|issn=1364-8535|pmc=4056750|pmid=24571596|last10=Jiang|first10=Wen}}</ref> jo "veģetatīvajam stāvoklim" sabiedrībā ir zināma negatīva nozīme.<ref name="Laureys_2010">{{publikācijas atsauce|display-authors=6|vauthors=Laureys S, Celesia GG, Cohadon F, Lavrijsen J, León-Carrión J, Sannita WG, Sazbon L, Schmutzhard E, von Wild KR, Zeman A, Dolce G|date=November 2010|title=Unresponsive wakefulness syndrome: a new name for the vegetative state or apallic syndrome|journal=BMC Medicine|volume=8|pages=68|doi=10.1186/1741-7015-8-68|pmc=2987895|pmid=21040571}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Dzeloņainais kaperkrūms
|      binomial = Capparis spinosa
|        autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|        attēls = Illustration Capparis spinosa0.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv = Krustziežu rinda
|        dzimta = Capparaceae
|     dzimta_lv = Kaperkrūmu dzimta
|         ģints = Capparis
|      ģints_lv = Kaperkrūmi
|          suga = C. spinosa
|       suga_lv = Dzeloņainais kaperkrūms
|        suga_r = Kaperkrūms
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|     izplatība = [[Vidusjūras reģions]], [[Tuvie Austrumi]]
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Pīrija šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Wfm Sverdrup Islands with Peary Channel highlighted.png
| paraksts     = Pīrija šaurums [[Sverdrupa salas|Sverdrupa salu]] satelītainā
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Hasela šaurums]]
| atdala       = [[Mīena sala]]
| atdala1      = [[Ellefa Ringnesa sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=79| plat_m= 24| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=101| gar_m= 18| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 193
| platums      = 97
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = ~500
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Pīrija šaurums''' ({{val|en|Peary Channel}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Ellefa Ringnesa sala|Ellefa Ringnesa salu]] rietumos un [[Mīena sala|Mīena salu]] austrumos. Savieno [[Hasela šaurums|Hasela šaurumu]] dienvidos ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAMPY Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Peary Channel]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences: '''Telpas leņķis''' ir telpas daļa, ko ierobežo no viena punkta (telpas leņķa virsotnes) izejošu staru kopums, kuri krusto kādu noteiktu virsmu. Telpas leņķa robeža ir koniska virsma.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gaiķu pagasts
| karte             = Gaiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Satiķi
| platība           = 105,8
| iedzīvotāji       = 612<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 612 / 105.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Gaiķu pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Cieceres pagasts|Cieceres]], [[Šķēdes pagasts|Šķēdes]], [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]], [[Lutriņu pagasts|Lutriņu]], [[Saldus pagasts|Saldus]] un [[Remtes pagasts|Remtes]] pagastiem, [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Zantes pagasts|Zantes]] un [[Vānes pagasts|Vānes]] pagastiem.

sentences: '''Armēņu kvartāls''' ({{val|ar|حارة الأرمن}}, ''Harat al-Arman''; {{val|he|הרובע הארמני}}, ''Ha-Rova ha-Armeni''; {{val|hy|Հայոց թաղ}})<ref>{{ziņu atsauce|last1=Deyirmenjian|first1=Sevan|title=Քանի մը դրուագ Երուսաղէմէն Սուրբ Յակոբի հովանիին ներքոյ|url=http://old1.hayernaysor.am/1367833312|work=[[Jamanak]]|date=6 May 2013|location=Istambul|language=hy|quote=...պաշտօնապէս իսկ կոչուելով «Հայոց թաղ» անունով:|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160328180959/http://old1.hayernaysor.am/1367833312|archivedate=28 March 2016}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Երուսաղէմահայը (The Jerusalemite)|url=http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|website=armenische-kirche.ch|publisher=Diocese of the Armenian Apostolic Church in the German Switzerland|location=Zürich|language=hy|quote=Իսկ հայոց թաղի բնակիչները...|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160325164934/http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|archivedate=25 March 2016|access-date=11 November 2015}}</ref> ir viena no [[Jeruzaleme]]s [[vecpilsēta (Jeruzaleme)|vecpilsētas]] četrām daļām. Tā atrodas vecpilsētas dienvidrietumu stūrī, un nokļūt tajā var caur [[Ciānas vārti]]em un [[Jaffas vārti]]em. Kvartāla platība ir {{nobr|0,126 km²}} (126 [[dunams|dunami]]), kas ir 14% no kopējās vecpilsētas platības. 2007. gadā iedzīvotāju skaits tajā bija 2424 (6,55% no vecpilsētas iedzīvotājiem). Abos kritērijos tas ir pielīdzināms [[ebreju kvartāls (Jeruzaleme)|ebreju kvartālam]]. Armēņu kvartāls no Kristīgā kvartāla ir atdalīts ar Dāvida ielu, bet no Ebreju kvartāla pa Šabada ielu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Hakasieši tautastērpos
|tauta=Hakasi
''хакастар''
|skaits=~80 tūkstoši
|vieta=
 [[Hakasija]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 63 643 (2010)<ref name="census2010">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |title=Окончательные итоги Всероссийской переписи населения 2010 года |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110803165104/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |archivedate=3 August 2011 |url-status= }}</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 4102<ref name="census2010"/>

 [[Tiva]] (KF) 877 <ref name="census2010"/>

{{CHN}} ~1500
|valoda=[[hakasu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
[[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[altajieši]], [[kirgīzi]], [[ņenci]]
}}
'''Hakasi''' ({{val-khj|хакастар}} vai ''тадар'' — 'tatāri') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Hakasija]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās un Ķīnā.

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Patriks''' var būt:

sentences: '''Jaunākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Die jüngere livländische Reimchronik'') ir trešā senākā [[Livonijas hronika]] aiz [[Vecākā atskaņu hronika|Vecākās atskaņu hronikas]] un [[Livonijas Indriķa hronika]]s par notikumiem, kas vēsta par notikumiem [[Livonijas konfederācija]]s valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Nursijas Benedikts
|      dzimšanas datums = ap [[480. gads|480]]. gadu
|          nāves datums = [[547. gads|547]]. gadā
|        piemiņas diena = [[11. jūlijs]]
|                  godā =
|                attēls = Frari (Venice) - Sacristy - triptych by Giovanni Bellini - Saint Benedict of Nursia and Saint Mark.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Nursija]]
|           nāves vieta = [[Montekazino]]
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums = 1220. gadā
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{automobiļa infokaste
| name = ZIL-131
| image = 9P138.jpg
| manufacturer = [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]]
| aka = Amur-53135
| production = 1964–2012
| assembly = [[Krievija]], [[Maskava]]
| predecessor = [[ZIL-157]]
| successor = [[ZIL-4334]]
| class = [[kravas automašīna]]
| body_style =
| layout =
| platform =
| engine = 6.0L V8 (benzīna, karburatora)
| transmission = 5 pakāpju manuālā
| wheelbase = 3975 mm
| length = 7040 mm
| width = 2500 mm
| height = 2480 mm
| weight = 6700 kg
| related = [[Amur-531350]]<br />[[ZIL-130]]
| designer =
}}
]]
'''ZIL-131''' ir [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s daudztonnu kravas automašīna ar palielinātu caurgājību, ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. Automašīnas modelis tika izveidots, lai aizstātu [[ZIL-157]]. Sākotnēji tika ražots kā 6x6 riteņu piedziņas automobilis [[Sarkanā armija|Padomju armijas]] vajadzībām. Šis modelis ir līdzīgs arī modelim [[ZIL-130|ZIL-130 kas tika izmantots lauksaimniecībā]]. ZIL-131 ar pagarinātu kabīni tika izmantots par ugunsdzēsēju mašīnu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mjerkadalura
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Sornfelli.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Fēru Salas#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 62.05 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.966667 | gar_EW  = W
 |          atrašanās = {{vieta|Fēru Salas|Streimoja}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecumnieku pagasts
| karte             = Vecumnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecumnieku pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vecumnieku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecumnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Vecumnieki
| platība           = 280,9
| iedzīvotāji       = 4454<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 4454 / 280.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.vecumnieki.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dailonis Pakalns
|     vārds_orig =
|         attēls = Dailonis Pakalns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Malienas pagasts}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[biologs]], [[Ārstniecības augi|ārstniecības augu]] speciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]<br/>[[Tartu Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšžokļa kauls |
  Latin        = Maxilla |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray189.png |
  Caption      = Augšžokļa kauls iekrāsots zaļš (no sāna).|
  Image2       = Gray190.png|
  Caption2     = Augšžokļa kauls iekrāsots dzeltens (no priekšas).|
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
, [[Bavārija]]. Tālumā pa kreisi redzama iekārta mazāka trogieleja ar raksturīgo šķērsprofilu.]]
'''Trogieleja'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=trogieleja&list=trogieleja&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' |access-date={{dat|2015|02|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304200022/http://termini.lza.lv/term.php?term=trogieleja&list=trogieleja&lang=LV |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (no {{val|de|Trog}} — ‘sile’) ir kalnu [[ledājs|ledāju]] iedarbībā izveidojušās [[ieleja]]s augstkalnu apgabalos. Trogielejām ir raksturīgs U burta šķērsprofils ar stāvām, ieliektām malām un noapaļotu pamatni. Šādas ielejas veidojušās lielām [[ledus]] masām pakāpeniski izstumjot iežus un iegraužoties klintājā. Ielejas platums un dziļums atkarīgs no akumulētā ledāja masas un darbības ilguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www4.uwsp.edu/geo/faculty/lemke/alpine_glacial_glossary/landforms/u_valley.html |title=GLACIAL TROUGH/U-SHAPED VALLEY |access-date={{dat|2015|02|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150112032445/http://www4.uwsp.edu/geo/faculty/lemke/alpine_glacial_glossary/landforms/u_valley.html |archivedate={{dat|2015|01|12||bez}} }}</ref> Ieleja platumā var būt līdz vairākiem kilometriem, bet garumā var stiepties vairāk kā 100 kilometrus. Plaši izplatīta reljefa forma visos kalnu apgabalos ar esošiem vai bijušiem ledājiem.

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences: '''Kleiofans''', '''kleofans''' jeb '''krāmerīts''' ir bezkrāsains vai balts [[sfalerīta paveidi|sfalerīta paveids]]. Kleiofana kristāliem ir augsta dekoratīva vērtība, pēc tiem ir privātu kolekcionāru un muzeju pieprasījums. Blīvums — 4,06 g/cm3. Kleiofana dzidrību un tīro krāsu nosaka tas, ka šajā sfalerīta paveidā [[cinka sulfīds]] ir praktiski tīrs no piejaukumiem, izņemot nelielu [[kadmijs|kadmija]] piejaukumu.

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|šahistu|Ivanovs|Ivanovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Igors Ivanovs
|     vārds_orig = Игорь Васильевич Иванов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Leņingrada|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Jūta|Sentdžordža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}<br />{{CAN}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''C vitamīns''' ir ūdenī šķīstošs [[vitamīni|vitamīns]].<ref name="Uztura mācība">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=44.—45 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref> Tas ir viens no [[askorbīnskābe]]s optiskajiem [[izomēri]]em (L-askorbīnskābe).

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences: '''Dzīvesveids''' ir [[socioloģija|socioloģijā]] izmantots jēdziens, lai apzīmētu kādu noteiktu [[uzvedība]]s izpausmju un [[paradums|paradumu]] kopumu, kas ir saprotams pašam indivīdam un citiem, piemēram, attiecības ar citiem indivīdiem, attieksme pret dažādu produktu patērēšanu, apģērba izvēle u.c. Dzīvesveids parasti pauž indivīda vērtības un uzskatus, tāpēc tas ir kā līdzeklis [[pašapziņa]]s nostiprināšanai. Ar dzīvesveida palīdzību tiek veidoti kultūras [[simbols|simboli]], kas atsaucas uz indivīda [[identitāte|identitāti]]. Ne visi dzīvesveida aspekti ir pilnībā brīvprātīgi izvēlēti. Dažādi ārējie apstākļi, piemēram, sociālie vai ģeogrāfiskie, var ierobežot dzīvesveida izvēli un simbolu radīšanas iespējas.<ref>Spaargaren, G., and B. VanVliet. 2000. ‘Lifestyles, Consumption and the Environment: The Ecological Modernisation of Domestic Consumption.’ Environmental Politics. 9 (1): 50-75.</ref> Jēdzienu "dzīvesveids" 1929. gadā ieviesa austriešu psihologs [[Alfrēds Ādlers]]. Pašreizējā plašākā nozīmē to izmanto kopš 1961. gada.<ref>[http://www.etymonline.com/index.php?search=lifestyle Online Etymology Dictionary<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{Jāuzlabo|valoda, noformējums}}
{{cita nozīme|augļiem|mango koku ģinti|mango (ģints)}}

sentences: '''''Smells Like Teen Spirit''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rokmūzika]]s grupas ''[[Nirvana]]'' [[dziesma]] no albuma "''[[Nevermind]]''". Šo dziesmu [[1991]]. gadā uzrakstīja [[Kurts Kobeins]], [[Krists Novoseličs]] un [[Deivs Grols]], bet tās producents bija [[Bučs Vigs]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 74
 | lv  = Septiņdesmit četri
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Trigeris''' [[datu bāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu pārvaldības sistēmā]] ir [[glabāta procedūra]], kas automātiski tiek izpildīta, mainot datus [[datu bāze|datu bāzē]]. Trigeri var tikt izpildīti pirms vai pēc pieprasītā [[vaicājums|vaicājuma]] (t.i. ierakstu atlases, iespraušanas, maiņas, dzēšanas) vai arī pieprasītā vaicājuma vietā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valērijs Ļegasovs
|     vārds_orig = ''Валерий Алексеевич Легасов''
|         attēls = IAEA 02790039 (5612537521).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1936
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas PFSR|Tula|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[neorganiskā ķīmija]]
|          grāds = ķīmijas doktors
|   darba_vietas = [[Kurčatova atomenerģijas institūts]]
|     akad_amats = profesors, akadēmiķis
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]], [[Ļeņina ordenis]], [[Krievijas Federācijas Varonis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Valērijs Ļegasovs''' ({{val|ru|Валерий Алексеевич Легасов}}, dzimis {{dat|1936|9|1}}, miris {{dat|1988|4|26}}) bija padomju ķīmiķis, [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis (1981), [[Kurčatova atomenerģijas institūts|Kurčatova atomenerģijas institūta]] direktora vietnieks (1983-1988). Pēc [[Čornobiļas AES katastrofa]]s bija valdības izmeklēšanas komisijas sastāvā un plānoja katastrofas seku likvidāciju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://meaww.com/hbo-chernobyl-nuclear-disaster-soviet-specialist-valery-legasov-expose-extent|title=Scientist who exposed true extent of Chernobyl disaster killed himself a day after second anniversary|publisher=Media Entertainment Arts WorldWide}}</ref>

sentences: '''Kosovas serbi''' ({{val|sr|Срби на Косову и Метохији}}) ir [[Serbi|serbu]] tautas pārstāvji, kas apdzīvo vēsturisko [[Kosova]]s reģionu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Common_warthog_(Phacochoerus_africanus)_male.jpg
| att_nosaukums =[[Kārpcūka|Parastā kārpcūka]] (''Phacochoerus africanus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Nonruminantia
| apakškārta_lv=Neatgremotāju apakškārta
| dzimta =Suidae
| dzimta_lv =Cūku dzimta
| ģints = Phacochoerus
| ģints_lv = Kārpcūkas
| binomial=Phacochoerus <small>([[Frédéric Cuvier|F. Cuvier]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Kārpcūkas''' (''Phacochoerus'') ir [[cūku dzimta]]s (''Suidae'') ģints, kurā apvienotas 2 savvaļas cūku sugas un kuras sastopamas [[Subsahāras Āfrika|Subsahāras Āfrikā]]. Tās mājo atklātās un daļēji atklātās vidēs, ļoti sausus reģionus ieskaitot.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Drosmīgais
| attēls                   = The Brave.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Brave''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džonijs Deps]]
| producents               =
* [[Čārlzs Evanss jaunākais]]
* [[Kerola Kempa]]
| scenārija autors         =
* [[D. P. Deps]]
* [[Pols Makkadens]]
* Džonijs Deps
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Marlons Brando]]
* [[Māršals Bells]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Elpīdija Karilo]]
| mūzika                   = [[Igijs Pops]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Majestic Films International]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/brave-1997|title=The Brave|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Drosmīgais''' ({{val|en|The Brave}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Gregorija Makdonalda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un  galveno lomu atveidotājiem ir [[Džonijs Deps]]. Citas lomas atveido [[Marlons Brando]], [[Māršals Bells]], [[Frederiks Forests]] un [[Elpīdija Karilo]].

sentences: '''Memorands par drošības garantijām saistībā ar Ukrainas pievienošanos Līgumam par kodolieroču neizplatīšanu''' ({{val|en|Memorandum on Security Assurances in connection with Ukraine's accession to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons}}) ir [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] parakstīta vienošanās sniegt Ukrainai drošības garantijas saistībā ar tās apņemšanos neizplatīt [[Kodolieroči|kodolieročus]].

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Korintijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Κορινθίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Corinth Canal - Flickr - GregTheBusker.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Korintas kanāls.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Korinthias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2290
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 145082
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Korinta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 6
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
secība RNS molekulā. Katrs kodons atbilst vienai aminoskābei un sastāv no trim nukleotīdiem. Šādā veidā iRNS "norāda" ribosomām, kā sintezēt olbaltumvielu atbilstoši ģenētiskajam kodam]]
'''Informatīvā ribonukleīnskābe''' (informatīvā RNS vai iRNS), saukta arī par '''matrices ribonukleīnskābi''' (matrices RNS vai mRNS) ir [[ribonukleīnskābe]]s veids, kas satur informāciju par [[olbaltumviela]]s [[pirmējā struktūra|pirmējo struktūru]] ([[aminoskābe|aminoskābju]] secību olbaltumvielas molekulā). Angļu valodā mRNS biežāk dēvē par ''messenger ribonucleic acid'' — signālribonukleīnskābi.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Pekinas nacionālais stadions
| native_name         = 国家体育场
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stade national Pekin.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| map_type            = Pekina
| latd  =  39 | latm  = 59 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2003|12|24|N|bez}}
| built               = 2007. gada septembris
| opened              = {{dat|2008|6|28|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 2,9 miljardi juaņu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
* 80 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldofstadiums.com/asia/china/national-stadium/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150204194704/http://www.worldofstadiums.com/asia/china/national-stadium/ |archivedate={{dat|2015|02|04||bez}} }}</ref>
* 91 000 (2008. gada Olimpiskās spēles)<ref name=Arup>{{tīmekļa atsauce|url= http://www.arup.com/eastasia/project.cfm?pageid=2184|title= Beijing National Stadium, Olympic Green|accessdate= 28 August 2008|work= East Asia|publisher= [[Arup Group Limited|Arup]]|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080606051308/http://www.arup.com/eastasia/project.cfm?pageid=2184|archivedate= {{dat|2008|06|06||bez}}}}</ref>
| objects             =
| suites              = 140
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles]]
* [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā]]
* [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''First Reformed''
| attēls                   =  First Reformed.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pols Šreiders]]
| producents               =
* [[Džeks Binders]]
* [[Gregs Klārks]]
* [[Viktorija HIlla]]
* [[Gerijs Hemiltons]]
* [[Dīpaks Sika]]
* [[Kristīne Vačona]]
* [[Deivids Hinojosa]]
* [[Frenks Marejs]]
| scenārija autors         = Pols Šreiders
| galvenajās lomās         =
* [[Ītans Hoks]]
* [[Amanda Seifreda]]
* [[Sedriks Kailss]]
| mūzika                   = ''[[Lustmord]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Killer Films]]''
* ''[[Fibonacci Films]]''
* ''[[Arclight Film]]''
* ''[[Big Indie Productions]]''
* ''[[Omeira Studio Partners]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|5|18|ASV|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/first-reformed-2017|title=First Reformed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191002171338/https://bbfc.co.uk/releases/first-reformed-2017|archivedate={{dat|2019|10|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=firstreformed.htm|title=First Reformed|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''First Reformed''''' ir 2017. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ītans Hoks]], [[Amanda Seifreda]] un [[Sedriks Kailss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|31||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihails Psells
|     vārds_orig = {{gree|Μιχαήλ Ψελλός}}
|         attēls = Michael Psellos.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Mihails Psells (pa kreisi) 12. gadsimta attēlā
|     dz_dat_alt = [[1017]]. vai [[1018]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Konstantinopole]], [[Austrumromas impērija|Bizantija]]<br />([[Stambula]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = [[1078]]. gadā, pēc citām ziņām bijis dzīvs [[1096]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūks, vēsturnieks, politiķis, filozofs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lībeka
 | native_name              = ''Lübeck''
 | settlement_type          = <!-- statuss -->
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lübeck Holstentor.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = DEU Luebeck COA.svg
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 53 | latm  = 52 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 10 | longm = 41 | longs = 11 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 214.13
 | elevation_m              = 13
 | population_total         = 210577
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 23501−23570
 | area_code                = 0451, 04502
 | website                  = {{URL|http://www.luebeck.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lībeka''' ({{val|de|Lübeck}}) ir otra lielākā pilsēta [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigā-Holšteinā]], viena no lielākajām [[Vācija]]s ostām. Tā atrodas [[Trāve]]s upes krastos 17 km no tās ietekas [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur atrodas tās daļa [[Trāveminde]]. Lībekas teritorijā Trāvē ietek [[Vākenica]] kā arī [[Elba]]s-Lībekas kanāls. Lībeka kādreiz dēvēta par "Hanzas savienības un Baltijas jūras karalieni". No 1226. līdz 1937. gadam tā saglabāja [[Hanza]]s brīvpilsētas statusu, bet [[Hitlers|Hitlera]] valdīšanas laikā tā tika iekļauta Šlēzvigas-Holšteinas federālajā zemē. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un Vācijas sadalīšanas [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] robeža gāja netālu no pilsētas; taču Lībeka auga līdz pat šai robežai un kopš Vācijas atkalapvienošanas jau arī pāri tai. Lībekas vecpilsēta ir iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
— tipiska vieglā automašīna]]
'''Vieglā automašīna''' ir [[mehāniskais transportlīdzeklis]], kas paredzēts pasažieru un bagāžas pārvadājumiem, ietilpībā no 2 līdz 8 cilvēkiem. Ja ir vairāk vietas pasažieriem, automašīna tiek saukta par [[autobuss|autobusu]].

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Lielo pērtiķu projekts
| native_name   =
| image         = Great ape project Logo.png
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = GAP
| formation     =
| focus         = [[Dzīvnieku tiesības]]
| type          =
| status        = Aktīva
| membership    =
| headquarters  = {{vieta|Brazīlija}}
| leader_title  =
| leader_name   =
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.greatapeproject.org|www.greatapeproject.org}}
| footnotes     =
}}
'''Lielo pērtiķu projekts''' ({{val|en|Great Ape Project}}, GAP) ir starptautisks projekts, kura mērķis ir aizstāvēt lielo primātu — [[gorillas|gorillu]], [[šimpanzes|šimpanžu]], [[orangutani|orangutanu]] un [[bonobo]] — tiesības. Šie primāti ir cilvēkiem radniecīgākās sugas dzīvnieku pasaulē. Organizācijā apvienojušies primatologi, antropologi, ētikas speciālisti un visi tie, kas aizstāv [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s Pasaules deklarāciju par lielo pērtiķu pamattiesībām un aizsardzību.

sentences: '''Otrais kosmiskais ātrums''' ir mazākais [[ātrums]], kas vajadzīgs ķermenim, lai tas pārvarētu kāda [[astronomisks objekts|debess ķermeņa]] [[Gravitācija|pievilkšanas spēku (gravitāciju)]].

sentences: '''Hirša indekss''' (jeb h-indekss vai Hirša faktors) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda [[Autors|autora]] produktivitāti un kvalitāti, balstoties uz autoru darbu citēšanu. Pašlaik tas iegūst arvien plašāku starptautisku ievērību [[Zinātnieks|zinātnieku]] pasaulē kā viens no objektīvākajiem starptautiskā zinātniskā pienesuma indikatoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |title=J. E. Hirsch: An index to quantify an individual’s scientific research output |access-date={{dat|2008|09|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091220233616/http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |archivedate={{dat|2009|12|20||bez}} }}</ref><ref>[http://www.b-i-t-online.de/archiv/2006-04/fach3.htm Der Hirschfaktor - ein neuer "Stern" am bibliometrischen Indikatorenhimmel]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Oleksijs Arestovičs
 |       vārds_orģ = ''Олексій Миколайович Арестович''
 |          attēls = Oleksiy Arestovych (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Arestovičs 2022. gadā

 |           amats = [[Ukrainas prezidenta birojs|Ukrainas prezidenta biroja]] vadītāja padomnieks
 |     term_sākums = {{dat|2020|12|1}}
 |     term_beigas = {{dat|2023|1|17}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |           amats2 = Ukrainas pārstāvis [[Trīspusējā kontaktgrupa par Ukrainu|Trīspusējā kontaktgrupā]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2020|10|28}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2022|2|22}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 =
 |     priekštecis2 =
 |        pēctecis2 =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|8|3}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Citelckaro|td=Gruzija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = militārais eksperts, [[blogeris]], aktieris, politiskais komentētājs
 |      alma_mater = Svētā Akvīnas Toma teoloģijas zinātņu institūts
[[Odesas Militārā akadēmija]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1994—2005, 2018—2019
|          valsts =  [[Ukraina]]
|       struktūra =  [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 1)  [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)|Ukrainas Aizsardzības ministrijas Galvenā izlūkošanas pārvalde]];
2)  72. atsevišķā mehanizētā brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = '''[[Krievijas—Ukrainas karš]]''':
* [[Karš Donbasā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Frīdrihs Kārlis Šmits''' (''Friedrich Karl Schmidt'', {{val|ru|Фёдор Богданович Шмидт}}; 1832–1908) bija [[Krievijas Impērija]]s [[ģeologs]], [[paleontologs]] un [[botāniķis]].

sentences:
satur šķidru [[Etanols|etanolu]] un gaisu, tā ir aiztaisīta ar [[Korķis|korķi]]. Sildot etanolu, mēģenē palielinās etanola [[tvaiks|tvaika]] spiediens, līdz korķis izsprāgst]]
'''Spiediens''' ir perpendikulārs [[spēks]], kas iedarbojas uz virsmas [[laukums|laukuma]] vienību. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] spiedienu mēra [[ņūtons|ņūtonos]] uz kvadrātmetru jeb [[paskāls|paskālos]]. 1 Pa = 1N/m2. Parasti spiedienu mēra arī [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfērās]], kas ir apmēram [[Zemes atmosfēra]]s spiediens jūras līmenī, kura vērtība ir 101325 Pa. Plaši lieto arī citas spiediena mērvienības.

sentences: '''Sesavas draudzes novads''' jeb '''Sesavas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=17 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Sessau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Dobeles pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Doblen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Dobeles apriņķis|Dobeles apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences: '''Pasija''' ir sakrālā [[mūzika]], kuras pamatā ir stāsts par [[Jēzus Kristus]] ciešanām un nāvi. Pasijas stāsta [[apustuļi]] ir [[Matejs]], [[Marks]], [[Evaņģēlists Lūka|Lūka]] un [[Apustulis Jānis|Jānis]]. Pasijai raksturīgs cikliskums, pēc formas un uzbūves tā ir līdzīga [[oratorija]]i. Šādus skaņdarbus rakstījuši tādi komponisti kā, piemēram, [[Johans Sebastiāns Bahs]].{{fact}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Alesandro Mandzoni
|     vārds_orig    = ''Alessandro Manzoni''
|         attēls    = Ritratto di Alessandro Manzoni by Francesco Hayez.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1785
|     dz_mēnesis    = 3
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = [[Milāna]], [[Milānas hercogiste]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1873
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 22
|        m_vieta    = [[Milāna]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = "Saderinātie" (''I promessi sposi'', 1827)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zolitūde]]
[[Kategorija:Zolitūde]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 78
 | lv  = Septiņdesmit astoņi
}}
'''78 (septiņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[77 (skaitlis)|77]] un [[79 (skaitlis)|79]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit astotā diena ir [[19. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. marts]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Joseph: King of Dreams''
| attēls                   = joseph king dreams.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 =
* [[Roberts Ramirezs]]
* [[Robs Laduka]]
| producents               =
* [[Kens Sumura]]
* [[Džefrijs Kacenbergs]]
| scenārija autors         =
* [[Jūdžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Džo Stilmans]]
* [[Māršals Goldbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Ričards Hērds]]
* [[Marks Hemils]]
* [[Morīna Makgoverna]]
* [[Džodija Bensone]]
| mūzika                   = [[Daniels Pelfrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|11|7||bez}}
| ilgums                   = 75 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = ''Wikimedia Foundation, Inc.''
| Non-profit_logo   =
''Wikimedia Foundation'' logo
| Non-profit_type   =
| founded_date      = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
{{dat|2003|6|20}}
| founder           = [[Džimijs Veilss]]
| location          =
| key_people        = Marija Sefidari, valdes priekšsēdētāja<ref name="bot">{{tīmekļa atsauce | accessdate =July 21, 2018 | url = https://blog.wikimedia.org/2018/07/20/wikimedia-foundation-board-appointments-wikimania/ | title = Wikimedia Foundation announces Tanya Capuano as new Trustee, alongside leadership appointments at 14th annual Wikimania | author = Wikimedia Foundation | publisher = Wikimedia Foundation }}</ref>
[[Marjana Iskandera]], izpilddirektore
| area_served       = Visa pasaule
| focus             =
| method            = ''[[Wikipedia]], [[Wiktionary]], [[Wikiquote]], [[Wikibooks]], [[Wikisource]], [[Wikimedia Commons]], [[Wikispecies]], [[Wikinews]], [[Wikiversity]], [[Wikidata]], [[Wikivoyage]], [[meta:Wikimedia Incubator|Wikimedia Incubator]]'' un ''[[Wikipedia:Meta|Meta-Wiki]]''
| revenue           = {{increase}} 109,9 miljoni [[US$]] (2017)
81,9 miljoni (2015)<ref name=2016-2017 />
| num_volunteers    = 350 000 (2005)<ref>{{fr ikona}} Open for business (2007), Jaap Bloem & Menno van Doorn (trad. Audrey Vuillermier), éd. VINT, 2007 ({{ISBN|978-90-75414-20-2}}), p. 93. [http://stats.wikimedia.org/WikimediaProjectsGrowth.png No official number available since 2006]</ref>
| num_employees     = ap 300 darbinieku (2018)<ref name="WMF staff">{{tīmekļa atsauce |url=https://wikimediafoundation.org/wiki/Staff_and_contractors|title=Staff and contractors page (Wikimedia Foundation website)|date=September 21, 2017|accessdate=August 8, 2018|publisher=Wikimedia Foundation}}</ref>
| num_members       =
| owner             =
| Non-profit_slogan =
| homepage          = {{URL|https://wikimediafoundation.org}}
| footnotes         =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Luišs Vašs di Kamoinšs
|         vārds_orig = ''Luís Vaz de Camões''
|             attēls = Luís de Camões por François Gérard.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = [[1524. gads|1524]]. gada decembrī vai [[1525. gads|1525]]. gada janvārī
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|             m_gads = 1580
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[klasicisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Os Lusíadas]]'' (1572)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Koimbras universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskais''' jeb '''digitālais portfelis''' (saīsinājumā '''e-portfelis''') ir lietotāja izveidots un pārvaldīts elektronisko materiālu kopojums, ko parasti ievieto [[internets|internetā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gregors fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gregor von Berg''
|         attēls = Berg 1 Grigory Maximobich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Lūnjas muiža, [[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Magnus Johans fon Bergs]], Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          brāļi = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]],
|          māsas = Eleonora Helēna
|   dzīvesbiedrs = Hedviga Doroteja fon Siversa
|          bērni = 8 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences: Par '''virzītu nogriezni''' sauc [[nogrieznis|nogriezni]], kas atrodas uz [[taisne]]s, kurai piešķirts pozitīvais virziens. Starp diviem telpas [[Punkts (ģeometrija)|punktiem]] ''A'' un ''B'' var novilkt tikai vienu nogriezni — ''AB'' (jo apzīmējumi ''AB'' un ''BA'' attiecas uz vienu un to pašu nogriezni), toties starp šiem punktiem var novilkt divus virzītos nogriežņus — ''AB'' un pretēji virzīto ''BA''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{infokaste+}}
'''Kodijs Kolodziejziks''', plašāk pazīstams kā '''Kodijs Ko''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Cody Kolodziejzyk;'' dzimis 1990. gada 22. novembrī) ir kanādiešu izcelsmes ''[[YouTube]]'' personība. Kolodziejziks plaši pazīstams arī ar saviem klipiem aplikācijā ''[[Vine]]''. Šobrīd dzīvo Venisā, [[Losandželosa|Losandželosā]] un ir daļa komēdijas dueta ''Tiny Meat Gang''.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/user/codyko69/about|title=Cody Ko|last=|first=|website=Youtube|access-date=January 24, 2019|date=}}</ref>

sentences: '''Peristerīts''' (no {{val|el|περιστέρα}} ''(peristera)'' — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir [[minerāls|minerāla]] [[albīts|albīta]] paveids. Peristerītam raksturīga vāja [[iridescence]] un nereti arī [[adulārescence]], t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla [[skaldnība]]s plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Katastrofu mākslinieks
 | oriģinālnos = ''The Disaster Artist''
 |      attēls = TheDisastorArtistTeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Džeimss Franko]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Džeimss Vīvers]]
* Džeimss Franko
* [[Sets Rogens]]
* [[Vinss Džolivete]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Skots Noištaders]]
 |     aktieri =
* Džeimss Franko
* [[Deivs Franko]]
* Sets Rogens
* [[Elisona Briē]]
* [[Džošs Hatčersons]]
 |      mūzika = [[Deivs Porters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[A24]]''
* ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|3|12|Ostina|2017|12|1|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017|title=The Disaster Artist|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171208175020/http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|29,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thedisasterartist.htm|title=The Disaster Artist (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Katastrofu mākslinieks"''' ({{val|en|The Disaster Artist}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džeimss Franko]]. Galvenās lomas atveido [[Deivs Franko]], [[Sets Rogens]], [[Elisona Briē]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|12||bez}} Ostinā.

sentences:
ar krucifiksu, kas 1990. gadā pārcelta uz [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzeju]].]]
'''Latgales ciemu un ceļmalu krucifiksi''' ir [[kristietība|kristīgās ticības]] [[simbols|simboli]] un sakrālās [[māksla]]s objekti, kas atrodas [[Latgale|Latgalē]] visbiežāk [[ceļš|ceļu]] malās vai krustcelēs.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences:
s [[Eocēns|eocēna]].]]
'''Brekčija''' ({{val|it|breccia}} — 'laušana') ir [[iezis]], kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu [[šķembas|šķembām]] (virs 1 cm), kas iecementētas [[cements|cementa]] masā. Atšķirībā no [[konglomerāts (iezis)|konglomerāta]] brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala [[Nogulumieži|nogulumu]], [[Karsta process|karsta]], [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskajās]], [[Tektonika|tektoniskajās]] brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том первый: Брекчии. Москва, Недра. 1978; 86. lpp</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akrokorinta
| native_name    = {{gree|Ακροκόρινθος}}
| image          = DSC 0136 ΑΚΡΟΚΟΡΙΝΘΟΣ.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrokorintas nocietinājuma mūri.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 15| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Akropole
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, turku, venēciešu
| excavations    = no 1929. gada
| archaeologists = American School's Corinth Excavations
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akrokorinta''' ({{val|el|Ακροκόρινθος}}) bija [[Senā Korinta|Senās Korintas]] [[akropole]], kas izvietota uz monolītas klints, un kuras pakājē atrodas senā pilsēta (mūsdienu [[Korinta]] atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no tās). Kā [[cietoksnis]] tā pastāvēja no seniem laikiem līdz pat 19. gadsimta sākumam. Labvēlīgs [[reljefs]] veidoja izdevīgu pozīciju aizsardzībai. Turklāt aizstāvjiem bija pieeja dzeramā ūdens avotam. Cietoksnis kontrolēja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]] un bija pēdējais šķērslis ceļā no ziemeļiem uz [[Peloponēsa|Peloponēsu]].

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Kristaps Veilands-Šulcs
| piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
| piktogramma_1 izm =
| piktogramma_1 saite = Cīņas sports
| vārds_orig =
| attēls = VejlandShulz1.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds =
| dz_dat = {{dat|1885|12|2}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Auru pagasts|td=Latvija}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1987|7|7|1885|12|2}}
| mir_viet = [[Jekaterinburga|Sverdlovska]], [[Krievijas PFSR|KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērv|cm=}}
| svars = {{mērv|kg=}}
| spēlē ar =
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{RUS}}<br>{{USSR}}
| sporta veids = [[Cīņas sports]]
| klubs =
| disciplīna = [[Grieķu-romiešu cīņa]]
| poz =
| tvēriens =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| kar_sāk_amat =
| kar_beig_amat =
| treneris =
| bij_treneri =
| trenē =
| partneris =
| klubs_sadaļa =
| karj spēles =
| karj cīņas = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots =
}}
'''Kristaps Veilands-Šulcs''' ({{val|ru|Кристап Кристапович Вейланд-Шульц}}; dzimis {{dat|1885|12|2}}, miris {{dat|1987|7|7}}) bija [[Latvieši|latviešu]] profesionāls [[cīkstonis]] un treneris.<ref name=PROZA>[https://proza.ru/2018/04/19/2287 Родословная борца Вейланд-Шульц] {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Ekspertsistēma''' ir [[datorprogramma]], kas spēj aizstāt cilvēku-[[eksperts|ekspertu]] noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi [[cilvēks|cilvēku]] [[slimība|slimībām]], citas veic [[finanses|finansu]] prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes [[transports|transportam]]. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas [[mākslīgais saprāts|mākslīgā saprāta]] [[pētījums|pētījumu]] rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M №48
GLONASS-M №49
GLONASS-M №50
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|7|2|SK}} 02:38:22 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|7|2|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 32 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''2013. gada Proton-M avārija''' bija {{dat|2013|7|2|G|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus '''''GLONASS-M №48''''', '''''GLONASS-M №49''''' un '''''GLONASS-M №50'''''.

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta Krūmiņa-Vitrupe
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Vitrupe]], [[Viļķenes pagasts]],
 [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] ( tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Ņujorka]]
|   dzīves_vieta = [[Ņujorka]]
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]], [[dzeja|dzejniece]], [[rakstnieks|literāte]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Algejas Alpi
|attēls                 = Grosser_Krottenkopf.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krotenšpice, Efneršpice un Groserkotenkopfs
| map = Karte_Allgäuer_Alpen.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.311944 | latNS  = N
| longd = 10.356111 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groserkotenkopfs]]
|augstums               = 2 656
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salacgrīvas pagasts
| karte             = Salacgrīvas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salacgrīvas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salacgrīvas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Salacgrīva
| platība           = 312,8
| iedzīvotāji       = 2 214<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2214 / 312.8 round 1}}
| izveidots         = 2010
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis abavica muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. abavica'' muguras plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis abavica
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis abavica
Mark-Kurik 1965
}}
'''''Psammolepis abavica''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir kreisās [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] priekšējā daļa, kas tika atrasta [[Abava]]s kreisajā krastā pretī Lējēju mājām [[gaujas svīta]]s apakšdaļas nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis abavica'' nozīmē "Abavas [[Psammolepji|psammolepis]]" (no Abavas upes, kur tika atrasti šīs sugas pārstāvji). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītas apakšējā daļā (senāk Abavas svītā) [[Latvija|Latvijā]] Abavas lejtecē. Vēl šīs sugas pārstāvji tika atrasti pie Essi un Rattu mājām [[Vehandu]] upes atsegumos [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{atsauces+}}
[[File:Mazurka 1845.jpg|thumb|right|219px|<center>{{PAGENAME}}; 1845</center>]]

sentences:
, [[samts]], [[katūns]], [[kalikons]], [[filcs]], [[atlass (audums)|atlass]], [[zīds]], [[maisaudekls]] un [[polikokvilna]]]]
'''Audums''', '''drāna''', '''drēbe''' jeb '''audekls''' ir [[materiāls]], kas galvenokārt tiek izmantots [[trikotāža]]s preču un [[apģērbs|apģērba]] veidošanā. Tas sastāv no tekstilšķiedrām, tas ir, no [[diegs|diegiem]] un [[dzija]]s. Audumu parasti izgatavo [[aušana]]s, [[adīšana]]s, [[tamborēšana]]s, [[mezglošana]]s vai tekstilšķiedru [[presēšana|sapresēšanas]] rezultātā ([[filcs]]). Tekstilšķiedras audumu pagatavošanai tiek iegūtas četros veidos: no dzīvnieku pasaules ([[vilna]], [[zīds]]), no augu pasaules ([[kokvilna]], [[lini]], [[džuta]]), no minerāliem ([[azbests]], [[stiklšķiedra]]) un no sintētiskajiem materiāliem ([[neilons]], [[poliesteris]], [[akrilšķiedra]]).

sentences: {{Ēkas infokaste|architect=[[Džordžs Bergstrēms]]|architectural_style=Klasisms|building_type=Militārā būve|completion_date=1943|current_tenants=[[ASV Aizsardzības departaments]]|floor_area=620000 m2|floor_count=7|image=The Pentagon DCA 08 2010 9854.jpg|image_size=250px|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=15.56|longEW=W|longd=77|longm=3|longs=21.46|location={{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}|name=Pentagons|native_name=The Pentagon|observatory=|owner=[[ASV Aizsardzības departaments]]|pushpin_map=Vašingtona|parking=67 [[Akri]]|start_date=1941|status=Pabeigta|top_floor=5}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = M1911a1.jpg
|paraksts           = ''Colt M1911''
|nosaukums          = Colt 1911
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[pusautomātiskā pistole]]
|konstruktors       = [[Džons Braunings]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = Colt’s Manufacturing Company
Remington Arms
|ražošanā           = no [[1911. gads|1911. gada]]—pašlaik
|bruņojumā          = no [[1911. gads|1911. gada]]—pašlaik
|patronu_tips       = [[.45 ACP]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      = 260
|attālums           = 27 m
|masa              = 1,12 kg
|garums             = 216 mm
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   = [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = 7 - 11
|tēmēklis           = atklātais
|versijas           = M1911A1
M1911A2
FN Grand Browning
RIA Officers
Kongsberg Colt
MEU(SOC) pistole
|daudzums           = >4 milj.
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūkēdāji
| attēls                   = Cake eaters ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cake Eaters''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marija Stjuarte Māstertone]]
| producents               =
* [[Alens Beins]]
* [[Elīza Pugliēze]]
| scenārija autors         = [[Džeiss Bārtoks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ārons Stenfords]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Elizabete Ešlija Mirjama Šora]]
* Džeiss Bārtoks
| mūzika                   = [[Dankans Šeiks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[7-57 Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|29|Tribekas filmu festivāls|2009|3|13|ASV|}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cake-eaters-2007|title=The Cake Eaters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūkēdāji"''' ({{val|en|The Cake Eaters}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore ir [[Marija Stjuarte Māstertone]]. Galvenās lomas atveido [[Ārons Stenfords]], [[Kristena Stjuarta]], [[Brūss Derns]], [[Elizabete Ešlija Mirjama Šora]] un [[Džeiss Bārtoks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|29||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Serial Mom''
| operators =
| attēls = Serial mom.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Džons Voterss]]
| producents = * Džons Fīdlers
* Marks Tarlovs
| scenārijs = Džons Voterss
| aktieri = * [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Rikija Leika]]
* [[Sūzena Samersa]]
* [[Metjū Lilards]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Serial Mom''
| studija = ''Polar Entertainment Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''Savoy Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|4|13}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1601078785/weekend/|title=
Serial Mom |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Serial Mom''''' ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Voterss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ketlīna Tērnere]], [[Sems Voterstons]], [[Rikija Leika]], [[Sūzena Samersa]] un [[Metjū Lilards]].

sentences: {{cita nozīme|iezi|finansējuma veidu|Grants (nauda)}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Heinrihs fon Kleists
| vārds_orig = ''Heinrich von Kleist''
| attēls = Kleist, Heinrich von.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1777
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Oderas]], [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1811
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 21
| m_vieta = Mazais Vanzē ezers, [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Kleist Signature.gif
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods = 1803—1811
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[romantisms]]
| slavenākie darbi = luga ''Der zerbrochne Krug'' (1806), novele ''Michael Kohlhaas'' (1810), luga ''Prinz Friedrich von Homburg'' (1821, pēc autora nāves)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Bernds Heinrihs Vilhelms fon Kleists''' ({{val|de|Bernd Heinrich Wilhelm von Kleist}}; dzimis {{dat|1777|10|18}}, miris {{dat|1811|11|21}}) bija 19. gadsimta sākuma [[romantisms|romantisma]] stila vācu dramaturgs un rakstnieks. Ar savām lugām ietekmējis [[Vācija]]s un [[Francija]]s [[reālisms|reālisma]], [[ekspresionisms|ekspresionisma]], [[nacionālisms|nacionālisma]] un [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] attīstību. Pamezdams militāro karjeru, bet vēlāk — studijas universitātē, Kleists devās uz [[Parīze|Parīzi]], pēc tam uz [[Šveice|Šveici]], kur 1803. gadā publicēja savu pirmo darbu, traģēdiju ''Die'' ''Familie Schroffenstein''. Vēlāk dzīvoja [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]], [[Drēzdene|Drēzdenē]] un [[Berlīne|Berlīnē]]. Vīlies dzīvē, vienojās ar neglābjami slimu sievieti Henrieti Fogeli, ka nogalinās to un pēc tam izdarīs pašnāvību, ko 1811. gadā realizēja Berlīnes pievārtē.

sentences: [[Lesbiete]]s, [[Gejs|geji]], [[Biseksualitāte|biseksuāļi]] un [[Transseksualitāte|transpersonas]] ([[LGBT]]) Latvijā saskaras ar juridiskām problēmām, ar kādām nesaskaras [[Heteroseksualitāte|heteroseksuāli]] cilvēki.{{fact}} Valstī ir atļautas kā vīriešu, tā sieviešu viendzimuma seksuālās attiecības, taču viendzimuma pāru kopdzīve netiek oficiāli atzīta un viņiem nav nodrošinātas tās pašas tiesības, kādas heteroseksuāliem pāriem [[Laulība|laulībā]].

sentences: '''[[Meksika|Meksikas Savienotās Valstis]]''' ir [[federatīva valsts]], ko veido 32 administratīvās vienības, no tām '''31 štats''' ''(state)'' un '''1 federālais apgabals''' ''(Distrito Federal)''. Saskaņā ar [[1917]]. gada [[Meksikas konstitūcija|Konstitūciju]] štati ir federāli un suverēni brīvi. Katram štatam ir savs [[kongress]] un [[konstitūcija]], savukārt federālajam apgabalam ir ierobežota autonomija ar vietējo Kongresu un valdību.

sentences: '''Atsāpināšana''' ir [[sāpes|sāpju]] un [[ciešanas|ciešanu]] mazināšana, uzlabojot dzīves kvalitāti, cilvēkiem, kuri dzīvo ar sāpēm.<ref>'''Hardy, Paul A. J.''' ,''Chronic pain management: the Essentials'', Lielbritānija, 1997, 10. lpp.</ref>

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Austria}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vadības grāmatvedība''' ir informācijas identificēšanas, rādītāju aprēķināšanas un novērtēšanas procesi [[Uzņēmums|uzņēmumā]] vai organizācijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Sedum acre single - Niitvälja.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sedum acre|Kodīgais laimiņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Saxifragales
|         rinda_lv =Akmeņlauzīšu rinda
|           dzimta =Crassulaceae
|        dzimta_lv =Biezlapju dzimta
|            ģints =Sedum
|         ģints_lv =Laimiņi
|             suga =S. acre
|          suga_lv =Kodīgais laimiņš
|         binomial =Sedum acre L.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uz slavas asmens
| attēls                   =  Bladesofglory2007.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blades of Glory''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Džošs Gordons]]
* [[Vills Speks]]
| producents               =
* [[Džons Džeikobss]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Stjuarts Kornfelds]]
| scenārija autors         =
* [[Džefs Kokss]]
* [[Kreigs Kokss]]
* [[Džons Altšūlers]]
* [[Deivs Krinskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Džons Heders]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Viljams Fičtners]]
* [[Dženna Fišere]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Red Hour]]''
* ''[[Smart Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|3|30|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blades-glory-2007|title=Blades of Glory|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archive-date={{dat|2019|07|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190702170157/https://bbfc.co.uk/releases/blades-glory-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|61 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bladesofglory.htm|title=Blades of Glory|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|145,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Uz slavas asmens"''' ({{val|en|Blades of Glory}}) ir 2007. gada sporta komēdija, kuras režisori ir [[Džošs Gordons]] un [[Vills Speks]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Džons Heders]], [[Vills Ārnets]], [[Eimija Polere]], [[Viljams Fičtners]], [[Dženna Fišere]] un [[Kreigs T. Nelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|3|30||bez}}.

sentences:
{{ExamplesSidebar|25%|
* Prievārdu piemēri latviešu valodā
:aiz, ap, apakš, ar, bez, caur, dēļ, gar, iz, kopš, labad, līdz, no, pa, par, pār, pēc, pirms, pret, priekš, starp, uz, virs, zem
}}
'''Prievārds''' jeb '''prepozīcija''' ({{val|la|praepositio}}, cēlies no {{val|la|praeponere}} — ‘nolikt priekšā’) ir nelokāmu palīgvārdu [[vārdšķira]]. Prievārdi izsaka dzīvu būtņu, priekšmetu, norišu konkrētas un izsecinātas attieksmes, kā arī rāda pakārtojuma sakaru starp vārdiem. Ja prievārds tiek novietots locījuma priekšā, tad to sauc par '''prepozīciju''', savukārt ja tas tiek novietots aiz locījuma — tad to sauc par '''postpozīciju'''.<ref>{{LPE|8|138.—139}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
sargtornis mūsdienu [[Vācija|Vācijā]].]]
'''Sargtornis''' ir [[nocietinājums|nocietinājumu]] veids, [[tornis]], ko izmanto [[uzraudzība]]i. To pamatfunkcija ir nodrošināt augstu drošu vietu, no kuras pārraudzīt plašu apkārtni.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rihards Skudrītis
|Attēls =
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds = Rihards Skudrītis
|Dzimis = 1973. gada 2. decembrī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = [[ģitāra]], [[kokles]], [[ģīga]], taustiņinstrumenti
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<br />[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = ?—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences: '''Krūmiņsala''' ir neliela, neapdzīvota sala [[Rīga|Rīgā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]]. Tā atrodas [[Daugava]]s lejtecē, kreisajā krastā pie [[Rīga]]s robežas. Pretīm salai atrodas [[Olekte]]s upes ieteka [[Daugava|Daugavā]]. Krūmiņsala ir iekļauta [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalna]] apkaimē.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Pankroks
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[rokenrols]], ''[[rockabilly]]'', [[garāžroks]], [[protopanks]], [[psihedēliskais roks]], [[pabroks]], [[glemroks]]
| kultūras_izcelsme      = [[1970. gadi|1970. gadu]] vidus, [[Apvienotā Karaliste]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = Plaša popularitāte [[1970. gadi|1970. gados]], [[1990. gadi|1990.]] un [[2000. gadi|2000. gados]] starptautiski komerciāli panākumi [[poppanks|poppankam]] un [[skapanks|skapankam]].
| atvasinātās_formas     = [[postpanks]], [[jaunais vilnis (mūzikas žanrs)|jaunais vilnis]], [[alternatīvais roks]], [[trokšņu roks]]
| apakšžanri             = ''[[anarcho-punk]]'', [[ārtpanks]], ''[[crust punk]]'', [[garāžpanks]], [[gotiskais roks]],  [[glempanks]], [[smagais pankroks]], ''[[horror punk]]'', [[kristiešu pankroks]], [[nacistiskais pankroks]], ''[[oi!]]'', ''[[Riot Grrrl]]'', ''[[skate punk]]''
| jauktie_žanri          = ''[[2 Tone]]'', [[antifolks]], [[avanpanks]], ''[[chicano punk]]'', ''[[Cowpunk]]'', ''[[deathrock]]'', [[folkpanks]], [[gēlu pankroks]], [[čigānu pankroks]], [[ķeltu pankroks]], [[poppanks]], ''[[psychobilly]]'', [[pankblūzs]], [[pankdžezs]], [[ska pankroks]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Pankroks''' ir [[rokmūzika]]s žanrs un kustība, kura radās [[1970. gadi|1970. gadu]] vidū. [[1960. gadi|1960. gados]] un 70. gadu sākumā parādījās dažādu [[protopanks|protopanku]] mūzikas paveidi, savukārt pankroks attīstījās tikai starp [[1974]]. un [[1976]]. gadu [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] un [[Austrālija|Austrālijā]], kad grupas, piemēram, kā ''[[Ramones]]'', ''[[Sex Pistols]]'' un ''[[The Clash]]'', tika atpazītas kā jaunās mūzikas kustības priekšgājēji. Līdz [[1977]]. gadam pankroks bija jau plaši izplatījies pa visu [[pasaule|pasauli]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ūdensvīrs
| abbreviation = Aqr
| name_latin = Aquarius
| RA = 23
| dec = -15
| areatotal = 980
| arearank = 10. vieta
| numbermainstars = 10, 22
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Aqr''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''EZ Aqr''
| stardistance = 11,3
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Eta Akvarīdas]]
| bordering = [[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Mežāzis]]
[[Dienvidu Zivs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Latvijas daba|Klimats]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija|Klimats]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fēniksa salas
|attēls              = Nikumaroro Lagoon Entrance AKK.jpg
|attēla paraksts     = [[Nikumaroro]] atola lagūna
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns#Kiribati
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=3|latm=40|lats= |latNS=S |longd=172|longm=20|longs= |longEW=W
|platība             = 27.77
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 10
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 41
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Fēniksa salas''' ({{val-en|Phoenix Islands}}) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā.<ref>{{PZT|206}}</ref> Sastāv no astoņiem atoliem, divām atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem [[koraļļu rifs|koraļļu rifiem]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet tam ģeogrāfiski tiek pieskaitītas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] neinkorporētās teritorijas [[Haulenda sala]] un [[Beikera sala]]. Apdzīvots ir tikai [[Kantona (atols)|Kantonas]] atols. 2008. gadā izveidotā Fēniksa salu aizsargājamā teritorija ''(Phoenix Islands Protected Area)'' ir lielākā jūras aizsargājamā teritorija Klusajā okeānā (408 250 km²), un 2010. gadā tā tika iekļauta [[UNESCO]] [[Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.phoenixislands.org/index.php |title=Phoenix Islands Protected Area |access-date={{dat|2014|10|28||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/60qI4Mz8o?url=http://www.phoenixislands.org/index.php |archivedate={{dat|2011|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija
''中国人民解放军''
''Zhōngguó Rénmín Jiěfàngjūn''|attēls=China_Emblem_PLA.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ķīna}} [[Ķīna]]|pastāvēšana=1927 gada 1. augusts — pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=2 250 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Ķīnas pilsoņu karš]]
[[Birmas pilsoņu karš]]
[[Vjetnamas karš]]|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija''' ([[Vienkāršotās ķīniešu rakstzīmes|vienkāršotā ķīniešu]]: ''中国人民解放军'') ir [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] bruņotie spēki. Armija tika izveidota 1927. gada 1. augustā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1971. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[NASDAQ OMX Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.nasdaq.com/ nasdaq.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
, [[Ņujorka|Ņujorkā]]]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #663333
| nos = FK Limbaži
| logo = Fk limbazi.png
| logo_izm = 163px
| pilns = Futbola klubs "Limbaži"
| dib = 2016
| stad = {{vieta|Latvija|Limbaži}} Limbažu OC stadions
| ietilp =
| prez =
| īpašn =
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Ģirts Kreics]]
| body1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FF0000
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pilsēta = {{vieta|Latvija|Limbaži}}
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = 2018
| poz = 1. vieta ([[Vidzemes čempionāts futbolā|Vidzeme]])
}}
'''FK Limbaži''' ir [[futbols|futbola]] klubs no [[Limbaži|Limbažiem]] Latvijā. Tas ir dibināts 2016. gadā. Šajā gadā komanda piedalījās [[Latvijas futbola 2. līga]]s Vidzemes zonā un ieguva 11. vietu no 14. komandām. 2017. gadā 15 komandu konkurencē FK Limbaži ierindojās 6. vietā, bet 2018. gadā — 1. vietā Vidzemē un ieguva tiesības piedalīties finālsacensībās, taču turnīra finālā neiekļuva.

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
'''Viduszeme''' ({{val|en|Middle Earth}}) ir autora [[Tolkīns|Dž. R. R. Tolkīna]] izdomāta pasaules daļa, kurā norisinās "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]", "[[Hobits (grāmata)|Hobita]]" un citu šī autora grāmatu darbība.
Viduszemes termins ir ekvivalents [[Midgarda]]i [[Skandināvija|skandināvu]] [[mitoloģija]]s aprakstos, kurš raksturo cilvēku apdzīvoto pasauli, tas ir, okeāna aptvertu [[Zeme]]s centrālo [[kontinents|kontinentu]] Tolkīna iedomātajā mitoloģiskajā pagātnē. Tolkīns apgalvoja, ka viņa grāmatu darbība notiek Zemes pagātnē "citā iztēles līmenī".<ref>[http://tolkiengateway.net/wiki/1964_BBC_Interview Tolkīna intervija BBC 1964. gadā] (angliski)</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimenes bizness
| operators =
| attēls = Family Business (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Family Business''
| studija = * ''Gordon Company''
* ''[[Regency Enterprises|Regency International Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|15}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0097328/|title=Family Business (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimenes bizness"''' ({{Val|en|Family Business}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Dastins Hofmans]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Henrijs Kelets
|     vārds_orig = ''Henry Kellett''
|         attēls = Henry Kellett.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Tiperēri grāfiste]], [[Īrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Tiperēri grāfiste]], [[Īrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Kelets''' ({{val|en|Henry Kellett}}; dzimis {{dat|1806|11|02}}, miris {{dat|1875|3|1}}) bija [[Lielbritānija|britu]] kara flotes virsnieks, okeanogrāfs un polāro jūru kuģotājs.<ref>[http://www.biographi.ca/en/bio.php?id_nbr=5072 Dictionary of Canadian Biography. KELLETT, Sir HENRY]</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mālupes pagasts
| karte             = Mālupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs2            = [[Mālupe (ciems)|Mālupe]]
| platība           = 129,75
| iedzīvotāji       = 652<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 652 / 129.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Malup<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Малупская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences: '''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Falalopa
|attēls              = Falalop Island- Ulithi Atoll.JPG
|attēla paraksts     = Falalopa no ziemeļiem
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Falalop''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 10 |latm= 01 |lats= 04 |latNS= N
|longd=139 |longm= 47 |longs= 27 |longEW=E
|platība             = 0,93
|garums              = 1,2
|platums             = 1,1
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 6,7
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 481 <small>(1987)</small>
|blīvums             = 517
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Falalopa''' ({{val|en|Falalop}}) vai '''Flālopa''' ({{val|uli|Fl'aalop}}) ir koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, ietilpst [[Uliti]] municipalitātē.

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences: '''Svētbilžu grautiņi''' Livonijā bija [[svētbilde|svētbilžu]] un grezno [[baznīca (celtne)|baznīcas]] iekārtu iznīcināšana, ko izraisīja greznības un svētbilžu kulta noliegums [[reformācija]]s laikā, 1524. gadā. Lielākajās [[Livonijas Konfederācija]]s pilsētās notika reformācijas piekritēju iebrukumi baznīcās, tās vispirms izpostot, bet pēc tam konfiscējot daļu baznīcas piederumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Meandropsinidae
|        dzimta_lv = Meandropsinīdas
|            ģints = Meandropsina
|         ģints_lv = Meandropsinas
|         binomial = Meandropsina Munier-Chalmas, 1898
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Meandropsinas''' (''Meandropsina'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Meandropsinīdas|meandropsinīdu]] dzimtā ([[miliolīdu kārta]]). Ģinti 1898. gadā aprakstīja franču ģeologs [[Ernests Munjē Čalmass]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] meandropsinas ir atrodamas [[Spānija]]s un [[Irāna]]s [[Augškrīts|augšējā krīta]] nogulumos ([[santonas stāvs|santonas]] laikmets). Tipveida suga ir ''[[Meandropsina vidali]]'' Schlumberger, 1898. Bez tās ir zināmas vēl divas sugas: ''[[Meandropsina anahensis|M. anahensis]]'' Henson, 1950 un ''[[Meandropsina iranica|M. iranica]]'' Henson, 1950<ref>[http://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=721273 World Foraminifera Database]</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences: '''Superkontinents''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] termins, kas apzīmē [[sauszeme]]s masu, kas sevī ietver vairāk nekā vienu [[Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] gabalu ([[kratons|kratonu]]). Uz mūsdienu [[Zeme]]s terminam "superkontinents" visvairāk atbilst [[Eirāzija]], jo šis [[kontinents]] sastāv no vairākiem kratoniem.

sentences: '''23. septembris''' ir gada 266. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (267. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 99 dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Domina Shopping" galvenā ieeja.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = Sir Michael Caine, 28th EFA Awards 2015, Berlin (cropped).jpg |caption1= [[Maikls Keins]]
| image2 = Jeremy Irons.jpg |caption2= [[Džeremijs Aironss]]
| image3 = Sir Winston Churchill - 19086236948.jpg |caption3= [[Vinstons Čērčils]]
| image4 = Edward Elgar.jpg |caption4= [[Edvards Elgars]]
| image5 = BEST ALL-TIME DIANA! (5113074392).jpg |caption5= [[Princese Diāna]]
| image6 = Sting in April 2018.jpg |caption6= [[Sting]]
| image7 = Adele - Live 2016, Glasgow SSE Hydro 03.jpg |caption7= [[Adele (dziedātāja)|Adele]]
| image8 = Charlie Chaplin portrait.jpg |caption8= [[Čārlijs Čaplins]]
| image9 = Vivien Leigh in Waterloo Bridge trailer b.jpg|caption9= [[Vivjena Lī]]
| image10 = Edward Jenner2.jpg|caption10= [[Edvards Dženers]]
| image11 = Michael Faraday - Project Gutenberg eText 13103.jpg|caption11= [[Maikls Faradejs]]
| image12 = GodfreyKneller-IsaacNewton-1689.jpg|caption12= [[Īzaks Ņūtons]]
}}
| attēls =
| tauta = <big>Angļi</big>
| skaits = apmēram 48,5 miljoni
| vieta = {{UK}} (37,6 milj.)
{{CAN}} (1 milj.)
{{AUS}} (940 tūkst.)
{{USA}} (650 tūkst.)
{{ZAF}} (230 tūkst.)
{{IND}} (188 tūkst.)
{{NZL}} (188 tūkst.)
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija = [[anglikānisms]]
| grupas =
| radi = [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[flāmi]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[norvēģi]], [[islandieši]]
}}
'''Angļi''' ({{val|en|Englishmen}}, {{val|ang|Englisc}}) ir tauta [[Lielbritānija|Apvienotajā Karalistē]], [[Anglija]]s pamatiedzīvotāji. Kopējais skaits apmēram 48,5 miljoni.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Frānsiss Blanfords
|     vārds_orig = ''Henry Francis Blanford''
|         attēls = Henry Francis Blanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Folkstona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Viljams Tomass Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Frānsiss Blanfords''' (angļu. ''Henry Francis Blanford''; 1834—1893) ir [[Angļi|angļu]] — indiešu [[meteorologs]] un [[paleontologs]], [[Viljams Tomass Blanfords|Viljama Tomasa Blanforda]] brālis.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Kenya|Kenija}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''31. decembris''' ir gada 365. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (366. [[garais gads|garajā gadā]]). Šī ir gada pēdējā diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=188.—189 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 }}</ref>
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[Ūdens bifelis|Ūdens bifeļa]] (tradicionāli)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—73°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Pusmīksta<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Mocarella''' ({{val|it|mozzarella}}; no ''mozzare'' — ‘griezt’) ir nenogatavināts pusmīkstais [[siers]], kas cēlies no [[Itālija]]s dienvidiem. Tradicionāli to gatavo no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] [[piens|piena]], tomēr mocarellu var arī gatavot no [[kaza]]s, [[govs]] vai abu minēto mājlopu piena maisījuma.<ref name="Ozola, Ciproviča"/> Sieram piemīt maiga, neizteikta garša un maiga slāņveidīga tekstūra.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences: '''Ceļošana laikā''' ir koncepcija par pārvietošanos starp noteiktiem punktiem [[laiks|laikā]], līdzīgi kā pārvietojoties starp dažādiem punktiem [[telpa|telpā]], parasti izmantojot hipotētisku ierīci — laika mašīnu — laiku punktus savienojoša transportlīdzekļa vai portāla veidā. Ceļošana laikā ir atpazīstams jēdziens [[filozofija|filozofijā]] un [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], taču [[teorētiskā fizika|teorētiskajā fizikā]] iespējai pārvietoties laikā ir ļoti ierobežots atbalsts, un parasti tas saistīts tikai ar [[kvantu mehānika|kvantu mehāniku]] vai [[tārpeja|tārpejām]], ko sauc arī par [[Einšteina-Rozena tilts|Einšteina-Rozena tiltiem]]. 1935. gadā [[Alberts Einšteins]] un [[Nātans Rozens]] uzrakstīja rakstu, kurā norādīja, ka vispārīgā relativitātes teorija pieļauj šādas ejas, jeb, kā viņi tās nosauca — tiltus.<ref name="viens">Vēl īsāk par laika vēsturi, Hokings, Mlodinovs, 103.-110.lpp.</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Vords''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sofija Kovaļevska
|     vārds_orig = ''Софья Ковалевская''
|         attēls = Sofja Wassiljewna Kowalewskaja 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Vladimirs Kovaļevskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Stokholmas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Kārlis Veierštrāss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Košī-Kovaļevkas teorēma]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mononātrija glutamāts
|                 attēls =

Mononātrija glutamāta struktūrformula un pulverveida forma
|         citi nosaukumi = Nātrija 2-aminopentanedioāts
|             CAS numurs = 142-47-2
|        ķīmiskā formula = C5H8NO4Na
|                molmasa = 169,111
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 232 °C
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = 740 g/L
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Bramberga
| vārds_orig =
| attēls = Bramberga velta glezna.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Velta Bramberga [[Valdis Dišlers|Valda Dišlera]] gleznā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2012
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 2
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas zinātniskās pētniecības institūts,
[[Rīgas Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], Medicīnas fakultāte
| zinātne = [[onkoloģija]]
| pasniedzēji = [[Pauls Stradiņš]]
| studenti =
| sasniegumi = Onkoloģijas slimību ārstēšanas attīstība Latvijā, Republikas onkoloģijas dispansera jaunā kompleksa izveide Rīgā
| apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātā ārste (1965),
 Triju Zvaigžņu ordenis (2000)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piridīna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis

Pudele ar piridīnu
|ķīmiskā formula=C5H5N
|citi nosaukumi=azabenzols, azīns
|CAS numurs=110-86-1
|molmasa=79,1
|blīvums=981,9
|kušanas temperatūra=-41,6 °C
|viršanas temperatūra=115,2 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piridīns''' (C5H5N) ir [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs, [[arēni|aromātisks]] [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas pieder pie sešlocekļu heterocikliem. Piridīns ir bezkrāsains šķidrums ar raksturīgu asu, nepatīkamu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un organiskiem šķīdinātājiem. Piridīns ir vāja [[bāze (ķīmija)|bāze]] un ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] veido [[sāļi|sāļus]] (tos sauc par piridīnija sāļiem, piemēram, [[piridīnija perhlorāts]]). Viegli veido [[kompleksie savienojumi|kompleksos savienojumus]] un [[dubultsāļi|dubultsāļus]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Leine
  | attēls            = Göttingen asv2022-06 img51 Eisenbahnbrücke.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Dzelzceļa tilts pār Leini [[Getingene|Getingenē]]
  | vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
  | reljefs   = jā
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Cēnsbergs
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Allere]]
  | sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=52 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=9 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{RUS}}
  | garums            = 278
  | iztekas_augstums  = 400
  | ietekas_augstums  = 23
  | kritums           = 377
  | caurtece          = 61,7
  | gada_notece       =
  | baseins           = 6517
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Innerste]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
, [[Džordžija|Džordžijā]], 2020. gadā]]
'''Komandantstunda''' jeb '''policijas stunda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/komandantstunda|title=komandantstunda {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-12}}</ref> ir aizliegums personām bez atļaujas noteiktā diennakts laikā brīvi pārvietoties ārpus dzīvesvietas, lai ieviestu un uzturētu kārtību, samazinātu upuru skaitu ārkārtas stāvokļa laikā vai [[Karš|kara]] laikā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Olivers Saikss
|Attēls        = Bring me the Horizon - 2019159204956 2019-06-08 Rock am Ring - 1921 - AK8I9820.jpg
|Att_izm       = 220px
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Olivers Skots Saikss
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|20}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} Ešforda, [[Kenta]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = balss, ģitāra, bungas, taustiņinstrumenti<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipfaq.com/Oliver%20Sykes.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|07|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160806092850/http://www.vipfaq.com/Oliver%20Sykes.html |archivedate={{dat|2016|08|06||bez}} }}</ref>
|Darbojies_arī = ''[[Bring Me The Horizon]]''
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[RCA Records|RCA]]|[[Columbia Records|Columbia]]|[[Sony Music Entertainment|Sony]]|Epitaph|Shock|Visible Noise|Earache|Thirty Days of Night}}
|Dzimums       = V
}}
'''Olivers Skots "Oli" Saikss''' (dzimis {{dat|1986|11|20}}) ir angļu mūziķis, labāk pazīstams kā [[Rokmūzika|rokgrupas]] ''[[Bring Me The Horizon]]'' galvenais dziedātājs. Viņš ir arī dibinājis ''Drop Dead'' apģērbu kompāniju.

sentences: '''Saliktās daļiņas''' ({{val|en|composite particles}}) ir daudzveidīgas [[subatomāra daļiņa|subatomārās daļiņas]], pie kurām pieder gan [[hadroni]], kas sastāv no [[kvarki]]em, gan arī [[Atoma kodols|atomu kodoli]]. Plašākā nozīmē saliktās daļiņas ir visi [[atomi]] un [[molekulas]], kā arī [[hipotētiskās daļiņas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=788
|kušanas temperatūra=−123,5 °C
|viršanas temperatūra=20,2 °C
}}
'''Acetaldehīds''' (etanāls, CH3CHO vai MeCHO) ir gaistošs, toksisks šķidrums ar asu, reibinošu smaku. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džons Sina
 |          vārds_orig = ''John Cena''
 |              attēls = John_Cena_2012.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džons Fēlikss Entonijs Sina
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|4|23}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Masačūsetsa|Rietumņūburija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 185 [[centimetrs|cm]]<ref name="WWEProfile">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wwe.com/superstars/raw/johncena/bio/|title=John Cena|accessdate=2007-05-05|publisher=WWE}}</ref>
 |               svars = 110 [[kilograms|kg]]<ref name="WWEProfile" />
 |             iesauka = Mr. P<br />The Prototype
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža = Springfīldas koledža<ref name="Cushing">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c|title= 1998 Football Roster|accessdate= 2007-05-05|publisher= Springfield College|archiveurl= https://web.archive.org/web/20140203090754/http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c/|archivedate= 2014-02-03}}</ref>
 |          augstskola =
 |        universitāte =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts =
 |        sporta veids = [[Cīņu sports]]
 |             kar_sāk = 2001<ref name=OWOW>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.onlineworldofwrestling.com/profiles/j/john-cena.html |title=John Cena profile|accessdate=2007-07-03|publisher=Online World of Wrestling}}</ref>
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Džons Fēlikss Entonijs Sina''' ({{val|en|John Felix Anthony Cena, Jr.}}; dzimis {{dat|1977|4|23}} [[Rietumņūburija|Rietumņūburijā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, reperis un profesionāls cīkstonis. Viņš ir sešpadsmitkārtējais pasaules čempions smagajā svarā. Karjeru uzsāka 2000. gadā un 2001. gadā parakstīja līgumu ar [[WWE]].

sentences: '''Štābs''' vai '''ģenerālštābs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/%C4%A3ener%C4%81l%C5%A1t%C4%81bs|title=ģenerālštābs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-21}}</ref> (no {{val|de|Stab}}) ir [[Bruņotie spēki|bruņoto spēku]] galvenā vadības un kontroles iestāde, kas paredzēta to ikdienas un [[Karš|kara]] darbības vadīšanai.

sentences:
Rīgā]]
'''Tirdzniecības centrs''' ir centralizēti vadīts [[mazumtirdzniecība]]s objekts. Lai gan šis termins bieži tiek attiecināts uz jebkuru plašāku mazumtirdzniecības vietu, precīzāk tirdzniecības centrs tiek definēts kā speciāli projektēts un būvēts mazumtirdzniecības objekts ar kopējo platību vismaz 5000 [[kvadrātmetrs|m2]], kurā ir vairāk par 10 nomniekiem un viens nomnieks neaizņem vairāk par 70% no nomas platības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.lanida.lv/sites/default/files/inline-files/CRE_classification_retail_LAT.pdf |title=Komercīpašumu vienotā klasifikācija – mazumtirdzniecības formāti. LATVIJA |accessdate=2019-07-04 |work= |publisher=Latvijas Nekustamo īpašumu darījumu asociācija |date= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190704171125/https://www.lanida.lv/sites/default/files/inline-files/CRE_classification_retail_LAT.pdf |archivedate=2019-07-04 }}</ref> Tirdzniecības centri apvieno pārtikas [[lielveikals|lielveikalus]], specializētus veikalus un pakalpojumu uzņēmumus, kuri savā starpā savienoti ar gaiteņiem. Mūsdienās tirdzniecības centros bieži ir atrodami ne tikai veikali, bet arī [[restorāns|restorāni]], [[kinoteātris|kinoteātri]] un dažādas citas izklaides iespējas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Svilpotāji
 | oriģinālnos = ''La Gomera''
 |      attēls = Svilpotāji plakāts LV.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kornelju Porumbojs]]
 |  producents = Marsela Ursu
 |   scenārijs = Kornēlius Porumboro
 |     aktieri =
* [[Vlads Ivanovs]]
* [[Ketrinela Marlona]]
* [[Rodika Lazāra]]
 |      mūzika = Anna Sofija Vernaeinena
 |   operators = Tudors Mirseja
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''42 Km Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Les Films du Worso''
* ''mk2''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|13|Rumānija|2020|1|9|Latvija}}
 |      ilgums = 97 minūtes
 |      valsts =
* {{ROU}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
 |      valoda =
* [[rumāņu valoda|rumāņu]]
* [[angļu valoda|angļu]]
* [[silbo gomera]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|808 743}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/release/rl386631169/weekend/ |title=The Whistlers (2019) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=October 31, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Svilpotāji"''' ({{val|ro|La Gomera}}) ir 2019. gada Rumānijas [[kriminālfilma|kriminālais]] [[trilleris]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Kornelju Porumbojs]], galvenajā lomā filmējas [[Vlads Ivanovs]].

sentences:
s šķīduma]]
'''Mikotoksīni''' ({{val-el|μύκης (mykes, mukos)}} — sēnes un {{val-la|toxicum}} — inde) ir toksiski sekundārie metabolīti, ko producē [[sēnes|sēņu]] valsts pārstāvji, pārsvarā dažādi [[pelējums|pelējumi]]. Ķīmiskajā sastāvā ir gan skābes, gan sterolu atvasinājumi, gan aromātiskie savienojumi. Šobrīd zināmi vairāk kā 300 dažādi mikotoksīni.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Stokholmas Ārlandas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Stockholm-Arlanda flygplats''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Arlanda 1 Publish.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = ARN
| ICAO                       = ESSA
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Stokholma
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 59 | plat_m  = 39 | plat_s = 7 | plat_NS = N
| gar_d  = 17 | gar_m   = 55 | gar_s  = 7 | gar_EW  = E
| lidostas_tips              = Publiska
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''[[Swedavia]]''
| apkalpo                    = [[Stokholma]], [[Upsāla]]
| atrasanas_vieta            =
| metric-elev                = 42 m
| elevation-f                =
| elevation-m                =
| majas_lapa                 =
| r1-number = 01L/19R
| r1-length-m = 3,301
| r2-number = 01R/19L
| r2-length-m = 2,500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 08/26
| r3-length-m = 2,500
| r3-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 26 642 034<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedavia.se/globalassets/statistik/fpl_201712.pdf|format=PDF|title=Flygplatsstatistik 2017|website=Swedavia.se|accessdate=27 December 2018}}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stokholmas Ārlandas lidosta''' ({{val|sv|Stockholm-Arlanda flygplats}}) ir starptautiskā [[lidosta]] [[Stokholmas lēne|Stokholmas lēnē]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], netālu no [[Mēšta]]s pilsētas, apmēram 37 km uz ziemeļiem no [[Stokholma]]s un 40 km uz dienvidaustrumiem no [[Upsāla|Upsālas]]. Tā ir lielākā lidosta Zviedrijā un trešā lielākā Ziemeļvalstīs. 2017. gadā pasažieru skaits tajā sasniedza gandrīz 27 miljonus (21,2 miljoni starptautisko pasažieru). Viens no lielākajiem lidsabiedrību ''[[Scandinavian Airlines]]'' un ''[[Air Shuttle]]'' mezgliem. Otra Stokholmas lidosta ([[Stokholmas Brommas lidosta]]) atrodas uz ziemeļrietumiem no pilsētas centra, bet ir spējīga uzņemt mazāka izmēra lidaparātus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators 2: Pastarā diena
| attēls                   = Terminator2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator 2: Judgment Day''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džeimss Kemerons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Edward Furlong|Edvards Fērlongs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
* ''[[Gale Anne Hurd|Pacific Western]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|07|01|pirmizrāde|1991|07|03|kino}}
| ilgums                   = 139 minūtes<ref name=Allrovi>{{tīmekļa atsauce | work=[[AllRovi]] | title=Terminator 2: Judgment Day | publisher=[[Rovi Corporation]] | url=http://www.allrovi.com/movies/movie/-v49102?r=allmovie | accessdate=January 11, 2012 }}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |work=The New York Times | title=Terminator 2: Judgment Day (1991) | url=http://movies.nytimes.com/movie/49102/Terminator-2-Judgment-Day/overview | accessdate=January 24, 2011 | first=Janet | last=Maslin}}</ref>
| valsts                   =
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|94 miljoni}}<ref name=CTB>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.thedailybeast.com/newsweek/1991/07/07/conan-the-humanitarian.html | title=Conan The Humanitarian | work=[[The Daily Beast]] | date=July 3, 1991 | accessdate=January 13, 2012 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20130209205048/http://www.thedailybeast.com/newsweek/1991/07/07/conan-the-humanitarian.html | archivedate={{dat|2013|02|09||bez}} }}</ref>—102<ref name="boxofficemojo"/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|520,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo">{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2.htm |title= Terminator 2: Judgment Day|publisher=[[Box Office Mojo]]| accessdate=December 11, 2017}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Terminators (filma)|Terminators]]"
| nākamā                   = "[[Terminators 3: Mašīnu sacelšanās]]"
| imdb                     = 0103064
}}
'''Terminators 2: Pastarā diena'''<ref>[https://alfa.cinamonkino.com/film/terminators-2-pastara-diena-3d/ Terminators 2: Pastarā diena 3D]{{Novecojusi saite}}</ref> ({{val|en|Terminator 2: Judgment Day}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džeimss Kemerons]]. Filmā Sāru Konoru un viņas dēlu Džonu cenšas nogalināt no nākotnes atsūtīta jaunāka [[terminators (tēls)|terminatora]] versija, lai Džons nekļūtu par pretkustības vadītāju, filmā Sāru un Džonu aizsargā arī no nākotnes atsūtītais vecais terminators. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]], [[Roberts Patriks]] un [[Edvards Fērlongs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Belfāsta
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12789558/|title=
Belfast (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|3}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
| ilgums = 97 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|2||2022|1|21|Apvienotā Karaliste|2022|4|29|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Northern Ireland Screen''
* ''TKBC''
| operators = [[Hanss Zambarluks]]
| oriģinālnos = ''Belfast''
| mūzika = [[Vans Morisons]]
| aktieri = * [[Katrīna Balfa]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Džeremijs Dornans]]
* [[Kīrens Haindzs]]
* [[Kolins Morgans]]
* [[Džūds Hills]]
| scenārijs = Kenets Brana
| producents = * Lora Bērvika
* Kenets Brana
* Beka Kovačika
* Tamāra Tomasa
| režisors = [[Kenets Brana]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Belfast poster.jpg
| imdb =
}}'''"Belfāsta"''' ({{Val|en|Belfast}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kenets Brana]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrīna Balfa]], [[Džūdija Denča]], [[Džeremijs Dornans]], [[Kīrens Haindzs]], [[Kolins Morgans]] un [[Džūds Hills]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Persona non grata''''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''persona non grata'' — "nevēlama persona") ir [[Diplomātija|diplomātisks]] termins, kas apzīmē ārvalstu [[Persona|personu]], kurai uzņēmējvalsts vai valstu savienības iestādes ir atteikušas apstiprinājumu ([[Franču valoda|franču]]: ''agrément''), kā arī diplomātisko pārstāvi, kuru uzņēmējvalsts ir atzinusi par nevēlamu.

sentences: '''Tiešā runa''' ir kādas citas personas runas vai domu tiešs atkārtojums. Šajā attēlojumā parasti tiek ievērota arī runātāja leksiska, sintakse, stils un intonācija.{{sfn2|Blinkena|2009|p=311}} Tiešā runa ir viens no trim citrunas attēlojumiem latviešu valodā. Pārējie divi ir noģiedamā tiešā runa{{sfn2|Blinkena|2009|p=330|ps=: "Šis termins [noģiedamā tiešā runa] liekas vairāk atbilstošs izsakāmajam jēdzienam [..], jo noģiedama nav pati runa, bet noģiedams ir tas, ka tā ir tiešā runa, proti — cita vārdu atveidojums."}} un netiešā runa.{{sfn2|Blinkena|2009|p=311}}

sentences: '''Sīktēls'''<ref>[http://www.termini.lv/index.php?term=s%C4%ABkt%C4%93ls&lang=LV&terms=s%C4%ABkt%C4%93ls Lielā terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir [[attēls|attēla]] miniatūrs atainojums, kas paredzēts to atpazīšanas un kārtošanas atvieglošanai. Ciparattēlu laikmetā sīktēlus parasti izmanto vizuālās [[meklētājprogramma]]s un attēlu pārskatīšanas un pārvaldīšanas programmas, kā arī daudzas no mūsdienu [[operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Mac OS X]]'', ''[[KDE]]'', ''[[GNOME]]'' u.c.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hipokrats no Kosas
|     vārds_orig = {{gree|Ἱπποκράτης ὁ Κῷος}}
|         attēls = Hippocrates rubens.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[460. gads p.m.ē.|460. gadu p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kosa (sala)|Kosā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|      m_dat_alt = ap [[370. gads p.m.ē.|370. gadu p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Larisa|Larisā]], [[Tesālija|Tesālijā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[sengrieķi]]s
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, filozofs, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|militārpersonu|Askari (nozīmju atdalīšana)|Askari}}
, Dienvidāfrikā 1943. gadā]]
'''Askari''' (no [[Somāļu valoda|somāļu]], [[svahili]] un [[Arābu valoda|arābu]] عسكري, ʿaskarī, kas nozīmē "karavīrs" vai "militārs", arī "policija" somāliski) bija vietējais karavīrs, kas dienēja Eiropas [[Koloniālisms|koloniālo]] lielvaru armijās Āfrikā, īpaši [[Āfrikas Lielie ezeri|Āfrikas Lielo ezeru]] reģionā, [[Ziemeļaustrumāfrika|Ziemeļaustrumāfrikā]] un [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]].

sentences:
[[Kategorija:Skatuves māksla]]
[[Kategorija:Cirks]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Komiķi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirgu vārdotājs
| attēls                   = Horse whisperer.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Horse Whisperer''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Patriks Markijs]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         =
* [[Ēriks Rots]]
* [[Ričards Lagreiveniss]]
| galvenajās lomās         =
* Roberts Redfords
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika                   = [[Kārters Burtvels]]
* [[Tomass Ņūmens]]
* [[Gvils Ouens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|5|15}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horse-whisperer-1998-3|title=The Horse Whisperer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horsewhisperer.htm|title=The Horse Whisperer (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirgu vārdotājs"''' ({{val|en|The Horse Whisperer}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Nikolasa Evansa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Redfords]]. Citas lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Sems Nīls]], [[Daiena Vesta]] un [[Kriss Kūpers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|5|15||bez}}.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Oskars Kasass
 | vārds_orig              = ''Óscar Casas''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Oskars Kasass Sjēra
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1998|09|21}}
 | dz. vieta               = [[Barselona]], [[Spānija]]
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[Aktieris]], [[modele]]
 | darbības gadi           = 2005—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = Begonja Vargasa (2018—2021)
 | mājaslapa               = http://oscarcasas-sierra.blogspot.com.es
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 =
}}
'''Oskars Kasass Sjēra''' ({{val-es|Óscar Casas Sierra}}; {{dat|1998|09|21}}) ir spāņu [[aktieris]] un [[modele|modelis]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the United Kingdom}}

sentences: '''Hromosfēra''' (no sengr. χρομα — krāsa; σφαίρα — sfēra) ir relatīvi plāns slānis (10 000 km) virs [[fotosfēra]]s. Hromosfēra ir visai viegli novērojama pilna [[Saules aptumsums|Saules aptumsuma]] laikā kā sārta josla ap aptumšoto [[Saule]]s disku. Hromosfērā notiek t.s. [[Saules uzliesmojumi]] — pēkšņi, visai īslaicīgi procesi, kuru laikā pastiprināti intensīvi tiek izstarots [[rentgenstarojums]], [[ultravioletais starojums]], [[radiostarojums]] un dažreiz pat redzamā [[gaisma]]. Hromosfērā atrodas arī [[Protuberance|protuberanču]] pamatnes<ref>Zenta Alksne, Aukstās zvaigznes, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1974. g., 12. lpp.</ref>.

sentences: '''10. marts''' ir 69. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (70. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 296 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Par Šmitu
| operators =
| attēls = About Schmidt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Aleksandrs Peins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Dērmonts Malronijs]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''About Schmidt''
| studija = ''[[New Line Cinema]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|12|13|ASV}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/About-Schmidt#tab=summary|title=About Schmidt (2002) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Par Šmitu"''' ({{Val|en|About Schmidt}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Houpa Deivisa]], [[Dērmonts Malronijs]] un [[Ketija Beitsa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Luisa Beglija romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1991.—1992. gada pretkara protesti Belgradā
| partof           = [[Dienvidslāvijas kari]]em
| image            = Rim-Tuti-Tuki-Gile.jpg
| caption          = Srdžans Gojkovičs kā grupas [[Rimtutituki]] solists
| date             = 1991 – 1992
| place            = [[Belgrada]], [[Serbija]], [[Dienvidslāvija]]
| coordinates      =
| causes           = * Serbijas loma Dienvidslāvjas karos
* [[Vukovaras kauja]]
* [[Dubrovnikas aplenkums]]
* [[Sarajevas aplenkums]]
* [[Kara propaganda]]
| goals            =  * Dienvidslāvijas armijas atkāpšanās no separātistu reģioniem
*[[Referendums]] pirms karadarbību uzsākšanas
*Atteikšanās no militārā iesaukuma
*[[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] demisija
*[[Preses brīvība]]
| methods          = [[Demonstrācija]]s, [[protesti]], [[protesta dziesma]]s
| status           =
| result = 50,000–200,000 [[Dezertēšana|dezertieru]]
100,000–150,000 iesaucamo emigrācija
| side1 = “Pretkara darbības centrs”
''[[Rimtutituki]]''
“Sievietes melnā”
“Cilvēktiesību centrs”
“Belgradas loks”
| side2 = {{flagicon|Serbia and Montenegro}} [[Dienvidslāvijas valdība]]
{{flagicon|Serbia|1991}} [[Serbijas valdība]]
| side3            =
| leadfigures1 = [[Milans Mladenovičs]]
[[Rambo Amadeuss]]
[[Zorans Kostičs]]
[[Bogdans Bogdanovičs (arhitekts)|Bogdans Bogdanovičs]]
[[Nataša Kandiča]]
| leadfigures2 = {{flagicon|Serbia|1991}} [[Slobodans Miloševičs]]
{{flagicon|SCG}} [[Dobrica Čosičs]]
| leadfigures3 =
| howmany1 = >150,000 protestētāju
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
Pēc nacionālisma un politiskās spriedzes pieauguma, kad uzliesmoja [[Dienvidslāvijas kari]], [[Serbija|Serbijā]] attīstījās daudzas pretkara kustības.<ref name="Udovicki 2000">{{grāmatas atsauce|title=Burn This House: The Making and Unmaking of Yugoslavia|first1=Jasminka|last1=Udovicki|first2=James|last2=Ridgeway|publisher=Duke University Press|year=2000|isbn=9781136764820|location=Durham, North Carolina}}</ref><ref name="Fridman 2010">{{publikācijas atsauce|last1=Fridman|first1=Orli|title='It was like fighting a war with our own people': anti-war activism in Serbia during the 1990s |journal=The Journal of Nationalism and Ethnicity |year=2010|volume=39|issue=4|pages=507–522|doi=10.1080/00905992.2011.579953|s2cid=153467930}}</ref><ref name="republika">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.republika.co.rs/492-493/20.html|title=Antiratne i mirovne ideje u istoriji Srbije i antiratni pokreti do 2000. godine|website=republika.co.rs|access-date=4 May 2020}}</ref><ref name="globalvoices">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sr.globalvoices.org/2016/08/secanje-na-antiratni-pokret-u-jugoslaviji-pocetkom-1990-ih/|title=Sećanje na antiratni pokret u Jugoslaviji početkom 1990-ih|website=globalvoices.org|access-date=4 May 2020}}</ref> 1991. gada masu [[Protests|protesti]] pret [[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] režīmu, kas turpinājās visu šo karu laikā, nostiprināja daudzu jauniešu pretkara orientāciju.<ref name="Powers 1997 467">{{grāmatas atsauce|title=Protest, Power, and Change: An Encyclopedia of Nonviolent Action from ACT-UP to Women's Suffrage|first=Roger S|last=Powers|publisher=Routledge|year=1997|isbn= 9781136764820}}</ref> Demonstrācijas [[Belgrada|Belgradā]] notika galvenokārt pret [[Vukovaras kauja|Vukovaras kauju]], Dubrovnikas un [[Sarajevas aplenkums|Sarajevas aplenkumu]],<ref name="Udovicki 2000" /><ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|ref=zenski_sud|url=https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf|title=Kratka istorija antiratnog otpora u Srbiji 1991 – 1992.|publisher=Ženski sud|date=2013|access-date=6 May 2020}}</ref><ref name="e-novine">{{Ziņu atsauce|url=http://www.e-novine.com/region/region-hrvatska/19160-Olovka-pie-mrnjom.html?print|title=Olovka piše mržnjom|publisher=E-novine|access-date=6 May 2020|date=18 May 2009}}</ref> un protestētāji pieprasīja [[Referendums|referendumu]] par kara pieteikšanu un vešanu, un iesaukšanas armijā pārtraukšanu.<ref name="Powers 1997 467" /><ref name="Vreme">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022|title=Spomenik neznanom dezerteru|website=Vreme|access-date=4 May 2020|archive-date={{dat|2021|10|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211005010352/https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022}}</ref><ref>{{Harvnb|Udovicki|Ridgeway|2000}}</ref>

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences: '''Nacionālais veselības un medicīnas pētniecības institūts''' ({{val-fr|Institut national de la santé et de la recherche médicale}}, '''INSERM''') ir 1964. gadā dibināta [[Francijas Republika]]s Veselības ministrijas un Zinātnes ministrijas kopīgi uzturēta pētniecības un attīstības organizācija, kas ietver daudzas laboratorijas.

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Perisoreus_internigrans.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Perisoreus
 |      ģints_lv = Bēdroži
 |          suga = Perisoreus internigrans
 |       suga_lv = Sičuaņas bēdrozis
 |      binomial = Perisoreus internigrans
([[John Thayer|Thayer]] & [[Outram Bangs|Bangs]], 1912)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Sičuaņas bēdrozis''' (''Perisoreus internigrans'') ir neliela auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[endēms|endēma]] Ķīnas [[putns|putnu]] suga.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22705778/0 IUCN: Perisoreus internigrans]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref> Sugas izdzīvošanu apdraud piemērotas dzīves vides samazināsanās.<ref name=iuc/>

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences:
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Atomenerģētikas uzņēmumi Somijā]]
[[Kategorija:Fortum]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Tīruma usne
|suga=Cirsium arvense
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= (L. ) Scop.
|attēls=
Cirsium arvense - põldohakas.jpg
}}
'''Tīruma usne''' (''{{Val-la|Cirsium arvense}}'') ir mainīga izskata [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Rietumāzija|rietumu]] un [[Centrālāzija|centrālajā]] Āzijā.

sentences:
[[Kategorija:Barbadosa]]
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Georgs fon Zīverss
|          vārds_orig = ''Carl Georg von Sievers''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1814
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Bauņu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1879
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = arheoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Izrakumi [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Jakobs Kārlis Georgs fon Zīverss''' ({{val-de|Jakob Carl Georg Graf von Sievers}}; [[1814]]—[[1879]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Latvija]]s [[arheoloģija|arheologs]]. Pirmais atklāja krama un kaula darbarīkus [[akmens laikmeta apmetnes Latvijā|akmens laikmeta apmetnē]] pie [[Burtnieku ezers|Burtnieku ezera]] un sāka izrakumus [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]].

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1814. gada 31. augustā [[Bauņu muiža|Bauņu muižā]] ({{val-de|Bauenhof}}) grāfa Paula fon Zīversa (1773-1824) un Katrīnas fon Zīversas, dzimušas fon Gincelas (''Katharina v. Günzel a. d. H. Bauenhof'', 1792-1845) ģimenē. Mācījās pie vēlākā [[Bērzaines ģimnāzija]]s dibinātāja [[Alberts Holanders|A. Holandera]] Brenguļos, tad [[Tērbata]]s ģimnāzijā. Pēc dienesta Krievijas impērijas armijā (1832-1838) saimniekoja tēva mājās Košķeles muižā (''Ostrominsky''), vēlāk Bauņu muižā. 1852. gadā apprecējās ar Konstanci Elīzu Katrīnu fon Vulfu (''v. Wulf''). Savu brīvo laiku viņš veltīja arheoloģisko izrakumu veikšanai netālu no Burtnieku ezera un pie Strantes ezera [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. No 1871. gada pilnībā nodevās [[Latvijas vēsture]]i un arheoloģijai, [[1875]]. gadā iznāca viņa pētījums par [[Indriķa hronika]]s ģeogrāfiskajiem aspektiem.
[[1875]]. gadā Kārlis Georgs fon Zīverss izdarīja pirmos izrakumus [[Zvejnieku kapulauks|Zvejnieku kapulaukā]] pie Burtnieku ezera, bet [[1876]]. gadā  Āraišu ezera salā, kur konstatēja piecas vai sešas apbūves kārtas, atrada senlietas<ref>SIEVERS, K.G. "Pfahlbau im Arrasch-See (Lievland)". Verhandlungen der Berliner Gesellschaft für Anthropologie, Ethnologie und Urgeschichte (1876)</ref>, taču izrakumu apstākļi bija ļoti neērti - izrakumu laukumos nemitīgi plūda iekšā [[ūdens]], kas nemitīgi bija jāizsmeļ. 1877. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Cēsu jaunajā pilī. 1877. gadā viņš uzaicināja vācu zinātnieku [[Rūdolfs Virhovs|Rūdolfu Virhovu]] doties "arheoloģiskā ceļojumā" uz Baltiju, kur izrādīja savus atradumus Āraišu ezerpilī un citur.

sentences:
'''GNS3''' jeb '''Grafiskais tīkla simulators-3''' ({{val-en|Graphical Network Simulator-3}}) ir [[Datortīkls|datu pārraides tīkla]] modelēšanas programmatūra, kura izveidota 2008. gadā.<ref name=sam /><ref name="Neumann2015" /><ref name="Welsh2013" /> Ar GNS3 iespējams modelēt vienkāršu un sarežģītu datu pārraides tīklu topoloģiju darbību izmantojot virtuālas un īstas tīkla iekārtas. Tā izmanto [[Dynamips]] emulācijas programmatūru, lai modelētu [[Cisco IOS]]<ref name=fogarty />
GNS3 izmanto lieli uzņēmumi kā [[Exxon]], [[Walmart]], [[AT&T]] and [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] un ir populārs datu pārraides tīkla profesionāļu vidū, kas palīdz sagatavoties sertifikācijas eksāmeniem. No 2015. gada, GNS3 ir lejupielādēta vairāk kā 11 miljonu reizes.<ref name=fogarty />

==Atsauces==
{{reflist|refs=

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences: '''Monoamīnoksidāzes inhibitori''' (MAOI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]] ārstēšanā. Tos galvenokārt izmanto tieši [[netipiskā depresija|netipiskās depresijas]] ārstēšanā. MAOI kavē [[monoamīnoksidāze|monoamīnoksidāzes fermentu]] aktivitāti, tādējādi kavējot [[monoamīna neiromediators|monoamīna neiromediatoru]] (piemēram, [[serotonīns|serotonīna]], [[adrenalīns|adrenalīna]], [[dopamīns|dopamīna]], [[tiramīns|tiramīna]]) sadalīšanos un palielinot to iedarbību uz organismu.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Krūšu kauls |
  Latin        = Sternum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray116.png |
  Caption      = Krūšu kauls|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Ivars Kabucis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1958
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Saldus rajons|Remte|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = Smiltenes novads
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vietas = [[Liepājas Pedagoģiskais institūts]] (1986—1989)
[[Latvijas Zinātņu akadēmija|LZA]] [[Bioloģijas institūts]] (1989—1996)
| alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Biotopu rokasgrāmata
}}
'''Ivars Kabucis''' (1958) ir latviešu [[biologs]], [[botāniķis]], specializējies [[flora]]s un [[veģetācija]]s pētīšanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences: '''Paziņojumi jūrniekiem''' (''Notices to mariners (NTM)''<ref>[https://msi.nga.mil/NTM Maritime Safety Information. Notice to mariners.] National Geospatial-Intelligence Agency. Skatīts: 2022. gada 23. oktobrī</ref> vai (''NOTMAR'')<ref name="can">[https://www.notmar.gc.ca/monthly Monthly Editions of ''Notices to Mariners''.] Canadian Coast Guard. Skatīts: 2022. gada 23. oktobrī</ref> — angļu val.) informē [[Jūrnieks|jūrniekus]] par svarīgām izmaiņām, kuras ietekmē navigācijas drošību, tajā skaitā jauniem [[Hidrogrāfija|hidrogrāfiskajiem datiem]] un izmaiņām [[Kanāls|kanālos]] vai [[navigācija]]s līdzekļos, kā arī nodod citu, svarīgu informāciju.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 27-09-2023 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2023|09|27}}
| laiks      = 18.00—21.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/#map=18/56.95602/24.12863 karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Titāns}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Gustamons}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Renvoy}}
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Somijas pilsētu|Vāsa|Vāsa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vāsa
| official_name            = ''Vaasa''; ''Vasa''
| settlement_type          = Pilsēta
| image_skyline            = Vaasa Wasaborg.jpg
| image_caption            =
| image_flag               = Vaasa.lippu.svg
| image_seal               =
| image_shield             = Vaasa.vaakuna2.svg
| image_map                =
| shield_link              =
| flag_link                =
| shield_size              =
| pushpin_map              = Somija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              = Vāsas atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Somija}}
| subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
| subdivision_name1        = [[Pohjanmā]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Pilsētas tiesības
| established_date         = {{dat|1606}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 397.44
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           = 66.65
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = {{dat|2015|6|30|SK|bez}}
| population_footnotes     =
| population_total         = 66581
| population_urban         = 65414
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 = 981.5
| timezone                 =
| utc_offset               =
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|coordinates_display    =
|coordinates_type       =
| latd=63 |latm=06 |lats= |latNS=N
| longd=021 |longm=37 |longs= |longEW=E
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              =
| website                  = {{URL|http://www.vaasa.fi}}
| footnotes                =
}}
'''Vāsa''' ({{val|fi|Vaasa}}, {{val|sv|Vasa}}) ir [[Somija]]s pilsēta un pašvaldība [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] krastā, [[Pohjanmā]] reģiona centrs. Tā dibināta 1606. gadā. Vāsas iedzīvotāju skaits ir {{sk|66581}} (2015. gada 30. jūnijā), no kuriem aptuveni 24 % dzimtā valoda ir [[zviedru valoda|zviedru]]. Pilsēta robežojas ar [[Korsholma]]s pašvaldību.

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = Second Best poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Second Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Megija Smita]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Ronalds Pikaps]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2015|2|26|Apvienotā Karaliste|2012|3|6|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/second-best-exotic-marigold-hotel-2015|title=The Second Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archive-date={{dat|2019|05|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190517165828/https://bbfc.co.uk/releases/second-best-exotic-marigold-hotel-2015}}</ref>
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexotic2.htm|title=The Second Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]
| nākamā =
| imdb =
}}
'''Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Second Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]], [[Megija Smita]], [[Ričards Gīrs]] un [[Ronalds Pikaps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|26||bez}} Apvienotajā Karalistē. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Crawshay%27s_Zebra.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Perissodactyla
|       kārta_lv = Nepārnadži
|         dzimta = Equidae
|      dzimta_lv = Zirgu dzimta
|          ģints = Equus
|       ģints_lv = Zirgi
|     apakšģints = Hippotigris
|  apakšģints_lv = Zebras
|           suga = Equus quagga
|        suga_lv = Līdzenumu zebra
|         pasuga = Equus quagga crawshayi
|      pasuga_lv = Kravšeja zebra
|       binomial = Equus quagga crawshayi <small>(de Winton, 1896)</small>
}}
''' Kravšeja zebra''' (''Equus quagga crawshayi'') ir [[līdzenumu zebra]]s (''Equus quagga'') viena no pasugām. Kravšeja zebras dzīvo nelielā teritorijā [[Dienvidluangvas Nacionālais parks|Dienvidluangvas Nacionālajā parkā]] [[Zambija]]s ziemeļu austrumos.<ref name="wild">[http://www.wild-about-you.com/GameCrawshayZebra.htm Crawshay's Zebra<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Nevienā citā vietā savvaļā tās nav sastopamas.

sentences:
[[Kategorija:Pālmera arhipelāgs]]
[[Kategorija:Antarktīdas salas]]
[[Kategorija:Rietumantarktīda]]
[[Kategorija:Belinshauzena jūra]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tīrīšana: Anarhija
| attēls                   = The Purge – Anarchy Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Purge: Anarchy''
| žanrs                    = [[antiutopija]], [[drāma]], [[trilleris]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Džeimss Demonako]]
| producents               =
* [[Džeimsons Blums]]
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrū Forms]]
* [[Breds Fulers]]
* [[Sebastjēns K. Lemersjē]]
| scenārija autors         = Džeimss Demonako
| galvenajās lomās         =
* [[Frenks Grillo]]
* [[Karmena Edžogo]]
* [[Zeks Gilfords]]
* [[Kīle Sančesa]]
* [[Maikls K. Viljamss]]
| mūzika                   = [[Neitans Vaitheds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = * 2014. gada 18. jūnijs ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
| ilgums                   = 103 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film|title=THE PURGE: ANARCHY|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}|archive-date={{dat|2014|07|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140707082350/http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film}}</ref>
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=purge2.htm|title=The Purge:
Anarchy|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|111 miljoni}}
| iepriekšējā              = [[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]
| nākošā                   = [[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]
| imdb                     =
}}
'''Tīrīšana: Anarhija''' ({{val|en|The Purge: Anarch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Demonako]]. Galvenās lomas atveido [[Frenks Grillo]], [[Karmena Edžogo]], [[Zeks Gilfords]], [[Kīle Sančesa]] un [[Maikls K. Viljamss]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2014. gada 18. jūnijā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "[[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]". Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "[[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]" (2016) un "[[Tīrīšana: Sākums]]" (2018).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hoher Vogelsberg Breungeshainer Heide Geiselstein Goldwiese Polytrichum strictum det.png
| att_nosaukums =[[Kūdrāja dzegužlins]] (''Polytrichum strictum'')
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Bryophyta s.s.
| nodalījums_lv =Lapu sūnas
| klase =Polytrichopsida
| kārta =Polytrichales
| dzimta =Polytrichaceae
| dzimta_lv =Dzegužlinu dzimta
| ģints =Polytrichum
| ģints_lv =Lāčsūnas
| iedalījums=
| kategorijas = nē
}}
'''Lāčsūnas''' jeb '''dzegužlini''' (''Polytrichum'') ir [[zaļsūnu apakšklase]]s [[dzegužlinu dzimta]]s (''Polytrichaceae'') ģints, kas agrāk bija iekļauta [[Samtīšu dzimta|samtīšu dzimtā]] (''Bryaceae''). Ģints latīniskais nosaukums veidots no diviem vārdiem ''polys'' — "daudz", un ''thrix'' — "mati", sakarā ar sporofītu pārklājumu ar sīkām matveidīgām šķiedrām.

sentences: Par [[riņķa līnija]]s '''rādiusu''' sauc jebkuru [[nogrieznis|nogriezni]], kas savieno riņķa līnijas centru ar kādu no tās [[punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Par rādiusu mēdz saukt arī šī nogriežņa [[garums|garumu]]. Riņķa līnijas un sfēras rādiuss ir vienāds ar pusi no tās [[diametrs|diametra]].

sentences: '''Gaisa kondicionēšana''' ir gaisa apstrādes process un automātiska gaisa [[temperatūra]]s, [[mitrums|mitruma]], kustības [[ātrums|ātruma]] un tīrības uzturēšana slēgtā telpā vai telpas daļā neatkarīgi no ārējiem meteoroloģiskiem apstākļiem un mainīgiem telpas [[siltums|siltuma]] un mitruma izdalījumiem."<ref name="autogenerated1">Krēsliņš A., Gaisa kondicionēšana rūpniecības un sabiedriskajās ēkās - R.:Liesma, 1975. - 3.lpp</ref> Plašākā nozīmē termins var attiekties arī uz [[apkure|apkuri]], [[ventilācija|ventilāciju]] un telpas gaisa kvalitāti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Paul Krugman
| attēls =Paul Krugman-press conference Dec 07th, 2008-8.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =28
| dz_vieta =[[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Prinstonas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]], ''[[The New York Times]]''
| alma_mater =[[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]] ([[starptautiskā ekonomika]], [[makroekonomika]])
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = 2008. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences: '''Islāms Eiropā''' ir otrā lielākā [[reliģija]] [[Eiropa|reģionā]] pēc [[kristietība]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe |title=Global religious futures Europe |access-date={{dat|2023|06|13||bez}} |archive-date={{dat|2022|12|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221212105808/http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe }}</ref> Lai gan lielākā daļa [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopienu [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] izveidojās nesen, pastāv gadsimtiem senas musulmaņu kopienas [[Balkānu pussala|Balkānos]], [[Kaukāzs|Kaukāzā]], [[Krima|Krimā]] un [[Pievolga|Volgas reģionā]].<ref name="Clayer 2004">{{Publikācijas atsauce|last=Clayer|first=Nathalie|date=2004|title=Les musulmans des Balkans Ou l'islam de "l'autre Europe"/The Balkans Muslims Or the Islam of the "Other Europe"|journal=Religions, pouvoir et société: Europe centrale, Balkans, CEI|series=Le Courrier de Pays de l'Est|language=fr|location=[[Paris]]|publisher=La Documentation française|volume=5|issue=1045|pages=16–27|doi=10.3917/cpe.045.0016|issn=0590-0239|via=[[Cairn.info]]|doi-access=free}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Nikola Olislagersa
 |      vārds_orig = ''Nicola Olyslagers''
 |          attēls = Nicola McDermott (AUS).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Nikola Olislagersa 2020. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Nortgosforda}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Sidnejas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,02 m (2021) {{piezīme|AR|Okeānijas rekords}}, {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{AUS}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšanaa]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalBronze|Goldkosta 2018|Augstlēkšana}}
}}
'''Nikola Lorena Olislagersa''' ({{val|en|Nicola Lauren Olyslagers}}; dzimusi '''Makdermota''' (''McDermott'') {{dat|1996|12|28}}) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir {{oss|V=2020|L=G}} sudraba medaļas ieguvēja, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada Pasaules čempionāta]] bronzas medaļniece, Austrālijas un Okeānijas rekordiste, [[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2024. gada]] pasaules čempione telpās.

sentences:
s lielpilsētas teritorijas satelītuzņēmums naktī]]
'''Lielpilsētas teritorija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/lielpils%C4%93tas%20teritorija | title= Lielpilsētas teritorija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023-10-04}}</ref> arī '''metropoles reģions''', ir blīvi apdzīvota [[lielpilsēta]], tās [[aglomerācija]] un apkārtējās teritorijas ar [[rūpniecība]]s kvartāliem, [[transporta mezgls|transporta mezgliem]], [[guļamrajons|guļamrajoniem]], [[parks|parkiem]] un tā tālāk. Lielpilsētas teritoriju var veidot arī vairāk nekā viena lielpilsēta un tām pieguļošās [[piepilsēta]]s un priekšpilsētas. Lielpilsētu teritorijas definīcija dažādās valstīs atšķiras.

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Rubika Kubs
| attēls =
| citi nosaukumi = Burvju kubs
| izgudrotājs = [[Ernē Rubiks]]
| valsts = [[Ungārija]]
| kompānija = ''[[Ideal Toy Company|Ideal Toys]]''
| mājaslapa = http://www.rubiks.com/
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|baltu tautu|prūsis|prūsis}}
]]
 karogs un ģerbonis. Karogā attēlotas trīs galvenās prūšu dievības: [[Pērkons (mitoloģija)|Parkūns]], [[Potrimps]] un [[Pikols]]]]
'''Prūši''' ([[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''prūsai''; {{val|de|Pruzzen}} vai ''Prußen''; {{val|la|pruteni}}; {{val|lt|prūsai}}; {{val|pl|prusowie}}; {{val|csb|prësowié}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] tauta, kas dzīvoja senajā [[Prūsija (zeme)|Prūsijā]]. Ņemot vērā hronikās rakstīto, prūšus sīkāk iedalīja vairākās ciltīs, katra no kurām apdzīvoja savu zemi. Vēstures literatūrā prūšus arī dēvē par '''senprūšiem''', lai tos atšķirtu no vēlākās vācu [[Prūsijas Karaliste]]s iedzīvotājiem, kuru liela daļa vēl mūsdienās sevi dēvē par prūšiem. Prūšu apdzīvotās zemes tagad atrodas [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]], [[Polija]]s [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s un [[Lietuva]]s teritorijās. Vācu varai tos pakļāva [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] gaitā, un līdz 18. gadsimta sākumam viņi izmira vai pilnībā pārtautojās, atstājot ietekmi uz [[Austrumprūsija]]s paražām un [[lejasvācu valoda]]s dialektu. Prūsijas sarežģītā politiskā vēsture likusi pazust lielākai daļai prūšu vietvārdu. Sākotnēji vācieši radīja jaunus nosaukumus vai vāciskoja esošos. Vēlāk poļi ieviesa savus nosaukumus. Pēc 1945. gada Polija un Krievija sāku jaunu vietvārdu maiņas vilni. Tādējādi vienai un tai pašai vietai literatūrā var būt 2—4 nosaukumi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Viļņa]]
[[Kategorija:Transports pēc pilsētas|Viļņa]]
[[Kategorija:Transports Lietuvā|Viļņa]]

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolts Brehts
|     vārds_orig = ''Bertolt Brecht''
|         attēls = Bertolt-Brecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Augsburga]], [[Vācijas impērija]]
([[Bavārija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Berlīne|Austrumberlīne]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, teātra režisors, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Helēna Veigele]]
|          bērni =
|       paraksts = Unterschrift Bertolt Brecht (1898–1956).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences: {{Commonscat|Capitals in South America}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leka
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Lek
| attēls            = Lek.Nieuwegein.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leka pie [[Nivegeina]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Nēderreina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nive Māsa]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=21 | sāk_gar_s=08 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 62
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa pieturu|pilsētu|Ikšķile}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ikšķile
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ikšķiles stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ikšķiles pieturas punkts 2021. gadā
| karte  = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1863
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Ikšķiles stacija,
Ikšķile, Ogres nov.
| latd  = 56.8394784 | latNS  = N
| longd = 24.5060905 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Ogre (stacija)|Ogre]] (6 km)
 [[Salaspils (stacija)|Salaspils]] (10 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunogre (stacija)|Jaunogre]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 28
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ikšķile''' ir dzelzceļa [[pieturas punkts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ldz.lv/texts_files/2013%20tikla_parskats%20final2.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2013, VAS Latvijas Dzelzceļš |access-date={{dat|2013|05|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130615150928/http://www.ldz.lv/texts_files/2013%20tikla_parskats%20final2.pdf |archivedate={{dat|2013|06|15||bez}} }}</ref>, kas atrodas [[Ikšķile|Ikšķilē]] starp [[Jaunogre (stacija)|Jaunogres]] un [[Saulkalne (stacija)|Saulkalnes]] pieturām. Ikšķilē apstājas elektrovilcieni, kas kursē maršrutos Rīga—Ogre, Rīga—Lielvārde un Rīga—Aizkraukle, kā arī daži Krustpils virziena dīzeļvilcieni. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 23
|lv = Divdesmit trīs
}}
'''23''' ('''Divdesmit trīs''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[22 (skaitlis)|22]] un [[24 (skaitlis)|24]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Murder by Death''
| operators =
| attēls = Murder by death movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[Roberts Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ailīna Brenana]]
* [[Trūmens Kapote]]
* [[Džeimss Koko]]
* [[Pīters Falks]]
* [[Aleks Giness]]
* [[Elza Lančestera]]
* [[Deivids Nivens]]
* [[Pīters Selerss]]
* [[Megija Smita]]
* [[Nensija Vokera]]
* [[Estella Vinvuda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Murder by Death''
| studija = ''Rastar''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|6|23}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Murder-by-Death#tab=summary|title=Murder by Death (1976) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Murder by Death''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Roberts Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brenana]], [[Trūmens Kapote]], [[Džeimss Koko]], [[Pīters Falks]], [[Aleks Giness]], [[Elza Lančestera]], [[Deivids Nivens]], [[Pīters Selerss]], [[Megija Smita]], [[Nensija Vokera]] un [[Estella Vinvuda]].

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Pols Berans
|     vārds_orig = ''Paul Baran''
|         attēls = Paul Baran.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Grodņa]], [[Polija]]<br />({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Paloalto]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[RAND korporācija]]
|     alma_mater = [[Dreksela Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|UCLA]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[pakešu komutācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
šķirnes ķēve]]
Par '''ķēvi''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku mātīti, bet visbiežāk nosaukums tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] mātītes apzīmēšanai. Zirgu [[tēviņš|tēviņu]] sauc par [[ērzelis|ērzeli]], bet mazuli un jaunzirgu līdz dzimumbrieduma sasniegšanai par kumeļu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Petrašiūnų_bažnyčia.JPG
| image_size            =
| caption               = Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca
| label_position        = right
| latd                  = 54.893889
| longd                 = 23.988778
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Petračūni}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Nikolajs Mačuļskis]]
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1934. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16455780"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Vincenta de Pola katoļu baznīca''' ({{val|lt|Kauno šv. Vincento Pauliečio bažnyčia}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s austrumos, [[Petračūni|Petračūnu]] rajonā.

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anabaptisms''' ({{val|grc|ἀναβαπτισμός}}; {{gree|ἀνά}} — ‘atkārtoti’, {{gree|βαπτισμός}} — ‘baptisms’<ref>{{citation|title=Anabaptism, n.|work=Oxford English Dictionary|publisher=Oxford University Press|date=2012. gada decembris|url=http://www.oed.com/view/Entry/6864|accessdate=2013.gada 21.janvāris}} {{en ikona}}</ref>) ir 16. gadsimtā radusies [[kristietība|kristiešu]] [[reformācija]]s kustība [[Eiropa|Eiropā]], kas tic, ka [[kristības]] ir jānovilcina, līdz kandidāts varēs atzīt savu ticību. Lai gan daži uzskata anabaptismu kā daļu no [[protestantisms|protestantisma]], citi to skata kā nesaistītu ar to.<ref>{{Citation | url = http://www.cbc4me.org/articles/Baptist/04-McGrath.pdf | title = CBC 4 me | format = [[PDF]] | contribution = Neither Catholic nor Protestant | first = William | last = McGrath | accessdate = {{dat|2011|12|07||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120106014336/http://www.cbc4me.org/articles/Baptist/04-McGrath.pdf | archivedate = {{dat|2012|01|06||bez}} }} {{en ikona}}</ref><ref>{{Citation | url = http://vlib.iue.it/carrie/texts/carrie_books/gilbert/15.html | title = THE ANABAPTISTS AND THE REFORMATION | contribution = CHAPTER 15 THE RADICALS OF THE REFORMATION | first = William | last = Gilbert | accessdate = {{dat|2015|04|14||bez}} | archivedate = {{dat|2018|12|25||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20181225031916/http://vlib.iue.it/carrie/texts/carrie_books/gilbert/15.html%20 }} {{en ikona}}.</ref> No anabaptistu kustības ir cēlušies [[amiši]], [[huterīti]] un [[menonīti]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Igaunijas Brīvdabas muzejs
| image               = Eesti_Vabaõhumuuseum_13.jpg
| imagesize           =
| caption             = Muzeja ieeja
| map_type            = Tallina
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38 | longs = 17 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1957. gada 22. maijs
| location            = Vabaõhumuuseumi tee 12, [[Roka al Mare]], [[Hābersti]], [[Tallina]], [[Igaunija]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Merike Lange
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = [http://www.evm.ee/ evm.ee]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tev pienācis pasts
| attēls = You've Got Mail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''You've Got Mail''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Nora Efrona]]
| producents = * [[Lorēna Šūlere Donera]]
* Nora Efrona
| scenārija autors = * Nora Efrona
* [[Delija Efrona]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Pārkers Pouzijs]]
* [[Džīna Steipltona]]
* [[Deivs Čapelle]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Gregs Kinīrs]]
| mūzika = [[Džordžs Fentons]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1998|12|18||bez}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/youve-got-mail-1998|title=You've Got Mail|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195933/https://www.bbfc.co.uk/releases/youve-got-mail-1998}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youvegotmail.htm|title=You've Got Mail (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 24, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|250,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tev pienācis pasts"''' ({{val|en|You've Got Mail}}) ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Nora Efrona]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mega Raiena]], [[Pārkers Pouzijs]], [[Džīna Steipltona]], [[Deivs Čapelle]], [[Stīvs Zāns]] un [[Gregs Kinīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|12|18||bez}}.

sentences: '''Acu slimības''' ir cilvēka vai dzīvnieka [[Acs|acu]] saslimšanas. Tās iedalās pastāvīgajās ([[glaukoma]], [[trahoma]], [[katarakta]], dažādi iekaisumi - [[Konjunktivīts|konjunktīvie]], [[Radzene|radzenes]] un [[Varavīksnene|varavīksnenes]]), un citu slimību komplikāciju radītajās.<ref name="LME">{{LME|1|20}}</ref> Zinātni par acu slimībām sauc par [[Oftalmoloģija|oftalmoloģiju]].

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Eiropas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Europe.svg
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1955|12|8|N|bez}} ([[Eiropas Padome|EP]])<br />{{dat|1985|6|29|N|bez}} ([[Eiropas Savienība|ES]])
| Design =
}}
'''Eiropas karogs''' ir [[Eiropas Savienība]]s un [[Eiropas Padome]]s karogs un emblēma. Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 2:3, tam uz zila fona ir 12 aplī izvietotas piecstaru zelta (dzeltenas) zvaigznes. Bieži karogs tiek izmantots arī [[eirozona]]s valstu norādīšanai. Zvaigžņu skaits netiek mainīts atkarībā no organizāciju dalībnieku skaita, tās tika paredzētas, lai pārstāvētu visu Eiropas tautu.<ref>{{citation|title=EUROPA – The EU at a glance – The symbols of the European Union – The European Flag|accessdate=24 December 2011|url=http://europa.eu/abc/symbols/emblem/index_en.htm}}</ref>

sentences:
{| border="1" cellpadding="0" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 1em"
|
{| border="0" cellpadding="5" cellspacing="0" style="margin: 1em"
| colspan="3" align="center" | {{big|'''Vienkāršākās aromātiskās struktūras'''}}

|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēts četrlocekļu un sešlocekļu cikls:
|- align="center" valign="bottom"
|
|
 [[Benzociklobutēns]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēti pieclocekļu cikli:
|- align="center" valign="bottom"
! Pieclocekļu cikli:
|
 [[Pentalēns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Furāns]]
|
[[Benzofurāns]]
|
[[Izobenzofurāns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirols]]
|
[[Indols]]
|
[[Izoindols]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiofēns]]
|
[[Benzotiofēns]]
|
[[Benzo(c)tiofēns|Benzo<nowiki>[c]</nowiki>tiofēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Imidazols]]
|
[[Benzimidazols]]
|
[[Purīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazols]]
|
[[Indazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Oksazols]]
|
[[Benzoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Izoksazols]]
|
[[Benzizoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiazols]]
|
[[Benzotiazols]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
! Sešlocekļu cikli:
! colspan="2" | Kondensēti sešlocekļu cikli:
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Benzols]]
|
[[Naftalīns]]
|
[[Antracēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridīns]]
|
[[Hinolīns]]
|
[[Izohinolīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazīns]]
|
[[Hinoksalīns]]
|
[[Akridīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirimidīns]]
|
[[Hinazolīns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridazīns]]
|
[[Cinnolīns]]
|
|}

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''BlackBerry''
| operators =
| attēls = Blackberry-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, komēdija, drāma
| režisors = [[Mets Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = * Mets Džonsons
* [[Metjū Millers]]
| aktieri = * [[Glens Hauertons]]
* [[Džejs Barušels]]
* Mets Džonsons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''BlackBerry''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Elevation Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|2|17|[[73. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2023|5|12|Kanāda}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Blackberry-(2023)#tab=summary |title=Blackberry (2023) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''BlackBerry''''' ir 2023. gada [[Kanāda]]s biogrāfiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mets Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glens Hauertons]], [[Džejs Barušels]] un Mets Džonsons. Filma balstīta uz grāmatu ''Losing the Signal: The Untold Story Behind the Extraordinary Rise and Spectacular Fall of BlackBerry''.

sentences: {{Commons category|Athletics competitors from Kazakhstan|Kazahstānas vieglatlēti}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Berliners''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Aviva}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Aviva'' stadions
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Aviva Stadium(Dublin Arena).JPG
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =53  | latm  =20  | lats  =6.5  | latNS  =N
| longd =6  | longm =13  | longs =42  | longEW =W
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Ireland
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 2007—2010
| opened              = {{dat|2010|5|14||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            = ''New Stadium Ltd''
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                = 410 miljoni [[eiro|EUR]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.irishtimes.com/news/stadium-facts-1.665297?via=mr  |title=Stadium Facts |language=en |date={{dat|2010|5|15||bez}}|website=irishtimes.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 106 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Īrijas futbola izlase]] (2010—pašlaik)
[[Īrijas regbija izlase]] (2010—pašlaik)
''[[Leinster Rugby]]'' (2010—pašlaik)
| cap_concert         = 65 000
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     = Futbols/regbijs
| cap_other           = 51 700
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.avivastadium.ie/}}
| publictransit       =
}}
'''''Aviva'' stadions''' ({{val|ga|Staid Aviva}}, {{val|en|Aviva Stadium}}), pazīstams arī kā '''Dublinas arēna''' (''Dublin Arena''), ir [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] [[stadions]] [[Dublina|Dublinā]], [[Īrija|Īrijā]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Īrijas futbola izlase]] un [[Īrijas regbija izlase]]. Stadionu nozīmīgākajām spēlēm dažkārt izmanto arī regbija klubs ''[[Leinster Rugby]]''. Tā ietilpība ir 51 700 vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://stadiumdb.com/stadiums/irl/aviva_stadium |title=Aviva Stadium (Lansdowne Road, Dublin Arena) |language=en |website=stadiumdb.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref> Stadionā tiek rīkoti arī [[koncerts|koncerti]] un citi pasākumi. Nosaukuma tiesības ir iegādājusies apdrošināšanas kompānija ''Aviva''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.ie/business/irish/aviva-became-household-name-after-buying-lansdowne-road-naming-rights-26783583.html |title=Aviva became household name after buying Lansdowne Road naming rights |language=en |date={{dat|2011|10|19||bez}} |website=independent.ie |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aizkuņģa dziedzeris |
  Latin        = Pancreas |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = illu_pancreas_duodenum.jpg  |
  Caption      = 1: Aizkuņģa dziedzera galva
2: Kāšveida izaugums
3: Ierobs
4: Dziedzera ķermenis
5: Priekšējā virsma
6: Apakšējā virsma
7: Augšējā mala
8: Priekšējā mala
9: Apakšējā mala
10: Taukplēves paugurs
11: Aste
12: [[Divpadsmitpirkstu zarna]]|
  Image2       = |
  Caption2     =  |
  Precursor    = [[pancreatic bud]]s |
  System       = |
  Artery       = [[inferior pancreaticoduodenal artery]], [[superior pancreaticoduodenal artery]], [[splenic artery]] |
  Vein         = [[pancreaticoduodenal veins]], [[pancreatic veins]] |
  Nerve        = [[pancreatic plexus]], [[celiac ganglia]], [[vagus]]<ref>{{GeorgiaPhysiology|6/6ch2/s6ch2_30}}</ref> |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  =  |
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ķirzaka
| abbreviation = Lac
| name_latin = Lacerta
| RA = 22,5
| dec = +45
| areatotal = 201
| arearank = 68. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lac''
| starmagnitude = 3,8
| neareststarname = ''EV Lacertae''
| stardistance = 16,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Kasiopeja]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maksvels Longs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Maxwell Long''
 |              attēls = Long 1900.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Maksvels Vorbērns Longs
 |              dz_dat = {{dat|1878|10|16}}
 |             dz_viet = [[Vaverlija]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1959|3|4}}
 |            mir_viet = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences: [[Image:Von_Neumann_Architecture-lv.svg|thumb|250px|Fon Neimana arhitektūras shēma]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums =
| Nosaukums_orig = X-37B OTV-2
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma = [[X-37B]]
| KA_veids = eksperimentāls [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma = [[X-37B]]
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = [[ASV Gaisa spēki]]/[[DARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji = [[Boeing]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts = {{dat|2011|3|5|SK}} 22:46 [[UTC]]
| Nesējs = [[Atlas V/501]]
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = SLC-41
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums = {{dat|2012|6|16|SK|bez}} 12:48 UTC
| Lidojuma_ilgums = 468 d 13 h 2 min
| NSSDC_ID = 2011-010A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa = 5400 kg
| Enerģija = <!-- [[saules baterija]]s -->
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija = 42,9°
| Periods =
| Apoapsīda = 319 km
| Periapsīda = 317 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = [[USA-212]] (OTV-1)
| KA_nāk = [[USA-240]] (OTV-3)
}}
'''USA-226''' jeb '''X-37B OTV-2''' ('''X-37B Orbital Test Vehicle 2''') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kompānijas [[Boeing]] būvēta eksperimentāla militāra bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] [[X-37B]] otrā eksemplāra pirmais kosmiskais lidojums. Pirmā eksemplāra lidojums [[USA-212]] (OTV-1) notika 2010. gadā.<!--Tas [[ģeocentriskā orbīta|Zemes orbītā]] tika palaists {{dat|2010|4|22}} un pēc vairāk kā septiņiem mēnešiem nolaidās {{dat||12|3}}.-->

sentences: '''Boeing 7J7''' bija īso līdz vidējo attālumu lidaparāts, ko amerikāņu lidmašīnu ražotājs ,,[[Boeing]]" sāka plānot un izgatavot [[1980]].gadā. Bija plānots, ka lidmašīna varēs pārvadāt 150 pasažierus un tā bija atjaunotā versija veiksmīgajam ,,[[Boeing 727]]". Sākotnēji bija plānots nodot to ekspluatācijā jau [[1992]]. gadā, lidaparāts bija paredzēts, kā ļoti zema patēriņa [[lidmašīna]], bet projektu atcēla,1980. gadā līdz ar naftas cenas kritumu, jo ,,Boeing" saprata, ka tas vairs nebūs izdevīgi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jeruzaleme
 | official_name            = {{ara|יְרוּשָׁלַיִם}}
{{ara|القدس}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = HaArbaa IMG 0541.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jerusalem.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Emblem_of_Jerusalem.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Izraēla#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ISR}}
{{PSE}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Jeruzaleme (apgabals)|Jeruzaleme]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 125.156
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 652
 | population_as_of         = 2013. gada
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 890428
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1029300
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[IDT]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 46 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 12 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 754
 | website                  = {{URL|http://www.jerusalem.muni.il}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences: '''Džainisms''' ({{val-hi|जैन धर्म}}, ''Jain Dharma'') ir viena no vecākajām [[reliģija|reliģijām]] un [[filozofija|filozofijām]], kura radusies [[Indija]]s ziemeļaustrumos ap [[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtu p.m.ē.]], bet ir pamats uzskatīt, ka šī reliģija ir vēl senāka.<ref name="reikinet"/> Tradicionāli tiek uzskatīts, ka šīs ticības pamatus sludināja 24 [[tīrthankara]]s (pravieši), no kuriem pēdējais [[Mahāvīra Vardhamāna]] (zināms arī kā Džina, kas tulkojumā no [[sanskrits|sanskrita]] nozīmē ‘uzvarētājs’) tiek uzskatīts par džainisma dibinātāju. Tieši no viņa vārda arī cēlies reliģijas nosaukums. Džainisma literatūru veido [[džainasutra|džainasutru]] kanoni un stāsti par Džinu un viņa mācekļiem. Džaini uzskata, ka pasaules pamatā ir divas [[tatva]]s: [[džīva]] (dvēsele) un [[adžīva]] (viss, kas nav dvēsele). Ir vēl piecas tatvas. Džainisma mērķis ir [[dvēsele]]s atbrīvošana, kas ir realizējams ar [[askētisms|askētismu]] un [[ahimsa|ahimsu]]. Kulta ceremonijās notiek džainisma tekstu lasīšana un publiskas [[grēksūdze]]s. Džainiem noteikti ir jāveic piecas [[mahāvrata]]s jeb apņemšanās — nenogalināt, nemelot, nezagt, kontrolēt savas vēlmes un nekrāt iznīcīgās pasaules vērtības.

sentences:
ar komentāriem Dēvanāgarī rakstā (18. gadsimts)]]
'''Dēvanāgarī''' ({{val|sa|देवनागरी}}, [[SSTA]]: {{IAST|Dēvanāgarī}}) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās [[Indijas valodas|Indijas valodās]], ieskaitot [[Sanskrits|sanskritu]], [[hindi]], [[Marathu valoda|marathu]], [[Sindhu valoda|sindhu]], [[Bihāri valodas|bihāri]], [[Bhili valoda|bhili]], [[Marvaru valoda|marvaru]], [[Konkanu valoda|konkanu]], [[Bhodžpūru valoda|bhodžpūru]], [[Nepāliešu valoda|nepāliešu]], [[nevaru valoda]] [[Nepāla|Nepālā]] un dažreiz [[Kašmiriešu valoda|kašmiriešu]] un [[Romāni valoda|romāni]] valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences: '''Mācītājs''' ir [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] kalpotājs, kas ir pilnvarots vadīt dievkalpojumus, kā arī citas svētdarbības, kā [[kristības]], [[laulības]] un [[bēres]].

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Rīgas radio stacija''' atrodas [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagasta]] [[Ulbroka|Ulbrokā]], [[Radiostacijas iela (Ulbroka)|Radiostacijas ielā]].

sentences: '''Liberālais konservatīvisms''' ir politiska ideoloģija, kas apvieno [[Konservatīvisms|konservatīvu]] politiku ar [[Liberālisms|liberāļu]] uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem,<ref>http://www.parties-and-elections.eu/content.html</ref> vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu [[pilsoniskās brīvības|pilsoniskajām brīvībām]], [[kapitālisms|kapitālismam]] un tirgus brīvībai, kā arī [[sociālais konservatīvisms|sociāli konservatīviem]] uzskatiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jūtot Minesotu
| attēls                   = Feelingminnesota.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Feeling Minnesota''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Baigelmans]]
| producents               = [[Denijs DeVito]]
| scenārija autors         = Stīvens Baigelmans
| galvenajās lomās         =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Kortnija Lava]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = ''[[Los Lobos]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|9|13}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/feeling-minnesota-1996|title=Feeling Minnesota|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 26, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326182212/http://www.bbfc.co.uk/releases/feeling-minnesota-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=feelingminnesota.htm|title=Feeling Minnesota (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 26, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jūtot Minesotu"''' ({{val|en|Feeling Minnesota}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Baigelmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Kemerone Diasa]], [[Delrojs Lindo]], [[Kortnija Lava]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|9|14||bez}}.

sentences: '''Lisabonas stratēģija''' ({{val|en|Lisbon Strategy}}), pazīstama arī kā '''Lisabonas process''' (''Lisbon Process'') vai '''Lisabonas dienaskārtība''' (''Lisbon Agenda''), ir [[Eiropas Savienība]]s ilgtermiņa attīstības [[plāns]], kā arī tā īstenošanas process. Lisabonas [[stratēģija|stratēģiju]] pieņēma [[Eiropas Komisija]] savā [[sesija|sesijā]] [[Lisabona|Lisabonā]] 2000. gadā. Stratēģijas [[mērķis]] bija risināt problēmas, saistītas ar lēno Eiropas Savienības [[ekonomiskā attīstība|ekonomisko attīstību]], atpalicību [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] jomā, nepietiekošo [[darba ražīgums|darba ražīguma]] izaugsmi u.c. jomās, tā, lai līdz 2010. gadam Eiropas Savienība kļūtu par [[konkurētspēja|konkurētspējīgāko]], dinamiskāko, uz [[zināšanas|zināšanām]] balstīto reģionu pasaulē.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences: '''Morions''' (no {{val|la|morrosus}} — 'duļķains, tumšs') jeb '''melnais kristāls''' ir [[kvarcs|kvarca]] paveids. Morions ir tumši brūns līdz melns, necaurspīdīgs kvarcs, ko bieži apvieno ar ļoti līdzīgo [[dūmu kvarcs|dūmu kvarcu]]. Abi šie kvarca paveidi rodas pakļaujot alumīniju saturošu kvarcu radiācijai. Šāds process var notikt dabiski, taču bieži tiek veidots mākslīgs morions/dūmu kvarcs, to speciāli apstarojot. Dabā šāds kvarcs var veidoties [[granīts|granītos]], kuriem piemīt vāja bet pastāvīga radiācija. Lielākie kristāli — līdz 3 tonnas smagi ([[Minasžeraisa]]).

sentences:
{{Citas nozīmes|mākslinieku|Donatello (nozīmju atdalīšana)|Donatello}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Donatello
 |           image = Uffizi Donatello.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = apmēram [[1386]]. gadā
 |        location =
 |       deathdate = {{dat|1466|12|13}} (80 gadu vecumā)
 |      deathplace = {{vieta|Itālija|Florence}}
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[Skulptūra]]s
 |        training =
 |        movement = Agrā renesanse
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Donatello''' (īstajā vārdā '''Donatello di Nikolo di Beto Bardi''' (''Donato di Nikolo di Beto Bardi''); dzimis ap 1386. gadu, miris {{dat|1466|12|13}}) bija itāļu [[renesanse]]s mākslinieks.

sentences:
{{līdzīgs|Hokeja slavas zāle}}
{{Slavas zāles infokaste
| krāsa_sports    = hokejs
| title           = IIHF Slavas zāle
| image           = Hockey Hall of Fame, Toronto.jpg
| imagesize       =
| alt             =
| caption         =  Hokeja Slavas zāles ēkā [[Toronto]], kur kopš 1998. gada atrodas IIHF Slavas zāle
| established     = 1997
| dissolved       =
| location        = {{vieta|Kanāda|Toronto}}
| coordinates     = {{coord|43|38|49|N|79|22|38|W|region:CA-ON|display=inline,title}}
| type            =
| inductees       = 160 spēlētāji
65 īpašnieki
6 tiesneši
6 [[Torriani Balvas]]
[[List of members of the IIHF Hall of Fame|Kopā 237]]
| visitors        =
| founder         =
| director        =
| president       =
| homepage        = {{URL|http://www.iihf.com/iihf-home/history/the-iihf/iihf-hall-of-fame.html|www.iihf.com}}
}}
'''IIHF Slavas zāle''' ir slavas zāle, kuru [[1997]]. gadā izveidoja [[Starptautiskā Hokeja federācija]]. Pati Slavas zāle atrodas [[Hokeja slavas zāle]]s telpās [[Toronto]], [[Kanāda|Kanādā]]. Katru gadu Starptautiskās federācijas Slavas zālē tiek uzņemti jauni biedri.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Limbažu slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Limbaži|Klostera iela 3}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.limbazuslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Gauja]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
{{Infobox
| child    = {{{child|}}}
|bodyclass = vcard plainlist
|bodystyle = {{#if:{{{infoboxwidth|}}} |width:{{px|{{{infoboxwidth}}}}}; }}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus danicus eF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus danicus
| suga_lv = Dānijas tragantzirnis
| binomial = Astragalus danicus
| kategorijas =
| autors = Retz.
}}'''Dānijas tragantzirnis''' (''Astragalus danicus'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga, kas ir diezgan plaši, bet nevienmērīgi sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s teritorijā tā ir izplatīta reti un nevienmērīgi, kur nelielas grupas aug pļavās, mežmalās un skrajos priežu mežos, [[Ceļš|ceļu]] un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās. Augs ir ierakstīts [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-danicus-retz/|title=Dānijas tragantzirnis - Astragalus danicus Retz. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-16}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Metroloģija''' kā [[Vēsture|vēstures]] palīgdisciplīna pēta dažādus cilvēces vēsturē pielietotus mērus (garuma, laukuma, tilpuma, masas). Vēsturiskās metroloģijas uzdevums ir noskaidrot mēru nosaukumus, to kvantitatīvās attiecības, to reālo lielumu — t.i., noformulēt tos atbilstoši mūsdienu mērvienībām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Netīrais Harijs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2320467457/|title=Dirty Harry (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|12|23}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[The Malpaso Company]]''
| operators = [[Brūss Surtess]]
| oriģinālnos = ''Dirty Harry''
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Endijs Robinsons]]
* [[Harijs Gvardino]]
* [[Reni Santoni]]
* [[Džons Vernons]]
| scenārijs = * [[Harijs Džulians Finks]]
* [[Rita Finka]]
* [[Dīns Rīsners]]
| producents = Dons Sīgels
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| žanrs = asa sižeta trilleris, ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Dirty harry.jpg
| imdb =
}}'''"Netīrais Harijs"''' ({{Val|en|Dirty Harry}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Endijs Robinsons]], [[Harijs Gvardino]], [[Reni Santoni]] un [[Džons Vernons]].

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards fon Mende
|     vārds_orig = ''Gerhard von Mende''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = orientālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = Johaness fon Mende, Luīze Kēniga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =  Serbi nacionālajos tautastērpos.
| tauta     = Serbi
''Srbi''
| skaits    = ap 12—13 miljoniem<ref name="rs">{{Tīmekļa atsauce |url=http://rs.one.un.org/organizations/12/Serbian%20Diaspora%20and%20Youth,%20June%202011.pdf |title=rs.one.un.org |access-date={{dat|2012|10|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121018231514/http://rs.one.un.org/organizations/12/Serbian%20Diaspora%20and%20Youth%2C%20June%202011.pdf |archivedate={{dat|2012|10|18||bez}} }}</ref><ref name="unity">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.serbianunity.com/serbianunitycongress/pdf/world_of_serbs/Serbs_Around_the_World_by_Region.pdf |title=Serbianunity.com |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131205032421/http://www.serbianunity.com/serbianunitycongress/pdf/world_of_serbs/Serbs_Around_the_World_by_Region.pdf |archivedate={{dat|2013|12|05||bez}} }}</ref>
| vieta     = [[Serbija]], [[Bosnija un Hercegovina]], [[Vācija]], [[Austrija]], [[Horvātija]] u.c.
| valoda    = [[serbhorvātu valoda]]
| reliģija  = lielākoties [[pareizticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans fon Molls
|     vārds_orig = ''Johann Paul Carl von Moll''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Bavārijas Ettingena]], [[Bavārija]] {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Foraminīferu pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Pauls Karls fon Molls''' (1735—1812) austriešu mikropaleontologs, kopā ar [[Leopolds fon Fihtels|Leopoldu fon Fihtelu]] ir Austrijas [[mikropaleontoloģija]]s pamatlicējs. Pētīja [[foraminīferas]] un aprakstīja daudzas jaunas sugas. Piedalījās Vīnes Dabaszinātņu kabineta ([[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Vīnes Dabas vēstures muzeja]] priekštecis) darbā. 1798. gadā viņš kopā ar Fihtelu publicēja darbu "''Testacea microscopica aliaque minuta ex generibus argonauta et nautilus ad naturam delineata et descripta = Microscopische und andere kleine Schalthiere auf den geschlechtern Argonaute und Schiffer, nach der Natur gezeichnet und beschrieben''". 1803. gadā šis darbs bez izmaiņām tika pārpublicēts.<ref>Rögl, F., 1982: L. v. Fichtel und J.P.C. v. Moll und ihre wissenschaftliche Bedeutung. - Annalen Naturhist. Mus. Wien, 84A: 63-77, 5 Taf. - Wien. 63. lpp.</ref>

sentences:
{{ievads+}}
{{apvienot|alpīnisms|sports Latvijā}}
{{papildu atsauces+}}<!-- nepietiek ar vienu papildu atsauci -->
== Alpīnisma attīstība Latvijā ==
Alpīnisma attīstība Latvijā nenotika vienmērīgi, jo to ietekmēja kā ekonomiski, tā politiski aspekti. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] ceļošana kļuva pieejamāka, bet tā notika individuāli, tā tas turpinājās līdz 1950. gadu sākumam, jo nebija izveidotas vienotas organizācijas. Šajā periodā kāpšanas tehnika un inventārs bija ļoti vienkāršs, bieži vien [[Alpīnists|alpīnistu]] nevarēja atšķirt no kalnu tūrista.
1956. gada jūlijā notika Latvijas 1. alpiniāde, kas aizsāka alpīnisma strauju attīstību. Ceļotāji tika sadalīti par klasifikācijām un PSRS alpīnisma sistēma noteica drošības noteikumus un sporta klasifikācijas normatīvus. Tika izveidotas alpīnistu un kalnu tūristu klasifikācijas, katrai bija savi noteikumi un tu nevarēji ceļojuma laikā mainīt klasifikāciju. Alpīnisti drīkstēja kāpt tikai [[Virsotne|virsotnēs]], kāpt tehniski sarežģītus maršrutus ar sarežģītāku kāpšanas tehniku.Kalnu tūristiem bija atļauts ceļot starp [[Ieleja|ielejām]] aptverot plašus reģionus, kā arī pašās vienkāršākās un populārākajās virsotnēs.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex rosea|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex rosea|suga_lv=Rožainā balodene|attēls=Atriplex rosea Sturm30.jpg}}
'''Rožainā balodene''' ({{val|la|Atriplex rosea}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Viduseiropa|Viduseiropā]], kā arī centrālajā un austrumu [[Āzija|Āzijā]]. Tuvi radniecība [[Tatārijas balodene]]i (''Atriplex tatarica''). Viduseiropā atradnes ir salveidīgas, izkliedētas. Biežāk sastopama teritorijā uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no Latvijas. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama ļoti reti, uzskatāma par adventīvu augu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/atriplex-rosea-l/|title=rožainā balodene - Atriplex rosea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-22}}</ref>

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |      nosaukums = Parastā žubīte
 |         attēls = Chaffinch (Fringilla coelebs) edit.jpg
 |  att_nosaukums = Tēviņš
 |        attēls2 = Female Chaffinch - geograph.org.uk - 1165418.jpg
 | att2_nosaukums = Mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Passeriformes
 |       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |         dzimta = Fringillidae
 |      dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |    apakšdzimta = Fringillinae
 | apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
 |          ģints = Fringilla
 |       ģints_lv = Žubītes
 |           suga = F. coelebs
 |        suga_lv = Žubīte
 |       binomial = Fringilla coelebs ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |      izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#009900|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|maroon|''F. c. spodiogenys'' sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|#A020F0|''F. c. canariensis'' sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|#8A9A5B|Introdukcijas areāls}}
 |    kategorijas = nē
}}
'''Parastā žubīte'''<ref name="AkadTerm"/> jeb vienkārši '''žubīte''' (''Fringilla coelebs'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Introducēta [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Izšķir 16 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2020]</ref>

sentences: '''Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai''' ({{val|en|International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia}}, ICTY) bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s iestāde, kas izveidota, lai apsūdzētos sauktu pie atbildības smagos [[noziegums|noziegumos]], kas izdarīti [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] laikā, un viņus tiesātu. Tā bija speciāli šai lietai izveidota tiesa, kas atradās [[Hāga|Hāgā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Virzuļu [[sūknis|sūkņi]]''' ir viens no tilpuma [[Hidropārvads|hidromašīnas]] veidiem, kur izspiedējelements ir [[virzulis]], kas, izdarot atgriezenisku taisnvirziena kustību, [[šķidrums|šķidrumu]] periodiski iesūc darba kamerā un iespiež cauruļvadā. Atšķirībā no dažiem citiem sūkņiem virzuļsūkni vārstuļu sistēmas dēļ nevar izmantot kā hidromotoru.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Гидравлика, гидромашины и гидроприводы: Учебник для машиностроительных вузов|last=Т. М. Башта, С. С. Руднев, Б. Б. Некрасов|first=|publisher=|year=1982|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| attēls = Lepidium campestre kz19.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Tīruma cietķērsa]] (''Lepidium campestre'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Brassicaceae
| dzimta_lv = Krustziežu dzimta
| ģints = Lepidium
| ģints_lv = Cietķērsas
| binomial = Lepidium
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}'''Cietķērsas''' ({{val|la|Lepidium}}) ir [[krustziežu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60437330-2|title=Lepidium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Liela daļa no ģintī klasificētajām sugām, tostarp [[dārza cietķērsa]], tiek audzētas izmantošanai pārtikā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/science/dictionaries-thesauruses-pictures-and-press-releases/lepidium|title=Lepidium {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2023-07-15}}</ref> un dažas tiek izmantotas tautas medicīnā.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/plant/peppergrass|title=Peppergrass {{!}} Description, Genus, Cress, Uses, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref>

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv =
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi =
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums =
 |    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Riebiņu muiža''', arī '''Rībenes muiža''', agrāk '''Ribenišku muiža''' ({{val|pl|Rybiniszki}}), bija [[muiža]], kuras vēlīnā klasicisma stilā būvētā kungu māja atrodas [[Riebiņi|Riebiņu]] ciemā, 8 km no [[Preiļi]]em un 213 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = ''Symbian''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = augšā: ''Symbian'' logotips<br />apakšā: ekrānuzņēmums
| developer              = ''[[Accenture]]'' sadarbībā ar ''[[Nokia]]''<ref name="accenture" /> (vēsturiski ''[[Symbian (uzņēmums)|Symbian Ltd.]]'' un ''[[Symbian Foundation]]'')
| source_model           = [[slēgts pirmkods]], agrāk [[atvērts pirmkods]] ar [[Eclipse Public License|EPL]] licenci
| kernel_type            = reāllaika [[mikrokodols]], [[EKA2]]
| supported_platforms    = [[ARM]], [[x86]]<ref name="Intel's Atom" />
| ui                     = ''[[Avkon]]''
| family                 = mobilā operējājsistēma/iegultā operējājsistēma
| released               = 1997. gadā kā [[EPOC32]]
| latest_release_version = ''Nokia Belle Feature Pack 2'' (atjaunota ''Symbian Belle'')
| latest_release_date    = 2012. gada 2. oktobris
| working_state          = Pārtraukts (kopš 2013. gada 24. janvāra)
| license                = Oriģinālais kods bija īpašnieciskā programmatūra; [[Eclipse Public License|EPL]] kopš ''Symbian OS 9.1''
| marketing_target       = [[Viedtālrunis|Viedtālruņi]]; kopš 2011. gada tikai ''[[Nokia]]'' un ''[[Vertu]]'' viedtālruņi
| programmed_in          = [[C++]]<ref name="Programming Languages Beacon" />
| prog_language          =
| language               = daudzvalodu
| Flagship               = [[Nokia 808 PureView]] (2012)
| updatemodel            =
| package_manager        = [[.sis]], [[.sisx]]
| Successor              = [[Window Phone 8]]WP8
| website                = {{URL|http://licensing.symbian.org/}}
}}
'''''Symbian OS''''' bija [[Aizvērtais pirmkods|aizvērtā pirmkoda]] [[Viedtālrunis|viedtālruņu]] [[operētājsistēma]] uz ''[[ARM]]'' procesora arhitektūras bāzētām mobilajām ierīcēm. To sākotneji izstrādāja ''[[Symbian (uzņēmums)|Symbian LTD.]]'' [[C++]] [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]]. Operētājsistēmas izstrāde tika pārtraukta 2013. gada 24. janvārī.

sentences:
{{Citas nozīmes|Vācbaltiešu virsnieku|Veiss|Veiss}}
{{Infokaste persona
|        platums =
|          vārds = Konstantīns fon Veiss
|     vārds_orig = ''Constantin von Weiß''
|         attēls = Konstantīns fon Veiss.jpg
|     att_izmērs = 125px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Carskojo Selo|td=Krievija}}
|         m_gads = 1959
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Augsburga|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1895 — 1920
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
[[Igaunijas Republika]]
|       struktūra = sauszemes spēki
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Igaunijas atbrīvošanas karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = {{hidden begin|title=uzskaitījums|toggle=left}}Staņislava ordenis (II šķ., zobeni un bante), Annas ordenis (II, IV šķ., zobeniem), Vladimira ordernis (IV šķ. ar zobeniem un banti, III šķ. ar zobeniem), Jura ordenis (IV šķ.),<ref name="kr">Русская армия в Первой мировой войне — [http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=7314 ''фон Вейс Константин Александрович''] {{ru ikona}}</ref>  [[Igaunijas Brīvības krusts]] (I pakāpes 2. šķ.), Vācijas Ērgļa ordenis (IV pakāpe){{hidden end}}
|       izglītība = Pāžu korpuss
|      cits_darbs = lauksaimnieks
}}
}}

sentences: '''Vides ietilpība''', '''vides caurlaides spēja''' jeb '''ekoloģiskā ietilpība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=ecological%20capacity |title= Akadēmiskā terminu datubāze — ecological capacity |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 1. februārī}}</ref> ir [[ekosistēma]]i raksturīgais [[populācija]]s blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad [[dzimstība]] pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta [[izdzīvotība]] un populācija ir veselīga, tā aug.<br />Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.

sentences:
'''Sinoviālais šķidrums''' ir viskozs šķidrums [[sinoviālās locītavas|sinoviālajās locītavās]]. Normāls sinoviālais šķidrums ir [[plazma]]s [[transudāts]], kas papildus satur ar cukuriem bagātas augstas molekulmasas molekulas.
Drenāža sinoviālās membrānas [[limfātiskā sistēma|limfātiskajā sistēmā]] nodrošina sabalansētu sinoviālā šķidruma produkciju.
Locītavu slimību gadījumā novēro izmaiņas gan sinoviālā šķidruma tilpumā, gan sastāvā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Dzilnas iezis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Dzilnas iezis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte =
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 13 | plat_s = 31.8 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 10 | gar_s  = 18.3 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
 |     tuvākā_pilsēta = [[Cēsis]]
 |                upe = [[Amata]]
 |               tips = Klints
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 36,5—40 m
 |             garums = 300 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Dzilnas iezis''' ir četrpakāpju [[devons|devona]] [[smilšakmens]] [[iezis]] [[Amata]]s kreisajā krastā, [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Ieža kraujas augstums tiek lēsts ap 36,5–40 m, garums līdz 300 m.<ref>[http://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?falas=447 Dzilnas ieža lapa dziedava.lv]</ref> Iezī norisinās visaktīvākie sāniskās [[erozija]]s un [[sufozija]]s procesi Latvijā<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=152.—157}}</ref>, kuru dēļ Dzilnas ieža krasts atkāpjas par aptuveni 1 m gadā.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/dzilnas_iezis/ Vietas.lv objekts: Dzilnas iezis]</ref> No ieža iztek vairāki [[avots|avoti]], kas veido [[Dzilnas ieža ūdenskritumi|ūdenskritumus]] un ziemā pat 10 m augstus leduskritumus. No avotu [[dzelzs|dzelžainā]] ūdens un [[māli]]em daudzviet iezis ir iekrāsojies sarkanā krāsā. Iezis ir redzams, ejot pa upes labajā krastā esošo [[ģeoloģiskā taka gar Amatu|ģeoloģisko taku gar Amatu]].<ref name="enter">[http://www.entergauja.com/lv/ko-darit/enter-daba/dzilnas-iezis#overview Enter Gauja objekts: Dzilnas iezis]</ref> Ziemā Dzilnas iezī kāpj [[alpīnisms|alpīnisma]] entuziasti, kā arī dažkārt iezi apmeklē Austrumu [[filozofija|filozofi]] un [[ekstrasenss|ekstrasensi]], lai meditētu.<ref name="Eniņš"/>

sentences:
{{Infobox drink
| name         = Zaļā tēja
| image        = Green tea 3 appearances.jpg
| caption      = Zaļās tējas izskats trīs dažādos posmos (no kreisās uz labo): iepildītās lapas, sausās lapas un šķidrums.
| type         = [[Tēja]]
| abv          =
| proof        =
| manufacturer =
| distributor  =
| origin       = [[Ķīna]]
| introduced   =
| discontinued =
| colour       = Zaļa
| flavour      =
| ingredients  = [[Camellia sinensis|Tējas lapas]]
| variants     =
| related      = [[Tēja]]
| website      =
| region       = [[Austrumāzija]]
}}

sentences: '''Koriolisa spēks''' ir [[Zeme]]s griešanās izraisīts novirzīšanās [[spēks]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Gustavs fon Patkuls
|     vārds_orig = ''Heinrich Gustav von Patkul''
|         attēls = PatkulWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rozbeķu muiža]], [[Straupes draudzes novads]], [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br>({{Vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbes pagasts|Rozula}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Magnuss fon Patkuls, Vendula fon Ceimerna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vendula fon Freimane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Budže''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Bangladeša]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Bangladesza]]
[[Kategorija:Sports Āzijā]]

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lanzardo 2.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas makrele]] (''Scomber colias'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|      binomial = Scombridae <small>([[Rafinesque]], 1815)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*[[Makreļu apakšdzimta]] (''Scombrinae'')
*[[Tauriņmakreļu apakšdzimta]] (''Gasterochismatinae'')
}}

sentences: '''Vikiekspedīcijas''' ir pasākumi, kuros tiekas [[latviešu valodas Vikipēdija]]s dalībnieki, lai iegūtu jaunu informāciju vai trūkstošos fotoattēlus. Šajā lapā atrodama informācija par jau notikušajām un vēl plānotajām vikiekspedīcijām. Citu valodu un valstu Vikipēdijas kopienās notikušās vikiekspedīcijas ir apskatāmas, izmantojot starpviki saites.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 99
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 29
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Es
|             atommasa = [252]
|   valences elektroni = [Rn]5f117s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 8840
|  kušanas temperatūra = 1133 K (860 °C)
| viršanas temperatūra = 1269 K (996 °C) (aplēses)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Svešais"
 | oriģinālnos = ''Alien''
 |      attēls = Alien_(franchise)_logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]], [[šausmu filma]]
 |    režisors =
* [[Ridlijs Skots]],
* [[Džeimss Kemerons]],
* [[Deivids Finčers]],
* [[Žans Pjērs Ženē]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri = [[Sigurnija Vīvere]] u. c.
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = 1979—pašlaik
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|ngļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|279 000 000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|959 669 302}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Svešais''' ({{val|en|Alien}}) ir amerikāņu zinātniskās fantastikas šausmu filmu sērija, kurā galveno lomu spēlē [[Sigurnija Vīvere]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Gotlībs fon Volfs
|     vārds_orig = Johann Gottlieb von Wolff
|         attēls = Johann Gottlieb von Wolff.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Vite, [[Mālpils draudzes novads]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Jaunlaicene]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Gotlībs fon Volfs''' ({{val-de|Johann Gottlieb von Wolff}}, 1756–1817) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[muižniecība|muižnieks]], [[Vidzemes guberņa]]s [[landrāts]] (no 1798).

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Čičisteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Chichester_Cathedral_epodkopaev.jpg
| image_size            =
| caption               = Čičisteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Čičisteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.8363
| longd                 = -0.7808
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Čičistera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1075. gads
| year_completed        = 1108. gads
| length                = 124 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 84 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Čičisteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736182"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Macracanthorhynchus hirudinaceus adult BAM1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Macracanthorhynchus hirudinaceus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Acanthocephala
| tips_lv =Kāšgalvjtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archiacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Eoacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Palaeacanthocephala}}
| kategorijas = nē
}}
'''Kāšgalvjtārpi''' jeb '''dzelkņgalvji''' (''Acanthocephala'') ir [[parazīti]]sku [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas iepriekš tika uzskatīti par [[Veltņtārpu tips|veltņtārpu]] [[Klase (bioloģija)|klasi]]. Tie ir brīvi dzīvojoši parazītiski [[tārpi]] ar cilindrisku ķermeni un izbīdāmu snuķi, uz kura atrodas kāši. Pieaugušās formas dzīvo [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[zarnu trakts|zarnu traktā]], savukārt, [[kāpuri]] - [[ūdens]] bezmugurkaulnieku [[ķermeņa dobums|ķermeņa dobumā]]. Aprakstītas ir ap 750 dzelkņgalvju sugām. [[Cilvēki|Cilvēku]] invadēšanās ar dzelkņgalvjiem izsauc [[akantocefaloze|akantocefalozi]].
'' ar kāšiem klātais snuķis]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Klemenss''' var būt:

sentences: '''Kristīgais ateisms''' ir [[Kristietība|kristietības]] paveids, kas neatzīst [[Dievs|Dieva]] eksistenci burtiskā nozīmē, bet var balstīties uz mācībām, stāstiem un simboliem, kas ir saistītas ar [[Jēzus Kristus|Jēzu]]. Kristīgais ateisms kopumā uzskata, ka kristietība, tāpat kā visas reliģijas, nav nekas vairāk kā "labvēlīgi meli", fikcija, kas dzīvi padara vieglāk saprotamu un kontrolējamu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gotquestions.org/Christian-atheism.html|title=What is Christian atheism?|website=GotQuestions.org|access-date=2023-06-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Lēdija no Šanhajas"
| operators =
| attēls = The Lady from Shanghai (1947 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Orsons Velss]]
| producents = Orsons Velss
| scenārijs = Orsons Velss
| aktieri = * [[Rita Heivorta]]
* Orsons Velss
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Lady from Shanghai''
| studija = ''Mercury Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|12|24|Francija|1948|4|14|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēdija no Šanhajas"''' ({{Val|en|The Lady from Shanghai}}) ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido Velss un [[Rita Heivorta]]. Filma ir balstīta uz Šervuda Kinga romānu ''If I Die Before I Wake''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bābele
| attēls                   = Babel poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Babel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents               =
* Alehandro Gonzalezs Iņaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = [[Giljermo Ariaga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Breds Pits]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Adriana Baraza]]
* [[Rinko Kikuči]]
| mūzika                   = [[Gustavo Santaolalla]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Zeta Film]]''
* ''[[Central Films]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[Mars Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|5|23|Kannu filmu festivāls|2006|10|27|ASV un Meksika|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/babel-2006|title=Babel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129210147/http://bbfc.co.uk/releases/babel-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
* {{MEX}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|135,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=babel.htm|title=Babel (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 23, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bābele"''' ({{val|en|Babel}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]s un [[Spānija]]s drāma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Breds Pits]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Adriana Baraza]] un [[Rinko Kikuči]].

sentences: '''Valūtas tirgus''' ir [[tirgus]], kur viena [[valūta]] tiek apmainīta pret otru. Tas sevī ietver tirdzniecību starp vislielākajām pasaules bankām, [[centrālā banka|centrālajām bankām]], valūtas spekulantiem, starptautiskajiem uzņēmumiem, [[valdība|valdībām]] kā arī citiem finanšu tirgiem un institūcijām. Tirgošanās valūtas tirgos visā pasaulē šobrīd ir ap 2 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] dienā.{{nepieciešama atsauce}} Individuālie spekulanti šajā tirgū šobrīd aizņem ļoti mazu daļu un var tikai piedalīties netieši — izmantojot brokerus vai bankas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Sparganium gramineum in Estonia.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Sparganium gramineum|ģints_lv=Ežgalvītes|ģints=Sparganium|suga=Sparganium gramineum|suga_lv=Zālainā ežgalvīte|autors=Georgi|sinonīmi=Sparganium friesii <i>Beurl.</i>}}
'''Zālainā ežgalvīte''' ({{val|la|Sparganium gramineum}}) ir [[vilkvālīšu dzimta]]s augu suga (pēc [[APG III sistēma]]s). Savvaļā tai ir šaurs izplatības areāls [[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas valstis|Baltijas]] centrālajā daļā. Savrupas atradnes ir arī citur [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti, galvenokārt [[Vidzeme|Vidzemē]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mērija Džeina Votsone
| color         = #FF0000
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Mary Jane Watson.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #25
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
* [[Džons Romita]]
| portrayer     =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      = MJ
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = [[Zirnekļcilvēks|Pīters Pārkers]]
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikāniete
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Mērija Džeina Votsone''' jeb '''MJ''' ({{val|en|Mary Jane Watson}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 25. numurā, kas iznāca 1965. gada jūnijā. Mērija Džeina Votsone ir Pītera Pārkera draudzene un vēlāk sieva. Mērijas tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu attēloja aktrise [[Kirstena Dansta]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Daugmales pagasts
| karte             = Daugmales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Daugmales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Daugmales pagastа ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Daugmale
| platība           = 62,63
| iedzīvotāji       = 1137<ref>{{pmlp2015}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2015
| blīvums           = {{#expr: 1137 / 62.63 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Susēja|Susēja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dienvidsusēja
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Susēja
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Susėja
| attēls            = Dsuseja Erberge.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dienvidsusēja pie Ērberģes
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Subate]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mēmele]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=46 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 114
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 81
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,246
| baseins           = 1220,9
| baseins_latvijā   = 1192,5
| pietekas          = [[Zalvīte]]
}}
'''Dienvidsusēja''', saukta arī '''Susēja''', '''Lielā Susēja''' vai '''Suseja''',<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96568 |title=Informācija par objektu: Dienvidsusēja |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]}}</ref> ({{val-lt|Susėja}}) ir [[Mēmele]]s labā krasta pieteka. Iztek no [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenuma]] rietumos no [[Subate]]s (precīza iztekas vieta ir diskutabla). Šķērso [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalni]], [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]]. Pie [[Iesalnieki]]em ietek Mēmelē. 4,2 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s robežupe.

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences:
[[File:Tipitaka1.jpg|thumb|Pāli kanons [[Taizeme]]s budistu [[templis|templī]] ]]
'''Tripitaka''' ([[sanskrits|sanskritā]]: "trīs grozi") jeb '''Tipitaka''' ([[Pāli valoda|pāli valodā]]) ir [[budisms|budisma]] rakstu kanons. Tā oriģināls, pēc nostāstiem, bija uzrakstīts uz palmu lapām un aizņēma trīs grozus. Tripitaka parasti tiek iedalīta trijos "grozos": mūku un mūķeņu uzvedības kodeksā ''[[Vinaya Pitaka]]'', [[Sidhārta Gautama|Sidhārtas Gautamas]] pamācībās ''[[Sutra Pitaka]]'' un ''[[Abhidharma Pitaka]]'', kura saturs dažādos budisma novirzienos atšķiras. Vispazīstamākā un vecākā Tripitakas versija ir [[teravādas budisms|Teravādas]] skolas "Pāli kanons", kas sarakstīts pāli valodā.
== Ārējās saites ==
* [http://suttacentral.net Pāli un citu kanonu arhīvs (vairākās valodās)]

sentences: '''Melanīni''' ir augstmolekulāri [[Pigments|pigmenti]], kas ir [[Indols|indola]] vai tam līdzīgu vielu atvasinājumu [[polimēri]]. Tos [[Sintēze|sintezē]] vairums dzīvo organismu. Melanīnu dabas pētījumi un to metabolisma īpašības norāda uz melanīnu polifunkcionalitāti ([[Farmakoloģija|farmakoloģiskie]] efekti pie dažādas ģenēzes [[Slimība|slimību]] ārstēšanas).<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{cita nozīme|valsti Ziemeļāfrikā|apdzīvotu vietu Latvijā|Ēģipte (ciems)}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ēģiptes Arābu Republika
|        vietējais_nosaukums = جمهورية مصر العربية
''{{transl|ar|DIN|Ǧumhūriyyat Maṣr al-ʿArabiyyah}}''
|           valsts_nosaukums = Ēģipte
|           karoga_nosaukums = Ēģiptes karogs
|          ģerboņa_nosaukums = Ēģiptes ģerbonis
|              karoga_attēls = Flag of Egypt.svg
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Egypt (Official).svg
|              kartes_attēls = Egypt (orthographic projection).svg
|               valsts_himna = ''[[Bilady, Bilady, Bilady]]''
{{center|[[File:Bilady, Bilady, Bilady.ogg]]}}
|             valsts_valodas = [[arābu valoda|arābu]]
|                    demonym = ēģiptietis
|              galvaspilsēta = [[Kaira]]
|latd=30 |latm=2 |latNS=N |longd=31 |longm=13 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = Kaira
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Unitāra pusprezidentāla}} republika
|       valsts_galvas_tituls = [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Abdelfatāhs es Sīsī]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ēģiptes premjerministrs|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Moustafa Madbouly]]
|                legislature = Parlaments
|                upper_house = ''[[Shura Council]]''
|                lower_house = Pārstāvju palāta
|       neatkarības_notikums = Augšēģiptes un Lejasēģiptes apvienošanās<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Goldschmidt |first1=Arthur |title=Modern Egypt: The Formation of a Nation-State |url=http://books.google.com/books?id=YmZyAAAAMAAJ&q=state |year=1988 |publisher=Westview Press |location=Boulder, CO |isbn=978-0-86531-182-4 |page=5 |quote=Among the peoples of the ancient Near East, only the Egyptians have stayed where they were and remained what they were, although they have changed their language once and their religion twice. In a sense, they constitute the world's oldest nation. For most of their history, Egypt has been a state, but only in recent years has it been truly a nation-state, with a government claiming the allegiance of its subjects on the basis of a common identity.}}</ref><ref name="U.S.Dept of State/Egypt">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.state.gov/r/pa/ei/bgn/5309.htm |title=Background Note: Egypt |date=10 November 2010 |publisher=[[United States Department of State]] [[Bureau of Near Eastern Affairs]] |accessdate=5 March 2011 |archiveurl=https://www.webcitation.org/6HZknegYs?url=http://www.state.gov/r/pa/ei/bgn/5309.htm |archivedate={{dat|2013|06|22||bez}} }}</ref>
|         neatkarības_datums = apmēram 3200. gads p.m.ē.
|      neatkarības_notikums2 = [[Muhameds Ali (Ēģipte)|Muhameda Ali]] dinastijas inaugurācija
|        neatkarības_datums2 = 1805. gada 8. jūlijs<ref name="Crabitès">{{grāmatas atsauce |author=Pierre Crabitès |title=Ibrahim of Egypt |url=http://books.google.com/books?id=1NbCRckI3EoC&pg=PA1 |accessdate=10 February 2013 |date=1935 |publisher=Routledge |isbn=978-0-415-81121-7 |page=1 |quote=…on July 9, 1805, Constantinople conferred upon Muhammad Ali the pashalik of Cairo…}}</ref>
|      neatkarības_notikums3 = Neatkarība no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_datums3 = 1922. gada 28. februāris
|      neatkarības_notikums4 = Deklarēta republika
|        neatkarības_datums4 = 1953. gada 18. jūnijs
|              platība_rangs = 30.
|                platība_km2 = 1 002 450
|             procenti_ūdens = 0.632
|         iedzīvotāju_skaits = 79 602 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Population Estimates by Sex & Governorate 1/1/2011 |url=http://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/4.pdf |publisher=Egypt State Information Service |access-date={{dat|2018|12|12||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200922201424/https://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/4.pdf }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 15.
|population_census = 72 798 000<ref name="pop1882-2006">{{Tīmekļa atsauce|title=Population in Censuses by Sex & Sex Ratio (1882-2006)|url=http://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/9.pdf|publisher=Egypt State Information Service|access-date={{dat|2019|01|09||bez}}|archive-date={{dat|2019|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190819071150/http://www.sis.gov.eg/newvr/egyptinfigures/Tables/1-%20%D8%A7%D9%84%D8%B3%D9%83%D8%A7%D9%86/9.pdf}}</ref>
|population_census_year = 2006
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 76,3
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 126.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$533,739 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=83&pr.y=14&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=469&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=|title=Egypt|publisher=International Monetary Fund|accessdate=18 April 2012}}</ref>}}
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $6594<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal = $252,458 miljardi<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_rank =
|GDP_nominal_year = 2012
|GDP_nominal_per_capita = $3118<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2008
|Gini_change =
|                       Gini = 30,8
|Gini_ref = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI/ |title=GINI index |publisher=World Bank |date= |accessdate=2013-02-08}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2019
|HDI_change = increase
|                        HDI = 0,707
|HDI_ref = <ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Table1.pdf |title=Human Development Report 2011 |year=2011 |publisher=United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 116.
|                     valūta = [[Ēģiptes mārciņa]]
|               valūtas_kods = EGP
|                 laika_zona = [[Eastern European Time|EET]]
|                 utc_offset = +2{{ref label|utc|1|}}
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = [[+20]]
|                     domēns = {{vlist |[[.eg]] |[[مصر.]]}}
|piezīme1 = {{note|utc}} Kopš 2011. gada nav vasaras laika
}}
'''Ēģipte''', oficiāli '''Ēģiptes Arābu Republika''', ir valsts, kas aizņem [[Āfrika]]s kontinenta ziemeļaustrumu daļu, kā arī [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalu]] [[Vidējie Austrumi|Vidējos Austrumos]]. Valsts ziemeļu daļu apskalo [[Vidusjūra]]s ūdeņi, bet austrumos — [[Sarkanā jūra]]. Arī [[Izraēla]] ir Ēģiptes kaimiņš austrumos. Dienvidos tā robežojas ar [[Sudāna|Sudānu]], bet rietumos ar [[Lībija|Lībiju]].

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
{{Commons cat|Tributaries of the Danube|Donavas pietekas}}
[[Kategorija:Donava]]

sentences: '''Pārtika''' ir produkti, ko [[cilvēks|cilvēki]] izmanto [[uzturs|uzturā]]. Pārtikas produktus pēc izcelsmes iedala [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] izcelsmes produktos. Par augu izcelsmes produktiem uzskata arī [[sēne]]s. Uzturlīdzekļi sastāv no uzturvielām — [[vitamīni]]em, [[tauki]]em, [[ogļhidrāti]]em, [[mikroelementi]]em, [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Jēkabpils
| settlement_type           = Valstspilsēta
| image_skyline             = Jēkabpils lynx - panoramio.jpg
| image_caption             = Jēkabpils Vecpilsētas laukums
| image_flag                = Jēkabpils flag.svg
| flag_link                 = Jēkabpils karogs
| flag_size                 = 150px
| image_shield              = Coat of Arms of Jēkabpils.svg
| shield_link               = Jēkabpils ģerbonis
| shield_size               = 75px
| image_blank_emblem        = Logo of Jēkabpils.svg
| blank_emblem_type         = [[Logo]]
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    =
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flag|Latvija}}
| subdivision_type2         = Novads
| subdivision_name2         = [[Jēkabpils novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1670. gads|1670]]. gada
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| seat_type                 = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Jakobstadt}}
                              {{val|pl|Jakubów}}
| government_type           =
| leader_title             = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] domes priekšsēdētājs
| leader_name              = [[Raivis Ragainis]]
([[Latvijas Zaļā partija|LZP]])
| area_footnotes            = <ref name="Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf|title=Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats|publisher=Jēkabpils pilsētas pašvaldība|accessdate={{dat|2015|7|2||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200919113925/https://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf}}</ref>
| area_total_km2            = 25.53
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jēkabpils}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 10
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = EEST
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| elevation_m               = 74 — 110
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-52(01-06)
| area_code                 = (+371) 652
| website                   = {{URL|http://www.jekabpils.lv}}
| footnotes                 =
}}
'''Jēkabpils''' ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], ietilpst [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] un ir tā administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies [[Daugava]]s abos krastos gan [[Sēlija|Sēlijā]], gan [[Latgale|Latgalē]]. Pieder [[Zemgales plānošanas reģions|Zemgales plānošanas reģionam]]. Jēkabpilī dzīvo 21 418 (2022. gada dati) iedzīvotāji. Jēkabpils ir nozīmīgs satiksmes mezgls: autoceļu un dzelzceļu krustpunkts.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Florensa Grifita-Džoinere
 |      vārds_orig = ''Florence Griffith Joyner''
 |          attēls = Florence Griffith Joyner2.jpg
 |         att_izm = 190px
 |        paraksts = Florensa Grifita-Džoinere 1988. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1959|12|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1998|9|21|1959|12|21}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|''Mission Viejo''|3s=Mission Viejo}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = Amerikāniete
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=169}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka = ''FloJo''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1998/09/22/sports/florence-griffith-joyner-38-champion-sprinter-is-dead.html|title=Florence Griffith Joyner, 38, Champion Sprinter, Is Dead|last=Longman|first=Jere|date={{dat|1998|9|22||bez}}|work=[[The New York Times]]|page=23|accessdate={{dat|2013|4|8||bez}}}}</ref>
 |       izglītība = [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|UCLA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Florensa Deloresa Grifita-Džoinere''' ({{val|en|Florence Delorez Griffith Joyner}};<ref>{{grāmatas atsauce|last=Whitaker|first=Matthew C. |title=Icons of Black America: Breaking Barriers and Crossing Boundaries, Volume 1|volume=1|year=2011|publisher=ABC-CLIO|isbn=0-313-37642-5|page=520}}</ref> dzimusi {{dat|1959|12|21}}, mirusi {{dat|1998|9|21}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[vieglatlēte]], sprintere, startējusi [[100 m|100]] un [[200 m]] distancēs. Viņas 1988. gadā uzstādītie labākie rezultāti šajās distancēs joprojām ir [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordi]], tāpēc Grifita-Džoinere tiek uzskatīta par "visu laiku ātrāko sievieti".<ref>http://sportsillustrated.cnn.com/olympics/features/joyner/gallery/</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/sports/olympics/2011-06-22-carmelita-jeter-womens-100_n.htm|title=World's fastest woman Carmelita Jeter seeks Olympic gold|website=USATODAY.COM}}</ref><ref>http://www.legacy.com/ns/news-story.aspx?t=florence-griffith-joyner--the-fastest-woman-on-earth&id=196</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Avena
|        attēls = Avena fatua1.jpg
|    att_izmērs = 210px
| att_nosaukums = [[Vējauzas]] (''Avena fatua'')
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|         ģints = Avena
|      ģints_lv = Auzas
|       ģints_r = Auzas (ģints)
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marija Jaremčuka
|          Attēls = Mariya Yaremchuk, ESC2014 Meet & Greet 01 (crop).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Marija Jaremčuka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|2}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Černivci}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|            Gadi = 2012—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Cilvēka galvaskauss |
  Latin        = Cranium |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray190.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray188.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sinaistachelmaus.jpg
| att_nosaukums = [[Kairas adatpele]] (''Acomys cahirinus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|      binomial = Myomorpha <small>([[Johann Friedrich von Brandt|Brandt]], 1855)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*[[Lēcējpeļu virsdzimta]] (''Dipodoidea'')
*[[Peļu virsdzimta]] (''Muroidea'')
}}
'''Peļveidīgie''' (''Myomorpha'') ir viena no [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') apakškārtām, kas apvieno [[peles]], [[žurkas]], [[kāmji|kāmjus]], [[lemingi|lemingus]] un [[strupastes]]. Tā ir ļoti liela apakškārta, kurā ir vairāk nekā 1500 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arlis.org/docs/vol1/52386062/muroidea.html |title=Superfamily Muroidea |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120914061817/http://www.arlis.org/docs/vol1/52386062/muroidea.html |archivedate={{dat|2012|09|14||bez}} }}</ref> kas ir gandrīz ceturtā daļa no visām [[zīdītāji|zīdītāju]] sugām. Tās ir sastopamas visā pasaulē, gandrīz visos [[kontinents|kontinentos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''KSI: In Real Life''''' ir 2023. gada britu [[dokumentālā filma]], ko producējusi ''[[Amazon Prime Video]]'' un kurā galvenā uzmanība veltīta [[Anglija]]s ''[[YouTube]]'' satura veidotāja, [[Reps|repera]] un [[Bokss|boksera]] [[KSI]] karjerai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tanzfliege_Dance_fly.jpg
| att_nosaukums =[[Empis tessellata|Dejotājmuša]] (''Empis tessellata'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta = Asiloidea
| virsdzimta_lv = Dejotājmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = Empidoidea <small>([[Latreille]], 1804)</small>
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2545''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2545''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|3|16|SK}} 18:28:10 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2544]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2547]]''
}}
'''''Kosmos-2545''''' (''Космос-2545'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tam ir ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 760. Tas orbītā tika palaists 2020. gada martā. ''Kosmos-2545'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 24.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Archaias angulatus.jpg
|     att_nosaukums= Soritīda ''[[Archaias angulatus]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|         binomial = Soritidae <small>Ehrenberg 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archaiasinae}}
* † {{TaksoSaite|Fusarchaiasinae}}
* † {{TaksoSaite|Opertorbitolitinae}}
* † {{TaksoSaite|Praerhapydionininae}}
* {{TaksoSaite|Soritinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Soritīdas''' (''Soritidae'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] dzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo dzimtu 1839. gadā aprakstīja vācu zoologs un dabaspētnieks [[Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] soritīdas ir zināmas no [[Krīts (periods)|krīta]] perioda ([[kenomanas stāvs]]) līdz mūsdienām.

sentences: '''Modele''', vīriešu dzimtē — '''modelis''', ir [[persona]], kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, [[apģērbs|apģērbu]]. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par [[supermodele|supermodelēm]]. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības.<ref name=enc>[https://books.google.ru/books?id=CljLw4sH2DMC&pg=PA212 The American Beauty Industry Encyclopedia]</ref><ref>[https://books.google.ru/books?id=WfwjAgAAQBAJ&pg=PT114 Creative Careers in Fashion: 30 Ways to Make a Living in the World of Couture]</ref> Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli''' līdzskaņi (saukti arī par '''lūpeņiem''') tiek artikulēti vai nu ar abām lūpām ('''bilabiāla''' artikulācija), vai ar apakšlūpu un augšzobiem ('''labiodentāla''' artikulācija).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
puslodes reģioni, kuru bojājumu gadījumā var rasties afāzija<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/brain/article-lookup/doi/10.1093/brain/awt374|title=Lesion correlates of patholinguistic profiles in chronic aphasia: comparisons of syndrome-, modality- and symptom-level assessment|last=Henseler|first=Ilona|last2=Regenbrecht|first2=Frank|website=academic.oup.com|access-date=2023-03-22|doi=10.1093/brain/awt374|last3=Obrig|first3=Hellmuth}}</ref>]]
'''Afāzija''' ir nespēja saprast [[Valoda|valodu]] vai nespēja [[Runa|runāt]] smadzeņu reģionu bojājumu dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Damasio|first=Antonio R.|date=1992-02-20|title=Aphasia|url=http://www.nejm.org/doi/abs/10.1056/NEJM199202203260806|journal=New England Journal of Medicine|language=en|volume=326|issue=8|pages=531–539|doi=10.1056/NEJM199202203260806|issn=0028-4793}}</ref> Galvenie cēloņi ir [[Smadzeņu insults|insults]] un galvas trauma; tās izplatību ir grūti noteikt, bet tiek lēsts, ka [[Globālie ziemeļi|globālajos ziemeļos]] 0,1–0,4% insulta gadījumi ir izraisījuši afāziju.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Code|first=Chris|last2=Petheram|first2=Brian|date=2011-02-01|title=Delivering for aphasia|url=https://doi.org/10.3109/17549507.2010.520090|journal=International Journal of Speech-Language Pathology|volume=13|issue=1|pages=3–10|doi=10.3109/17549507.2010.520090|issn=1754-9507|pmid=21329405}}</ref> Afāzija var rasties arī smadzeņu audzēju, smadzeņu infekciju vai neirodeģeneratīvu slimību (piemēram, [[Demence|demences]]) rezultātā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/brain/aphasia-causes-symptoms-types-treatments|title=Aphasia: What to Know|last=Sreenivas|first=Shishira|website=WebMD|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.asha.org/public/speech/disorders/Aphasia/|title=Aphasia|website=American Speech-Language-Hearing Association|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kaplī
| oriģinālnosaukums    = ''Kapp Lee''
| attēls               = Karosaelen.KappLee.jpg
| paraksts             = Mednieku namiņš bijušās polārstacijas vietā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NED}}
| latd=78| latm=04| lats=57| latNS=N
| longd=20| longm=48| longs=47| longEW=E
| novietojums          = [[Edža sala]]
| tips                 = vissezonas/vasaras
| atvērta              = 1968
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1988
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          = 10—15
| pers_ziema           = 4
| augstums             = 5
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Kaplī''' ({{val|nl|Nederlands Poolstation op Kapp Lee}}, {{val|no|Kapp Leestasjonen}}) bija vissezonas [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://polarbearscience.com/2015/08/16/barents-sea-polar-bear-research-in-the-good-old-days-196869-with-video/ Barents Sea polar bear research in the good old days – 1968/69 – with video]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāgam piederošās [[Edža sala]]s ziemeļrietumos Doleritnesetas ragā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gendže
 | official_name            = ''Gəncə''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Bottle House in Ganja.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Ganja coa.PNG
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Azerbaidžāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AZE}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 110
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2015. gadā
 | population_footnotes     = <ref name="ib66">Azərbaycan Respublikası. — 2. Azərbaycan Respublikasının iqtisadi və inzibati rayonları. — 2.4. Azərbaycan Respublikasının iqtisadi və inzibati rayonlarının ərazisi, əhalisinin sayı və sıxlığı, səhifə 66. // [https://web.archive.org/web/20150909081351/http://www.stat.gov.az/source/demoqraphy/ap/az/population_2015.zip Azərbaycanın əhalisi (statistik bülleten)]. Müəllifi: Azərbaycan Respublikası Dövlət Statistika Komitəsi|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Statistika Komitəsi. Buraxılışa məsul şəxs: Rza Allahverdiyev. Bakı — 2015, 134 səhifə.</ref><ref>Bölmə 2: Demoqrafik göstəricilər, səhifə 89. // [https://web.archive.org/web/20151116092523/http://www.stat.gov.az/menu/6/statistical_yearbooks/source/stat-yearbook_2015.zip Azərbaycanın Statistik Göstəriciləri 2015 (statistik məcmuə)]. Müəllifi: Azərbaycan Respublikası Dövlət Statistika Komitəsi. Məcmuənin ümumi rəhbəri: Həmid Bağırov; Məcmuənin hazırlanması üçün məsul şəxs: Rafael Süleymanov. Bakı — 2015, 814 səhifə. {{ISBN|5-86874-232-9}}</ref>
 | population_total         = 328400
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+4]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             = [[UTC+5]]
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 40 | latm = 41 | lats =  | latNS = N
 | longd = 46 | longm = 22 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 408
 | website                  = {{url|http://www.ganca.net/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enya
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Enje Nī Vrīnāna<br />''Eithne Ní Bhraonáin''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|df=yes|1961|05|17}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Īrija}} [[Gvīdora|Gvīdorā]], [[Donegolas grāfiste]], [[Īrija|Īrijā]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[New Age mūzika|New Age]], [[ķeltu mūzika]], [[pasaules mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[instrumentāliste]], [[komponiste]], [[ierakstu producente|producente]]
|     Instrumenti = [[dziedātājs|vokāls]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1982 - mūsdienas
|Izdevējkompānija = [[Warner Music Group|WEA]], [[Warner Music Group|Warner Music UK]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros. Records UK]], [[Reprise Records|Reprise]], [[Geffen Records|Geffen]]
|   Darbojies_arī = [[Clannad]], [[Moija Brenana|Moya Brennan]], [[Brídín Brennan]]
|           Mlapa = [http://www.enya.com www.enya.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
Somijas piekrastē starp [[Botnijas līcis|Botnijas līci]] un [[Somu līcis|Somu līci]]]]
'''Arhipelāgs''' (no {{val|grc|ἄρхιπέλαγος}} (''arkhipélagos'') — 'galvenā jūra') ir [[sala|salu]] grupa vai virkne, kurā salas atrodas samērā tuvu cita citai un tām ir vienāda izcelsme.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Senajos laikos ar šo nosaukumu apzīmēja [[Egejas jūra|Egejas jūru]]. Vēlāk šis nosaukums projicējās uz Egejas jūras daudzajām salām, bet mūsdienās to lieto šādu salu grupu apzīmēšanai vispār.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Havajas vulkānu nacionālais parks
| native_name         = ''Hawaiʻi Volcanoes National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Pāhoehoe and Aa flows at Hawaii.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         = 295
| photo2              = Hawaii Volcanoes National Park.gif
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = Havajas
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            = 305
| map_label           = Havajas vulkānu
{{nobr|nacionālais parks}}
| latd  =  19 | latm  = 23 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 155 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Havaju salas|Havajas}}
| nearest_city        = [[Hilo]]
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1914|8|1|N|bez}}
| visitation_num      = 1 693 005
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = viii
|        designation1_date = 1987 (11. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/409 409]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Havajas vulkānu nacionālais parks''' ({{val|en|Hawaiʻi Volcanoes National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Havaja|Havajā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie salas dienvidaustrumu krasta.

sentences: '''Merieši''' bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja mūsdienu [[Jaroslavļas apgabals|Jaroslavļas]], [[Ivanovas apgabals|Ivanovas]] apgabalos, [[Tveras apgabals|Tveras apgabala]] un [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] austrumu daļā, [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabala]] dienvidos un [[Kostromas apgabals|Kostromas apgabala]] rietumos. Pirmo reizi pieminējis [[goti|gotu]] hronists [[Jordāns]] 6. gadsimtā. [[Pagājušo laiku stāsts|Pagājušo laiku stāstā]] 858. gadā aprakstīta kā viena no tautām, kuru [[varjagi]] aplika ar [[nodoklis|nodokli]].<ref>[http://old-russian.chat.ru/01povest.htm Pagājušo laiku stāsts]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elīza Fogele
|     vārds_orig = ''Elise Vogel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Arctic Hare 1.jpg
| att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|  suga = Lepus arcticus
|  suga_lv = Polārzaķis
|      binomial = Lepus arcticus <small>(Ross, 1819)</small>
|   kategorijas = nē
|  izplatība =

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Tretomfals ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Tretomphalus
|        ģints_lv = Tretomfali
|         binomial = Tretomphalus <small>Möbius, 1880</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Sculptors by country|Tēlnieki pēc valsts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Konti''' var būt:

sentences: Šajā uzskaitījā apkopoti '''[[Monako]] valdnieki'''. Lielākā daļa no visiem valdniekiem pieder pie [[Grimaldi dinastija]]s.

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
|name = PL/SQL
|logo =
|caption =
|file_ext =
|paradigm = [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]]
|released = 1991
|author =
|developer = [[Oracle Corporation]]
|latest_release_version =
|latest_release_date =
|latest_test_version =
|latest_test_date =
|typing = [[stingrā tipizācija|stingra]], [[statiskā tipizācija|statiska]]
|implementations =
|dialects =
|influenced by = [[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[Pascal]]
|influenced = [[PL/pgSQL]]
|operating system = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
|license =
|working_state =
|website =
}}

sentences:
]]
'''Zemesrags''' vai vienkārši '''rags''' ir [[krasts|krasta]] izvirzījums, kas iestiepjas [[jūra|jūrā]], [[ezers|ezerā]] vai [[upe|upē]]. Zemesragu veido pamatieži vai saneši.<ref>{{LPE|8|254}}</ref>

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Rūtenbergs
|     vārds_orig = ''Otto von Rutenberg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Nasavas hercogiste]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Ernsts, māte - Frīderika, dzimusi [[Mirbahi|fon Mirbaha]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1833. gadā Rīgā - Paulīne Grebnere no Pērnavas
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kolgujeva Severnija
| oriģinālnosaukums    = ''Колгуев Северный''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=28| lats=12 | latNS=N
| longd=49| longm=21| longs=50 | longEW=E
| novietojums          = [[Kolgujeva]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1933
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 2
| pers_ziema           = 2
| augstums             = 23
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Kolgujeva Severnija''' ({{val|ru|Колгуев Северный}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=post>{{Tīmekļa atsauce |url=http://polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5096#p44229 |title=МГ-2 Колгуев Северный - 75 лет |access-date={{dat|2020|01|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130912233224/http://polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5096#p44229 |archivedate={{dat|2013|09|12||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Kolgujeva]]s salas ziemeļos [[Barenca jūra]]s krastā.

sentences: '''"Rēķini galvā"''' ir projekts skolēniem, lai uzlabotu viņu prasmes rēķināt galvā. Projekts sastāv no tiešsaistē uz ''[[JavaScript]]'' balstītas galvā rēķināšanas apmācības platformas, un tajā notiek sacensības nacionālā un starptautiskā līmenī. Projektu izstrādāja ''Kalev Põldsaar'' no [[Igaunija]]s.

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Žemaitėjės seniūnėjė<br />Ducatus Samogitiae
|nosaukums_latv_val     = Žemaitija
|sugasvārds             = autonoma teritorija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1795.
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 = [[Vācu ordenis]] atteicās no teritoriālām pretenzijām par labu [[Lietuvas dižkunigaitija]]i
|date_event1            = 1411.
|event2                 = Lietuvas dižkunigaitis Kazimirs atzina Žemaitijas autonomiju
|date_event2            = 1441.
|event3                 = kļuva par [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] autonomu daļu
|date_event3            = 1569.
|event4                 = tika inkorporēta [[Krievijas Impērija]]s [[Kauņas guberņa]]s sastāvā
|date_event4            = 1795.
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = Flag of Samogitia.svg
|flag                   =
|flag_type              = vēsturiskais karogs
|
|image_coat             = Herb Woewodstwo Zmudzkie.png
|symbol                 =
|symbol_type            = vēsturiskais ģerbonis
|
|image_map              = Kurlandyja-Žamojć. Курляндыя-Жамойць (N. Sanson, 1659).jpg
|image_map_caption      = [[Žemaitijas hercogiste]]s (''Duché de Samogitie'') un [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] [[Otrais Ziemeļu karš|Otrā Ziemeļu kara]] laikā (1659).
|
|galvaspilsēta          = Medininki ([[Varņi]]), [[Kraži]] (15.—16. gadsimts), [[Raseiņi]] (no 16. gadsimta)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]], no 1417. gada katolicisms
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 25700
|stat_pop1              =
|footnotes              =
|_noautocat = yes
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gibraltārs|Gibraltāra]] galvenie ministri'''. Galvenais ministrs ir [[Gibraltāra valdība]]s priekšsēdētājs, kuru ievēl [[Gibraltāra parlaments]] un kuru oficiāli ieceļ [[Lielbritānija]]s monarha pārstāvis [[Gibraltāra gubernatoru uzskaitījums|Gibraltāra gubernators]]. Šāds amats tika izveidots [[1964]]. gadā.

sentences: '''5. maijs''' ir gada 125. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (126. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 240 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}

sentences: '''Atraugas''' ({{val-la|eructatio}}) ir [[Kuņģis|kuņģa]] satura atvemšana [[Mute|mutē]]. To rašanās iemesls ir kuņģa slēdzējmuskuļu nepietiekamība kuņģa muskulatūras tonusa pazemināšanās dēļ. Nervozi cilvēki bieži vien maltītes laikā norij daudz gaisa, pēc kuras seko skaļas, reizēm pat nepārtrauktas gaisa atraugas. Parasti par atraugām samērā bieži sūdzas slimnieki ar [[Gastrīts|gastrītu]] un [[Kuņģa čūla|kuņģa čūlu]]. Parasti atraugas pavada nepatīkama sajūta aiz [[krūšu kauls|krūšu kaula]]. Atraugas var izraisīt arī [[gāzētie dzērieni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{cita nozīme|[[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] kora dziesmu|latviešu gadskārtu svētkiem|Jāņi}}
'''Jāņuvakars''' ir [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] 1926. gadā komponēta kora [[dziesma]] jauktajam korim ar pavadījumu. Līdzās oriģināltaktīm autors iekļāvis divas [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] pierakstītas [[līgo]]tnes, kas izdotas krājumā "Latvju tautas mūzikas materiāli. Pirmā grāmata, Līgotnes, Jāņa jeb Līgo meldijas" (1894).

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: '''Pamira trakts''' ({{val|ru|Памирский тракт}}) ir augstkalnu autoceļš, kas ved pa [[Pamira kalni]]em [[Tadžikistāna]]s un [[Kirgizstāna]]s teritorijā [[Vidusāzija|Vidusāzijā]]. Mūsdienās tas iekļauts maršrutā M41, kurš iet no [[Afganistāna]]s caur [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]], savienojoties ar tradicionālo Pamira traktu Tadžikistānā. Tas ir vienīgais caurbraucamais ceļš pa šo sarežģīto kalnu reljefu un kalpo kā galvenais piegādes ceļš uz Tadžikistānas [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats|Kalnu Badahšānas autonomo apriņķi]]. Maršruts ir izmantots tūkstošiem gadu, jo caur augstajiem Pamira kalniem ir ierobežots skaits iespējamu maršrutu. Daļa ceļa veidoja vienu posmu no senā tirdzniecības [[Zīda ceļš|Zīda ceļa]]. M41 ir [[PSRS|padomju]] ceļa numurs, taču mūsdienās uz trases parasti netiek norādīts nekāds ceļa numurs, tikai galamērķi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Lieldienas
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Easter eggs - straw decoration.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Trauks ar [[Lieldienu ola|Lieldienu olām]]
| oficiālais_nosaukums  = Lieldienas
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = iekrīt martā-maijā
| svinību_laiks         =
| biežums               = Katru gadu
| saistīts_ar           =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          = Google Photos icon (2020).svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Fotogrāfiju glabāšana un koplietošana
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{release date and age|2015|5|28}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://photos.google.com}}
}}

sentences: '''Provokācija''' ir darbība vai pasākumu kopums, ar mērķi izraisīt atbildes rīcību vai provocētā (-ēto) bezdarbību, tādā veidā ar mērķi mākslīgi radīt sarežģītus apstākļus, vai sekas provocētam (-iem). Provokācijas veicējs tiek saukts par provokatoru. Tā kā provokācijas pamatojas uz cilvēka psiholoģiju un kā sociālas būtnes uzvedību, tās pēta [[psiholoģija]] un [[socioloģija]].

sentences: '''20. maijs''' ir gada 140. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (141. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 225 dienas.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ženēvas ezers
|attēls=Genfersee bei montreux 2004 pischdi.JPG
|paraksts=Skats uz ezeru no Montrē
|karte=Genfersee satellit.jpg
|kartes_paraksts=Ženēvas ezers no kosmosa
| map = Francija#Šveice
| plat_d=46 | plat_m=26 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=6 | gar_m=36 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FRA}}
{{SUI}}
|platība=582
|garums=73
|Vid_dziļums=153
|Max_dziļums=310
|tilpums=88,9
|augstums_vjl=372
|izteka=[[Rona]]
|baseins=7975
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Lozanna]], [[Montrē]], [[Niona]],
[[Tononlebēna]], [[Vevē]],
[[Ženēva]]
}}
'''Ženēvas ezers''' (arī '''Lemāns'''; {{val|fr|Lac Léman}}, ''Lac de Genève''; {{val|de|Genfersee}}) ir liels [[ezers]] [[Alpi|Alpos]] uz [[Šveice]]s un [[Francija]]s robežas. 60% ezera atrodas Šveicē, 40% — Francijā. Ezera krastā atrodas daudzu slavenību mājas.

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Ivans Franko
|     vārds_orig    = ''Іван Франко''
|         attēls    = Ivan Franko (1898).png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Franko 1898. gadā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1856
|     dz_mēnesis    = 08
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = Nahueviču sādža, [[Galīcijas un Lodomērijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
(tagad [[Drohobičas rajons]], [[Ļvivas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1916
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ļviva]], [[Austroungārija]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, rakstnieks, dramaturgs, žurnālists un tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda]]
|        periods    = 1874—1916
|          žanri    = [[eposs]], [[novele]], [[romāns]], [[drāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]], [[dekadence]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Čerņivcu Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Valdošie vēji''' ir [[vējš|vēji]], kas pārsvarā pūš noteiktā virzienā virs kāda Zemes virsmas punkta.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
'''Denosumabs''' ir cilvēka monoklonāla [[antiviela]] [[osteoporoze]]s, kaulu masas zuduma, [[Kauls|kaulu]] metastāžu ārstēšanai. To izstrādāja kompānija ''Amgen''.
[[File:Denosumab.jpg|thumb|Denosumab]]

sentences:
<includeonly>[http://tools.wmflabs.org/pltools/harvesttemplates/?property={{{prop}}}&siteid=lv&project=wikipedia&template={{urlencode:{{{t|{{PAGENAME}}}}}}}&parameter={{urlencode:{{{para}}}}}{{#if:{{{para2|}}}|&parameter={{urlencode:{{{para2}}}}}}}&category={{urlencode:{{{cat|}}}}}&prefix={{urlencode:{{{pref|}}}}} Pievienot datus Vikidatiem]</includeonly><noinclude>{{dokumentācija|content=
Šī veidne izveido saiti uz ''harvesttemplates'' rīku. Obligātie parametri: {{para|prop}} (bez "P") un {{para|para}}. {{para|t}}, {{para|cat}}, {{para|pref}} un {{para|para2}} nav obligātie parametri.
}}
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]</noinclude>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Laura Alonso
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Laura Alonso.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1976|1|2}}
|        Vieta_dz = [[Galisija]], [[Spānija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Laura Alonso Padina''' (dzimusi {{dat|1976|1|2}}) ir [[spāņi|spāņu]] [[operdziedātāja]], [[soprāns]]. Muzikālo karjeru uzsākusi 1999. gadā, kad kļuva par ''Aalto Theatre'' dziedātāju [[Esene|Esenē]], [[Vācija|Vācijā]]. Ir piedalījusies kā viesmāksliniece vairākās starptautiskās teātra izrādēs un mūziklos. Dzimusi [[Galisija|Galisijā]], Spānijā, kur apguva vokālu un [[Vijole|vijoļspēli]], pēc kā turpināja studijas Vācijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laura-alonso.com/en/vita.html |title=Lauras Alonso biogrāfija |access-date={{dat|2018|02|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121214144056/http://www.laura-alonso.com/en/vita.html#fragment-2 |archivedate={{dat|2012|12|14||bez}} }}</ref>

sentences: '''Futbols draudzībai''' ({{val|en|Football for friendship}}, {{val|ru|Футбол для дружбы}}) ir ikgadēja starptautiska bērnu sociālā programma, kuru īsteno PAS "Gazprom". Programmas mērķis ir attīstīt jaunajā paaudzē nozīmīgas vērtības un interesi par veselīgu dzīvesveidu, izmantojot futbolu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns|title=Football For Friendship project returns|work=www.sportindustry.biz|access-date=2018-04-23|date=2016-03-30|language=en|archive-date=2016-09-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20160915232403/https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns}}</ref> Programmas ietvaros 12 gadus veci futbolisti no dažādām valstīm<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014|title=Gazprom’s “Football for friendship 2014” {{!}} InSerbia Today|website=inserbia.info|access-date=2018-04-23|language=en-US|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160424203714/http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014/|archivedate=2016-04-24}}</ref> piedalās ikgadējā starptautiskajā bērnu forumā, Pasaules kausa izcīņā "Futbols draudzībai", Starptautiskajā futbola un draudzības dienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom|title=Europe and Asia to Meet Within Football for Friendship International Children's Social Project of Gazprom|website=www.newswire.ca|access-date=2018-04-23|language=en|archive-date=2015-05-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150524211756/http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom}}</ref> Programmu atbalsta FIFA, UEFA, ANO, Olimpiskā un Paralimpiskā komitejas, valstu galvas, valdības un dažādu valstu futbola federācijas, starptautiskie labdarības fondi, sabiedriskās organizācijas, pasaules vadošie futbola klubi [98]. Programmas vispasaules organizators ir "AGT Communications Group" (Krievija).<ref name=":1" />

sentences: '''Fācija''' [[Ģeoloģija|ģeoloģijā]] ir [[nogulumi|nogulumu]] uzkrāšanās vide, kuras [[Klimats|klimatisko]], [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģisko]], [[Hidrodinamika|hidrodinamisko]], [[Ģeoķīmija|ģeoķīmisko]] un citu apstākļu, kā arī [[fauna]]s un [[flora]]s sastāva specifika atspoguļojas attiecīgo nogulumu īpatnībās. Par fāciju sauc arī konkrētu [[Ieži|iežu]] [[Slānis (ģeoloģija)|slāni]] vai [[svīta (ģeoloģija)|svītu]] (slāņu kopumu), kuru raksturo līdzīgas [[Litoloģija|litoloģiskās]] īpatnības un kas iekļauj sevī vienotu [[Fosilijas|fosilo]] organisko atlieku sastāvu. [[Metamorfo iežu fācija]]s raksturo dažāda sastāva [[Metamorfiskie ieži|metamorfo iežu]] kopums ar vienādiem rašanās apstākļiem. [[Termins|Terminu]] "fācija" ieviesa šveiciešu [[ģeologs]] [[A. Greslijs]] (angl. Amanz Gressly) [[1838. gads|1838. gadā]]. Viņš rakstīja, ka fācija ir slānis vai slāņu grupa, kas atspoguļo [[Sedimentācija|sedimentācijas]] (slāņu veidošanās) vidi. Fāciju izpēte ļauj iezīmēt [[denudācija]]s un sedimentācijas apgabalus, [[Klimats|klimatu]], [[gultne]]s reljefu un [[Jūra|jūras baseina]] dziļumu, [[Sāļi|sāļu]] un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, [[ūdens]] [[Temperatūra|temperatūru]], vecumu u.c.

sentences:
{{Infobox Political Party
|name_english = Palestīnas Atbrīvošanas organizācija
|name_native = {{lang|ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}
''Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah''
|colorcode =
|party_logo =
|leader = [[Mahmūds Abāss]]
|Motto =
|foundation = {{dat|1964|5|28|N|bez}}<ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=F00614F93B5F147A93CBAB178ED85F408685F9 Arabs Create Organization For Recovery of Palestine]  New York Times; 29 May 1964; "JERUSALEM, (Jordanian Sector) 28 May (Reuters) -The creation of Palestine liberation organization was announced today..."]</ref>
|ideology =
|headquarters = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Rāmalla}}<ref name="PLOhead1">[http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 In West Bank, Ramallah looks ever more like capital] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141222055828/http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 |date={{dat|2014|12|22||bez}} }}: "Abbas opened new Ramallah headquarters for the Palestine Liberation Organization (PLO), which was headquartered in East Jerusalem in the years between its establishment in 1964 and Israel's capture of the land in 1967. "God willing, the headquarters of the PLO will return to Jerusalem soon," Abbas said at the 23 November opening ceremony of the building, which the PLO is renting."</ref><ref name="PLOhead2">[http://www.jpost.com/MiddleEast/Article.aspx?id=196522 Abbas: Referendum law is ‘obstacle to peace’]: "...Abbas told reporters in Ramallah, where he inaugurated a new headquarters for the PLO."</ref>
|international =
|website =
|flag =
}}
'''Palestīnas Atbrīvošanas organizācija''' ({{val-ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}; ''{{transl|ar|DIN|Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah}}'') ir 1964. gadā dibināta [[organizācija]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Alex Luna
| Vārds_orig = ''Алекс Луна''
| Attēls = Alex Luna2.JPG
| Att_izm =
| Apraksts = Alex Luna izpildot singlu "Nakts" 2008. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|2}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ohotska|Habarovskas_novads|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = {{UKR}}
| Žanrs = [[opera]], [[Popmūzika|pops]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[kontrtenors]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|https://alexluna.eu/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Oleksandrs Tiščenko''' ({{val|uk|Олександр Вiкторович Тищенко}}), plašāk pazīstams kā '''''Alex Luna''''' (''Алекс Луна''; dzimis 1986. gada 2. martā) ir [[Ukraina]]s dziedātājs, [[kontrtenors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://conferences.tochka.net/532-alex-luna-unikalnyy-ispolnitel-obladatel-redkogo-golosa/|title=Alex Luna – уникальный исполнитель, обладатель редкого голоса|website=Tochka.net|access-date=2023-07-02|date=2008-02-08|language=ru}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Elīda
| native_name    = {{gree|Ἦλις}}
| image          = Elis city.JPG
| image_size     =
| caption        = Elīdas paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 26| latNS = N
| longd = 21| longm = 22| longs = 26| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}}) bija [[Elīda]]s vēsturiskā apgabala galvaspilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]]. Sākotnēji apgabala centrālā pilsēta bija [[Pisa]], kas atradās netālu no [[Olimpija]]s, taču Elīda pārņēma pārvaldi pār šo apgabalu savā ziņā. Pēc vietējā mīta [[Oksils]], Hemona dēls, pārliecināja vietējo ciemu iedzīvotājus pārcelties uz pilsētu, tādējādi padarot to apdzīvotāku un pārticīgāku. Elīda dibināta [[sinoikisms|sinoikisma]] rezultātā 471. gadā pr.Kr.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          = [[file:Gulmit_-_GB_-_04_-_Nasr_Rahman.jpg|300px]]
|image_caption   = Pamiriešu mūziķes
|tauta=Pamirieši
|native_name =
|skaits= 240—250 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[pamiriešu valodas]]
[[tadžiku valoda]]
[[dari]]
[[ķīniešu valoda]]
[[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[čitrālieši]], [[buriši]], [[hunzi]], [[kalaši]]
}}
'''Pamirieši''' vai '''badahšānieši''' ir [[irāņu valodas|austrumirāņu]] valodās runājoša radniecīgu tautu grupa, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnus [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|551|Pamiriešu tautas}}</ref> Tadžikistānā un Ķīnā pamiriešiem ir nodibinātas teritoriālās autonomijas: [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats]] un [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kašgārijas grēda
|attēls                 = Karakorum-d04.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kašgārijas grēdas ainava
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =15 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =75|lon_min =25 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              = [[Tarimas ieplaka|Tarimas ieplaku]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100—250
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Kašgārijas grēda''' vai '''Kongurmuztags''' ({{val|zh|慕士塔格山}}, ''Mùshìtǎgé Shān'') ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] austrumos, [[ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|341}}</ref> Reizēm tiek pieskaitīta [[Kuņluņs|Kuņluņam]], kopā ar [[Kintau]] veidojot tā tālāko ziemeļrietumu izvirzījumu. Stiepjas aptuveni 100 km garumā starp [[Gezdarja|Gezdarju]] ziemeļos un [[Taškorgana|Taškorganu]] dienvidos; rietumos paceļas [[Sarikola grēda]], bet austrumos plešas [[Tarimas ieplaka]]. Dažos avotos Kašgārijas grēdai pieskaita arī [[Kintau]] un [[Ulugartags|Ulugartagu]] ziemeļos līdz [[Markana]]s upei un [[Taškorgantags|Taškorgantagu]] dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://loadmap.net/ru?qq=38.2321%2075.0288&z=9&s=-1&c=41&g=1 |title=Карты всего мира |access-date={{dat|2015|03|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305021722/http://loadmap.net/ru?qq=38.2321%2075.0288&z=9&s=-1&c=41&g=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Grēda veidota no gneisiem, granītiem, kvarcītiem; smailas kores, stāvas, klinšainas nogāzes, dziļas aizas. Apledojums vairāk kā 600 km². Vidējais augstums 5000—6000 metru, augstākās virsotnes ir [[Kongurs]] (7719 m) un [[Muztagata]] (7546 m). Ziemeļu nogāzēs kalnu stepes, dienvidu un austrumu — pustuksneši un tuksneši. Upju ielejās [[tugaji]].

sentences:
[[Kategorija:Uzturs]]
[[Kategorija:Dzīvnieku aizstāvības ētika]]
[[Kategorija:Veselība]]

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neatlaid mani
| attēls                   =  Neverletmegoposterquad.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Never Let Me Go''
| žanrs                    = distopija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Romaneks]]
| producents               =
* [[Endrjū Makdonads]]
* [[Allons Reihs]]
| scenārija autors         = [[Alekss Gārlends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DNA Films]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|9|3|Telaraidas kinofestivāls|2011|2|11|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-let-me-go-2010|title=Never Let Me Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901122554/https://bbfc.co.uk/releases/never-let-me-go-2010|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverletmego.htm|title=Never Let Me Go (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neatlaid mani"''' ({{val|en|Never Let Me Go}}) ir 2009. gada Apvienotās Karalistes romantiska drāma, kas balstīta uz [[Kadzuo Išiguro]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Marks Romaneks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Kīra Naitlija]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|3||bez}} Telaridas filmu festivālā.

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Berlīnes olimpiskais stadions
|attēls            = Berlin Olympiastadion nach Umbau.jpg
|valsts            = {{flag|Vācija}}
|pilsēta           = Berlīne
|adrese            =
|celtniecība-no    = 1934. gada
|pabeigts          = 1936. gadam
|atklāts           = 1936. gadā
1974. gadā pārbūvēts
2006. gadā pārbūvēts
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|izmaksas3         = 43 miljoni [[reihsmarka]]s (1936)
247 miljoni [[eiro|EUR]] (2004)
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105x68
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 77 166
|basketbols        =
|hokejs            =
|cits_sports_nos   =
|cits_sports       =
|klubu-mājvieta    = [[Hertha BSC]] (1963-pašlaik)
[[1936. gada vasaras olimpiskās spēles]]
[[1974. gada FIFA Pasaules kauss]]
[[2006. gada FIFA Pasaules kauss]]
[[Berlin Thunder]] (2004-2007)
[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā]]
[[2011. gada FIFA Pasaules kauss sievietēm]]
|mājas-lapa        = http://www.olympiastadion-berlin.de/
}}

sentences:
[[Kategorija:Kolumbijas sportisti|Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana Kolumbijā|Riteņbraucēji]]

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
'''Maamme/Vårt land''' ir [[Somija|Somijas Republikas]] [[valsts himna]].

Somijā jau ļoti sen ir divas oficiālās valodas - [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda|zviedru]] un daļa iedzīvotāju ir [[Somijas zviedri]], tāpēc arī himna ir divās valodās - somu "Maamme" un zviedru "Vårt land".

sentences:
{{Nepilnīgs}}
'''Cikls''' [[programmēšana|programmēšanā]] ir jēdziens, ar ko apzīmē vairākkārtīgu kādas instrukciju kopas izpildīšanu.

sentences: '''Azerbaidžāņu alfabēts''' tiek lietots [[azerbaidžāņu valoda]]s rakstībā. Mūsdienās oficiālais azerbaidžāņu alfabēts ir [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] modifikācija. Neoficiāli vēl joprojām tiek lietota arī [[Padomju Savienība|PSRS]] laikā ieviestā [[kirilica]].

sentences:
iedalījuma)}}
{{legend|#177245|[[Austrumāfrikas savienība]]}}
{{legend|#ACE1AF|bijušās [[Centrālās Āfrikas Federācija]]s dalībvalstis}}
{{legend|#00f000|[[Nīla]]s ieleja (pieskaita pie [[Ziemeļāfrika]]s)}}]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name =Jūlija Hāgena-Švarca
 |       name_orig = ''Julie Hagen-Schwarz''
 |           image = Autoportree (õlgkübaraga), Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz, TKM TR 5023 M 829.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pašportrets
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1824|10|27}}
 |        location =
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1902|10|20|1824|10|27}}
 |      deathplace = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         dzimums = S
 |         website =
}}
'''Jūlija Vilhelmīne Hāgena-Švarca''' ({{val|de|Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz}}; dzimusi {{dat|1824|10|27}}, mirusi {{dat|1902|10|20}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[gleznotāja]].<ref name="postimees">{{Tīmekļa atsauce|last1=Reinart|first1=Heili|title=Tunnustatuim naiskunstnik meie maal – tartlanna Julie von Hagen-Schwarzi kunstile ja armastusele pühendatud elu|url=https://sobranna.postimees.ee/4203735/tunnustatuim-naiskunstnik-meie-maal-tartlanna-julie-von-hagen-schwarzi-kunstile-ja-armastusele-puhendatud-elu|website=postimees.ee|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences:
]]
'''Starptautiskais grāmatas standartnumurs''' ({{val|en|International Standard Book Number}}, ISBN) ir unikāls [[grāmata|grāmatu]] starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, [[kontrolcipars]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Short tailed Albatross1.jpg
| att_nosaukums = [[Īsastes albatross]] (''Phoebastria albatrus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Procellariiformes
|      kārta_lv = Vētrasputni
|        dzimta = Diomedeidae
|     dzimta_lv = Albatrosi
|     izplatība =
Albratrosu izplatības areāls iekrāsots gaiši zilā krāsā.
|      binomial = Diomedeidae ([[George Robert Gray|G.R. Gray]], 1840)
|    iedalījums = Albatrosus iedala 4 ģintīs:
* {{TaksoSaite|Thalassarche|Dienvidu albatrosi}}
* {{TaksoSaite|Diomedea|Lielie albatrosi}}
* {{TaksoSaite|Phoebastria|Melnie albatrosi}}
* {{TaksoSaite|Phoebetria|Tropu albatrosi}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Karbonāti''' ir [[ogļskābe]]s (H2CO3) [[sāļi]]. Lielākā daļa karbonātu slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]], šķīstoši ir tikai [[nātrijs|nātrija]], [[kālijs|kālija]] un [[amonjaks|amonija]] karbonāti. [[Sārmzemju metāli|Sārmzemju metālu]] karbonāti ir sastopami dabā [[karbonātieži|karbonātiežu]] sastāvā. Par karbonātiem dažreiz sauc arī ogļskābes [[esteri|esterus]] (R1R2CO3). '''Karbonātjons''' (CO32-) ir ogļskābes anjons. Ogļskābe ir vāja divvērtīga skābe. '''Hidrogēnkarbonāti''' ir ogļskābes skābie sāļi. '''Hidrogēnkarbonātjons''' - HCO3-.

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Flickr - Rainbirder - Common Scimitarbill (Rhinopomastus cyanomelas) (cropped).jpg
 | att_nosaukums = [[Līkknābja pupuķis]] (''Rhinopomastus cyanomelas'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Phoeniculidae
 |     dzimta_lv = Mežapupuķu dzimta
 |      binomial = Phoeniculidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ribaberikin Kiribati
Republic of Kiribati
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kiribati Republika
|            valsts_nosaukums = Kiribati
|               karoga_attēls = Flag_of_Kiribati.svg
|            karoga_nosaukums = Kiribati karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Kiribati.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kiribati ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''"Te Mauri, Te Raoi ao Te Tabomoa"''
(Veselība, miers, labklājība)
|                valsts_himna = ''"Teirake Kaini Kiribati"''
|               kartes_attēls = LocationKiribati.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Teinainano]]
| latd=1 | latm=28 | latNS=N | longd=173 | longm=2 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[Kiribatiešu valoda|kiribatiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kiribati prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Taneti Māmau]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kiribati viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Teuea Toatu]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1979]]. gada 12. jūlijs
|                 platība_km2 = 726
|               platība_rangs = 186
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 119 940<ref>https://kir20phc.prism.spc.int/</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 192
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 151,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 55
|                     IKP_PPP = $206 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 213
|          IKP_PPP_per_capita = $2358
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 136
|                         HDI = 0.515
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kiribati dolārs]]
[[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12, +13, +14
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .ki
|              tālsarunu_kods = 686
|                iso_kods_num = 296
|              iso_kods_alfa2 = KI
|              iso_kods_alfa3 = KIR
}}

sentences: '''Asfaltbetons''' jeb vienkārši '''asfalts''' ir būvmateriāls, ar [[dolomīts|dolomīta]] vai [[granīts|granīta]] šķembām un pildvielu (samaltu dolomītu) sajaukta [[bitumens|bitumena]] masa. Asfaltbetonu lieto autoceļu, pagalmu, ielu, tiltu segumos, kā arī rūpniecisko ēku grīdām un jumtiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Deniss Gabors
|     vārds_orig = ''Dennis Gabor''
|         attēls = Gabor-magyarposta.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{HUN}}|{{GBR}}}}
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = {{ubl|[[Londonas Impērijas koledža]]|''[[British Thomson-Houston]]''}}
| alma_mater = {{ubl|[[Čarlotenburgas Tehniskajā universitāte]]|[[Budapeštas Tehniskā universitāte]]}}
| zinātne = [[elektrotehnika]]s inženierija<br>[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Hologrāfija]]s atklāšana
| apbalvojumi = 1971. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Deniss Gabors''' ({{Val-en|Dennis Gabor}}, dzimis '''Dēnešs Gābors''' ({{Val-hu|Gábor Dénes}}) {{dat|1900|6|5}} [[Budapešta|Budapeštā]], miris {{dat|1979|2|9}} [[Londona|Londonā]]) bija [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[elektrotehnika]]s inženieris un [[fizika|fiziķis]]. 1947. gadā izgudroja [[hologrāfija|hologrāfiju]], par ko 1971. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1971 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1971/}}</ref>

sentences:
s pils, kurā notika igauņu ķēniņu sarunas ar Livonijas ordeņa mestru un sodīšana ar nāvi.]]
'''Svētā Jurģa nakts sacelšanās''' ({{val-et|Jüriöö ülestõus}}, {{val-de|Aufstand in der Georgsnacht}}) bija lielākā [[igauņi|igauņu]] sacelšanās pret [[vāci|vācu]] un [[dāņi|dāņu]] virskundzību viņu zemēs 1343.-1345. gadā. Pēc sacelšanās apspiešanas 1346. gadā [[Dānija|Dānijas]] karalis [[Valdemārs IV]] pārdeva [[Harija]]s un [[Virija]]s provinces [[Livonijas ordenis|Livonijas ordenim]]. Igauņu vēsturiskajā atmiņā Jurģu nakts sacelšanās atstāja neizdzēšamu iespaidu un tika apvīta ar mītiem un leģendām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''15. februāris''' ir gada 46. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 319 (320 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: {{commonscat|Capitals in Oceania|Okeānijas galvaspilsētas}}

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Čārlzs Darvins
| vārds_orig = ''Charles Darwin''
| attēls = Charles Darwin aged 51.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Čārlzs Darvins 51 gada vecumā
| dz_gads = 1809
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Mauntā (''The Mount''), [[Šrūsberi]], [[Šropšīra|Šropšīrā]], [[Anglija|Anglijā]]
| m_gads = 1882
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 19
| m_vieta = Daunhausā (''Down House''), Daunā (''Downe''), [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[brits]]
| darba_vietas = [[Karaliskā Ģeogrāfiskā biedrība]]
| alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[dabaszinātnes]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[sugu izcelšanās]],
[[dabiskā izlase]]
| apbalvojumi = 1853. gada [[Karaliskā medaļa]],
1859. gada [[Volastona medaļa]],
1864. gada [[Kopleja medaļa]]
| paraksts = Darwinsig.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Československá republika''
(1948—1960)
''Československá socialistická republika''
(1960—1990)
|nosaukums_latv_val  = Čehoslovākijas Republika (1948—1960)
Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika
(1960—1990)
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            = Aukstais karš
|statuss             = [[PSRS]] [[satelītvalsts]]
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Partija|Vienpartijas]] tautas republika (1948—1960)
[[Partija|Vienpartijas]] [[Sociālistiska valsts|sociālistiska republika]] (1960—1969)
[[Federatīva republika|Federatīva]] [[Partija|vienpartijas]] [[Sociālistiska valsts|sociālistiska republika]] (1969—1989)
[[Federatīva republika|Federatīva]] [[parlamentāra republika]] (1989—1990)
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1948
|gads_beigas         = 1990
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Komunistu apvērsums
|date_start          = {{dat|1948|2|25||bez}}
|event_end           = [[Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika|Pārdēvēta]]
|date_end            = {{dat|1990|3|29||bez}}
|
|event1              = Konstitūcija
|date_event1         = {{dat|1948|5|9||bez}}
|event2              = Sociālistiskā Republika
|date_event2         = {{dat|1960|7|11||bez}}
|event3              = Federāla valsts
|date_event3         = {{dat|1969|1|1||bez}}
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                  = Čehoslovākijas Trešā republika
|flag_p1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika
|flag_s1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_Czechoslovak_Socialist_Republic.svg

sentences: '''Radiants''' — [[debess sfēra]]s punkts, no kura šķietami nāk visi vienas [[meteoru plūsma]]s [[meteors|meteori]]. Faktiskās meteoru trajektorijas ir paralēlas, taču tie šķiet izlidojam no viena punkta perspektīvas efekta dēļ.

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|B vitamins|B vitamīni}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pseudocyperus.jpeg|rinda=Poales|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex pseudocyperus|autors=L.|suga_lv=Dižmeldru grīslis|suga=Carex pseudocyperus|ģints_lv=Grīšļi}}'''Dižmeldru grīslis''' ({{val-la|Carex pseudocyperus}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Nereti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, ūdenstilpju krastos, applūstošos pazeminājumos [[Pļava|pļavās]] un mežu laucēs, skrajos purvainos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-pseudocyperus-l/|title=dižmeldru grīslis - Carex pseudocyperus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-01}}</ref>

sentences: '''16. februāris''' ir gada 47. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 318 (319 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Trešmetāls| ]]
[[Kategorija:Smagā metāla grupas]]

sentences: {{cita nozīme|iekārtu, kas veic urbšanu|griešanas instrumentu|urbis}}

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Kavite (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kavite
| official_name = ''Cavite''
| image_skyline = Corregidor DN-ST-86-01667.JPEG
| imagesize =
| image_caption = Korregidoras sala [[Manilas līcis|Manilas līcī]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-CAV Flag.png
| image_shield = Cavite seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Cavite in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1614
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1574.17
| population_total = 4344829
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =16 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm =52 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
Adm. centrs
| seat = [[Imusa]]
[[Tresemartiresa]]
| capital =
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''8 pilsētas'''
| p2 = [[Bakoora]]
| p3 = [[Karmona (pilsēta)|Karmona]]
| p4 = [[Kavite (pilsēta)|Kavite]]
| p5 = [[Dasmariņasa]]
| p6 = [[Heneraltriasa]]
| p7 = [[Imusa]]
| p8 = [[Tagajtaja]]
| p9 = [[Tresemartiresa]]
| p10 = '''15 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAV
| website                  = {{URL|http://www.cavite.gov.ph/}}
}}
'''Kavite''' ({{val|en|Province of Cavite}}) vai '''Kabite''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kabite}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 8 pilsētās un 15 municipalitātēs un sīkāk 803 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Imusa]], faktiskais administratīvais centrs — [[Tresemartiresa]], bet lielākā pilsēta — [[Dasmariņasa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet ir nozīmīgas [[visaji|visaju]] un [[bikoli|bikolu]] minoritātes. Izplatītākā ir [[tagalu valoda]], bet ap 30 tūkstošiem joprojām sadzīvē lieto [[spāņu valoda|spāņu]] [[kreoliskās valodas|kreolisko]] [[čavakano]] valodu.

sentences:
(vidū) un [[Luijs Kavanjari]] (otrais no kreisās) Gandamakas miera līguma parakstīšanas laikā]]
Ar '''Gandamakas miera līgumu''' [[1879|1879. gadā]] noslēdzās [[Otrais angļu-afgāņu karš|Otrā angļu-afgāņu kara]] ([[1878|1878]]—[[1880|1880. gads]]) pirmā fāze. Saskaņā ar šo līgumu, [[Afganistāna]] nodeva [[Britu impērija]]s valdījumā dažas stratēģiski svarīgas teritorijas, tādējādi izvairoties no vispārējas valsts okupācijas. Līgumu 1879. gada 26. maijā netālu no [[Gandamaka]]s ciema Austrumafganistānā parakstīja valdnieks [[Muhammeds Jakubs]] no afgāņu puses un [[Luijs Kavanjari]] no [[Britu Indija]]s valdības puses. Vairums vēsturnieku ir vienisprātis, ka šis līgums ievadīja Otrā angļu-afgāņu kara otro fāzi.

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}

'''Matrozis''' ir klāja komandas ierindnieks. Šie jūrnieki var tikt nodarbināti vairākās ar [[Kuģis|kuģa]] ekspluatāciju un uzturēšanu saistītās jomās. Matrozis ir zemākā dienesta pakāpe jūras spēkos, tā ir atbilstoša kareivim sauszemes spēkos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Februāris''' ({{val|la|Februarius}}, no {{val|la|februare}} — ''tīrīt'', par godu seno romiešu attīrīšanās rituālam ''Februa'') ir [[gads|gada]] otrais [[mēnesis]]. Februāris ir gada īsākais mēnesis, un parasti tajā ir 28 dienas, bet [[garais gads|garajā gadā]] 29 dienas.<ref>[[1930]]. un [[1931]]. gadā [[Padomju Savienība|PSRS]] īslaicīgi ieviesa savu kalendāru, kur februārī bija 30 dienas.</ref>  Februāris ir [[ziema]]s pēdējais mēnesis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lērincs Sabo
|     vārds_orig = ''Szabó Lőrinc''
|         attēls = Rippl-szabo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Miškolca|td=Ungārija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Ungārijas Tautas Republika]], [[Budapešta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
|rakstīšanas valoda = [[ungāru valoda|ungāru]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Lērincs Sabo''' ({{val-hu|Szabó Lőrinc}}, dzimis {{dat|1900|3|31}} [[Miškolca|Miškolcā]], miris {{dat|1957|10|3}} [[Budapešta|Budapeštā]]) bija [[Ungārija|ungāru]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{DISPLAYTITLE:Playstation 5}}
{{Konsoles infokaste|attēls=PlayStation_5_and_DualSense.jpg|logo=PS5_logo.svg|logo_izm=155px|attēls_izm=255px|paraksts=PlayStation 5 konsole un [[DualSense]] kontrolieris|gimene=[[PlayStation]]|media=[[Blu-ray]], [[DVD]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[DualSense]]
| [[DualShock 4]]
| [[PlayStation Move]]
}}|sakt=12. novembrī, 2020|izveidotājs=[[Sony]]|razotajs=[[Sony]]|operetajsistema=PlayStation 5 sistēmas programmatūŗa|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[PlayStation 4 Pro]]
| Bez versijām un revīzijam: [[PlayStation 4]]
}}|cena={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': USD$499, EUR€499
| '''PlayStation 5 Digital''': USD$399, EUR€399
}}|atmina=SSD 825 GB|svars={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': 4.5 kg
| '''PlayStation 5 Digital''': 3.9 kg
}}}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Manikuagānas ūdenskrātuve
| attēls       = STS009 Manicouagan.jpg
| paraksts     = Ūdenskrātuves fotogrāfija no kosmosa (ziemeļi apakšā pa labi)
| map = Kvebeka#Kanāda
| vieta        = {{CAN}}<br/>{{CA-QC}}
| plat_d=51 | plat_m= 08 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 68 | gar_m= 45 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 1942
| garums       =
| platums      =
| krasta_līnija =
| Vid_dziļums  = 85
| Max_dziļums  = 350
| tilpums      = 137,9
| augstums_vjl = 342—359
| izteka       = [[Manikuagāna]]
| baseins      = 29 241
| salas        = [[Renē Levasēra sala]]
| pilsētas     =
}}
'''Manikuagānas ūdenskrātuve''' ({{val|fr|Réservoir Manicouagan}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Kanāda|Kanādā]], izbūvēta [[Manikuagāna]]s upes baseinā. Pēc tilpuma piektā lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Administratīvi ietilpst [[Kvebeka]] provincē. Izbūvēta Manikuagānas [[hidroelektrostacija|hidroelektrostaciju]] virknes darbināšanai. Ūdenskrātuve aizpilda Manikuagānas upes ieleju 55 km garumā un Manikuagānas [[triecienkrāteris|triecienkrāteri]], veidojot riņķveida ūdenstilpi ar [[Renē Levasēra sala|Renē Levasēra salu]] centrā.

sentences: '''Gliese 581 e''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,028 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentriciāte ir 0,0261. 1 gads uz planētas ilgst 3,149 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 2,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks Trešais
| attēls                   = Shrek the third ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek the Third''
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 =
* [[Kriss Millers]]
* [[Ramans Hui]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Denīze Nolana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Praiss]]
* [[Pīters S. Sīmans]]
* [[Kriss Millers]]
* [[Eirons Vārners]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Rūperts Everets]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Džois Arastia]]
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Šreks 2]]"
| nākamā                   = "[[Šreks: Ilgi un laimīgi]]"
| imdb                     =
}}
'''"Šreks Trešais"''' ({{val|en|Shrek the Third}}) ir 2007. gada ASV animācijas filma, turpinājums filmām "[[Šreks]]" un "[[Šreks 2]]". Pēc šīs filmas uzņemta [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] īsfilma "[[Šreka Ziemassvētki]]". Filmai, atšķirībā no pirmajām divām, mainījusies režisoru komanda.

sentences: '''Bastija''', arī '''basteja'''<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca. I. sējums</ref> (no {{val-it|bastia}}) ir fortifikācijas būve. Bastejas izveidojās 15. gs. [[Itālija|Itālijā]], attīstoties [[artilērija]]i. Nocietinājumu evolūcijā basteja bija kā pārejas posms no aizsargtorņa uz [[bastions|bastionu]]. Basteja, salīdzinājumā ar aizsargtorni, bija zemāka un platāka. Tai bija vairāki stāvi, kuros izvietojās artilērija, turklāt, lielgabalus varēja izvietot arī uz bastejas jumta. Parasti basteja atradās pārējo nocietinājumu priekšpusē, aizsargājot tos ar flankējošu uguni. Pēc formas bastejas bija pusapaļas, apaļas vai daudzstūrainas. Apaļas formas basteja ir [[rondelis]].

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Mērija Šellija
|         vārds_orig = ''Mary Shelley''
|             attēls = Mary Wollstonecraft Shelley Rothwell.tif
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērijas Šellijas portrets
|            dz_gads = 1797
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|             m_gads = 1851
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 1
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = romānu un stāstu rakstniece, dramaturģe, esejiste, biogrāfe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Frankenšteins]]" (1818)<br />"[[Pēdējais cilvēks (romāns)|Pēdējais cilvēks]]" (1826)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''Vienkāršais pasta pārsūtīšanas protokols''' jeb '''SMTP''' (no {{val|en|'''S'''imple '''M'''ail '''T'''ransfer '''P'''rotocol}})<ref name="AkadTerm"/> ir [[lietojumslānis|lietojumslāņa]] [[interneta protokols]], kas paredzēts [[elektroniskais pasts|elektroniskā pasta]] sūtīšanai no klienta datora uz SMTP serveri vai starp serveriem. SMTP ir definēts standartā {{RFC|821}} (STD 10). Paplašinātais protokols [[ESMTP]], kuru lieto mūsdienās, ir definēts {{RFC|2821}}.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Mobilā telefona infokaste
 |          nosaukums =
 |             attēls =
 |      attēls izmērs =
 |    attēls paraksts =
 |               logo =
 |        logo izmērs =
 |      logo paraksts =
 |           ražotājs =
 |       izstrādātājs =
 |             sērija =
 |          operators =
 |              tīkls =
 |           izlaists =
 |            statuss =
 |           izbeigts =
 |  vienības pārdotas =
 | vienības izsūtītas =
 |               tips =
 |             izmērs =
 |              svars =
 |                 os =
 |                soc =
 |   operatīva atmiņa =
 |                gpu =
 |             atmiņa =
 |      atmiņas karte =
 |        akumulators =
 |        datu ievade =
 |           displejs =
 | aizmugurējā kamera =
 |   priekšējā kamera =
 |              skaņa =
 |     mediju formāti =
 |      zvanu signals =
 |      savienojamība =
 |               citi =
 |        priekštecis =
 |           pēctecis =
 |      ārējās saites =
}}</pre>
<includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
siltuma daudzuma mērīšanai izmantoja [[Antuāns Lavuazjē]] un [[Pjērs Simons Laplass]]]]
{{Līdzīgs|Kolorimetrs}}
'''Kalorimetrs''' ir ierīce, ko [[kalorimetrija|kalorimetrijā]] izmanto [[siltums|siltuma]] daudzuma mērīšanai [[ķīmiska reakcija|ķīmiskajās reakcijās]] un fizikālajās pārvērtībās, kā arī, lai noteiktu [[īpatnējā siltumietilpība|īpatnējo siltumietilpību]]. Vienkāršu kalorimetru veido ūdens trauks, kas atrodas virs reakciju kambara, un šajā ūdenī ir termometrs. Notiekot reakcijai, kurā izdalās siltums, ūdens uzņem šo siltumu un tā temperatūra paaugstinās. Izmērot ūdens sākuma un beigu temperatūru, var aprēķināt siltuma daudzumu, kas izdalījies reakcijas laikā. Šī metode tiek izmantota tikai mācību procesā, jo mērījumā netiek ņemts vērā siltuma zudums ārējo apstākļu dēļ.

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences: '''Saiešanas telts''', arī '''Tabernākuls''' saskaņā ar [[Tora|Toru]] bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s līdz pat [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes tempļa]] uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas [[Otrā Mozus grāmata|Otrajā Mozus grāmatā]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Mõtsa pūol
|nosaukums_latv_val     = Metsepole
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1207
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Metsepoli iekļāva [[Livonijas bīskapija]]s sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Metsepole.jpg
|image_map_caption      = Metsepoles valsts (novada) minimālais un maksimalais lielums pēc dažādām vēstures kartēm (12.-13.gs.)
|
|galvaspilsēta          = ''castrum Mezepol''
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = līvu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
s struktūrformula]]
'''Auksīni''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''auxein'' – 'augt, palielināties') ir ķīmisku savienojumu grupa, kas augos pilda [[Augu hormoni|regulatorās funkcijas]]. Pastāv dabīgie ([[β-indoliletiķskābe]]s (IAA), [[β-indolilsviestskābe]]s (IBA), [[4-hlorindoletiķskābe-3]]) un sintētiskie auksīni (NAA, 2-4 D). Atšķirībā no citiem augšanas regulatoriem, auksīni, kopā ar [[citokinīni]]em, kaut nelielos daudzumos, jebkuram augam nepieciešami praktiski visos fizioloģiskajos procesos. Pirmais atklātais auksīns ir β-indoliletiķskābe (IAA), kas arī tiek uzskatīta par nozīmīgāko no visām.<ref name=pp>Taiz L., Zeiger E., Plant Physiology, 5th Edition, 2010, 782 p., {{ISBN|978-0-87893-511-6}}</ref>

sentences:
{{atveidošana}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Malaysia
|    pilnais_valsts_nosaukums = Malaizija
|            valsts_nosaukums = Malaysia
|               karoga_attēls = Flag of Malaysia.svg
|            karoga_nosaukums = Malaizijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Malaysia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Malaizijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Negaraku]]
|               kartes_attēls = Malaysia ASEAN.PNG
|             kartes_paraksts = Malaizija (tumši zaļā) un [[Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija]]s dalībvalstis (gaiši zaļā)
|               galvaspilsēta = [[Kualalumpura]]
|             lielākā_pilsēta = [[Kualalumpura]]
|              valsts_valodas = [[malajiešu valoda]] (oficiālā valoda)
[[angļu valoda]] ([[De facto|de fakto]] otrā oficiālā valoda)<ref>http://www.commonlii.org/my/legis/consol_act/nla1963671971234/</ref>
|        valsts_galvas_tituls = [[Malaizijas monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Ibrahims Iskandars]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Malaizijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Anwar Ibrahim]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums = no [[Lielbritānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1957|08|31}}
|                 platība_km2 = 330 803
|          iedzīvotāju_skaits = 30 369 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 42
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 92
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 116
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,803
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 62.
|                        Gini = 46.2
|                   Gini_gads = 2009
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs = 36
|                      valūta = [[ringits]] ([[MYR]])
|                  laika_zona = [[MST]]
|                  utc_offset = +8
|                      domēns = [[.my]]
|              tālsarunu_kods = 60
}}

sentences:
{{cita nozīme|salu ASV|salu Gvinejā|Alkatrasa (Gvineja)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Alkatrasa
|attēls              = Alcatraz Island as seen from the East.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = ASV#Kalifornija
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = ''Alcatraz Island''
|izvietojums         = Klusais okeāns
|arhipelāgs          =
|latd=37|latm=49|lats=36|latNS=N |longd=122|longm=25|longs=22|longEW=W
|platība             = 8,9 ha
|garums              = 0,511
|platums             = 0,180
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips = Pavalsts
|valsts adm vienība       = [[Kalifornija]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Alkatrasa''' (''Alcatraz'') ir sala [[Sanfrancisko līcis|Sanfrancisko līcī]], 2 km no krasta [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[ASV]]. Sala ir 511x180 m liela (8,9 ha).

sentences: '''Tīkla topoloģija''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[tīkla mezgls|mezglu]] sakārtojuma veids. [[Diskrētā matemātika|Matemātiski]] to var uzskatīt par [[grafs|grafu]], kurā virsotnēm atbilst tīkla mezgli, bet šķautnēm — fiziskās vai datu saites starp mezgliem.

sentences:
„Inflantu zemes laika grāmatas jeb kalendāra 1898. gadam” [[rokraksts]], ko pastāvošā aizlieguma dēļ neļāva iespiest, [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] izstāde „Grāmata Latvijā”.]]
'''Latīņu drukas aizliegums''' bija no 1865. līdz 1904. gadam īstenota [[Krievijas Impērija]]s valdības politika [[Vitebskas guberņa|Vitebskas guberņā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Aizliegums attiecās uz jebkādu tekstu iespiešanu un izplatīšanu latīņu burtiem, jeb ''antikvā''. Aizlieguma galvenais mērķis bija mazināt [[Poļi|poļu]] muižnieku ietekmi Krievijas Impērijas ziemeļrietumu daļā pēc [[1863. gada sacelšanās Polijā|1863. gada sacelšanās]] un ietvēra poļu kultūras izplatības ierobežošanu. Tas bija gan etnisks, gan [[Konfesija|konfesionāls]] (lielākā daļa poļu (tāpat kā latgalieši) bija [[katoļi]]) un darbojās [[pārkrievošana]]s politikas ietvaros, mēģinot poļu un latviešu lietoto latīņu rakstību nomainīt uz [[Krievi|krievu]] un citās austrumslāvu valodās lietoto [[Kirilica|kirilicu]]. Neskatoties uz to, ka drukas aizliegums tika galvenokārt vērsts pret poļiem, tas ilgāk pastāvēja Latgales un Lietuvas teritorijā. Līdztekus latīņu drukas aizliegumam Vitebskas guberņas latviešu apdzīvotajā daļā (Latgalē) tika ierobežota arī izglītības ieguve [[Latviešu valoda|latviešu valodā]]. Cīņā pret latīņu drukas aizliegumu Latgalē aktīvi iesaistījās toreizējā latgaliešu inteliģence, lielāko darbu paveica [[Pīters Miglinīks]] un [[Andrivs Jūrdžs]], bet grāmatu pārrakstīšanā latīņu burtiem iesaistījās arī [[Joņs Salinīks]], [[Vincents Leika]], [[Joņs Seiļs]] un [[Joņs Šķesters]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/86398|title=Cīņa pret drukas aizliegumu|last=Salceviča|first=Ilona|website=Latvijas Vēstnesis|access-date=25.08.2020.|date=01.04.2004.}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Zāmuels Hillners
|          vārds_orig = ''Hillner Johann Samuel''
|              attēls = Hillners Johans.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1754
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]]
|              m_gads = 1835
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 2
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
i]]
'''Dolmabahčes pils''' ([[Turku valoda|turku valodā]]: ''Dolmabahçe Sarayı'') ir pils [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]], [[Bosfors|Bosfora jūras šauruma]] [[Eiropa]]s puses rietumos. Pils no [[1853]]. līdz [[1923]]. gadam kalpoja kā [[Osmaņu impērija]]s [[Osmaņu dinastija|sultāna]] rezidence un valsts administratīvais centrs, izņemot 20 gadu periodu ([[1889]]-[[1909]]), kad par sultāna mītni lietoja [[Jildizas pils|Jildizas pili]]. Pēc Osmaņu impērijas sabrukuma to kā savu rezidenci izmantoja arī [[Turcija]]s dibinātājs un pirmais prezidents [[Mustafa Kemals Ataturks]].Dolmabahčes pils bija pirmā eiropiešu stilā uzbūvētā pils [[Stambula|Stambulā]] un to sāka būvēt sultāns [[Abdulmedžids I]] no [[1842]]. līdz [[1853]]. gadam. Pils celtniecība impērijai maksāja 5 milj. Osmaņu zelta mārciņas (vairāk kā 35 t zelta, kas mūsdienās būtu apmēram 380 miljoni latu). 14 t zelta tika izlietotas tikai pils griestu apdarei vien. Pils lielajā ceremoniju zālē joprojām apskatāma pasaulē lielākā Bohēmijas kristāla lampa, kuru sultānam uzdāvināja [[Lielbritānija]]s [[karaliene Viktorija]]. Lampā iebūvētas 750 spuldzes un tā sver 4,5 t. Dolmabahčes pilī joprojām atrodas lielākā Bohēmijas un Bakaratas kristāla lampu un stāvlampu kolekcija pasaulē un pat galvenās kāpnes izgatavotas no Bakaratas kristāla detaļām.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}

sentences: '''28. jūnijs''' ir gada 179. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (180. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 186 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Castanea pumila|autors=|attēls=AlleghenyChinquapin-IMG 2803.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea pumila|suga_lv=Zemā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea pumila kz05.jpg}}'''Zemā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea pumila}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas]] dienvidaustrumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila|title=NatureServe Explorer 2.0|website=explorer.natureserve.org|access-date=2022-09-03|archive-date=2022-12-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20221228195017/https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums      =
|attēls         = Agapornis fischeri -Ueno Zoo, Japan -three-8a-4c.jpg
|att_nosaukums  = [[Fišera zaļspārnītis|Fišera zaļspārnīši]].
|valsts         = Animalia
|valsts_lv      = Dzīvnieki
|tips           = Chordata
|tips_lv        = Hordaiņi
|klase          = Aves
|klase_lv       = Putni
|kārta          = Psittaciformes
|kārta_lv       = Papagaiļveidīgie
|virsdzimta     = Psittacoidea
|virsdzimta_lv  = Papagaiļu virsdzimta
|dzimta         = Psittaculidae
|dzimta_lv      = Vecās pasaules papagaiļu dzimta
|apakšdzimta    = Agapornithinae
|ģints          = Agapornis
|ģints_lv       = Zaļspārnīši
|kategorijas    = nē
}}
'''Zaļspārnīši''' (''Agapornis'') ir [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo]] kārtas [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieskaita deviņas [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Madagaskara|Madagaskarā]] mītošas sugas.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Mauritius Network Information Centre (MUNIC)''
|sponsors              = ''Internet Direct Ltd''
|domātais-pielietojums = Ar [[Maurīcija|Maurīciju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Maurīcijā, kā arī saistībā ar mūziku un muzejiem
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.mu/ www.nic.mu]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Tirole
 | official_name           = ''Tirol''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Alpbachtal.JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Tiroles ainava
 | image_flag              = Flag_of_Tirol_(state).svg
 | image_shield            = AUT_Tirol_COA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Insbruka]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Tirol_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Tiroles atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+8
| p1 = [[Insbruka]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Imstas apriņķis]]
| p4 = [[Insbrukas zemes apriņķis]]]
| p5 = [[Kicbīeles apriņķis]]
| p6 = [[Kufšteinas apriņķis]]
| p7 = [[Landekas apriņķis]]
| p8 = [[Līencas apriņķis]]
| p9 = [[Reitas apriņķis]]
| p10 = [[Švacas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 12640.17
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 3798
 | elevation_min_m         = 465
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 757852
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://vorarlberg.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Gideons fon Laudons
|     vārds_orig = ''Ernst Gideon von Laudon''
|         attēls = Laudon.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1717
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Toce]], [[Zviedru Vidzeme]]
(mūsdienās [[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1790
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Novi Jičīna]], [[Hābsburgu impērija]]
(mūsdienās {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals]] (''Feldherr'')
|  dienesta_laiks = 1732—1790
|          valsts = [[Krievija]] (1732—1741), [[Austrija]] (1741—1790)
|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Polijas mantojuma karš]] (1733—1738), [[Krievu-turku karš (1735—1739)]], [[Austrijas mantojuma karš]] (1740—1748), [[Septiņgadu karš]] (1757—1763), [[Bavārijas mantojuma karš]] (1778—1779), [[Austrijas-Turcijas karš]] (1787—1791)
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
{{commonscat|Ernst Gideon von Laudon|Ernests Gideons fon Laudons}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 53
|             5. čaula = 7
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = I
|             atommasa = 126,90447
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kristālisks jods un violeti joda tvaiki [[kolba|kolbā]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+7''', +5, +3, +1, '''-1'''
|  elektronegativitāte = 2,66
|              blīvums = 4940
|  kušanas temperatūra = 386,85 K (113,7 °C)
| viršanas temperatūra = 457,4 K (184,3 °C)
}}
'''Jods''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''I''' (līdz 20. gadsimta 50. gadiem - '''J''') un atomnumuru 53. Jods ir smagākais neradioaktīvais [[halogēni|halogēns]]. Jods dabā ir sastopams [[jodīdi|jodīdu]] veidā. Jodu pirmo reizi brīvā veidā ieguva [[1811]]. gadā, jūras zāļu [[pelni]]em pieliekot pārāk daudz [[sērskābe]]s. Izveidojās joda tvaiki, kurus izdevās [[kondensācija|kondensēt]]. Mūsdienās visvairāk jodu ražo [[Čīle|Čīlē]], jo tur atrodas jodu saturoša minerāla atradnes.

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences:
[[Kategorija:Hipotēzes]]
[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sāļūdens''' jeb '''sālsūdeņi''' ir dabīgs [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[sājūdens]], bet mazāku nekā [[piesātināts sāļūdens]] vai rapa. Ūdenī izšķīdušo sāļu lielāko daļu veido [[nātrija hlorīds]], kā arī citi [[Nātrijs|nātrija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] sāļi. Tehniski sāļūdens satur no 30 līdz 50 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sāļūdens ir visizplatītākais ūdens veids uz Zemes, jo to satur visi okeāni un lielākā daļa jūru. [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] sāļums variē 34-36 promiļu robežās (vidēji 35 ‰), bet, piemēram, [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]] sasniedz 41 promili. Sakarā ar augsto sāļu saturu sāļūdeņiem ir lielāks blīvums un viskozitāte, nekā [[Saldūdens|saldūdenim]], un tas sasalst pie zemākas temperatūras. Latvijā sāļūdens ir sastopams urbumos, [[Kembrijs|kembrija]] [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] 500 m līdz 1800 m dziļumā<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|42}}</ref> un var tikt izmantots minerālūdens ražošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tarlaka
 | official_name            = ''Tarlac''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = FvfTarlacPark0001 05.JPG
| image2                   = 09320jfSan Roque Vicente Street Poblacion Tarlac Cityfvf 13.JPG
| image3                   = FvfTSU0081 20.JPG
| image4                   = Tarlac City 1.JPG
| image5                   = Tarlacjf3925 13.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator tarlac tarlac.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Tarlaka]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1788
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 76
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 274.66
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 385398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 29 | lats = 13 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 24 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2300
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 61
 | website                  = {{URL|http://www.tarlaccity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Flandrijas tūre
| current_event = 2021. gada Flandrijas tūre
| image         = [[Image:Ronde van Vlaanderen logo.png]]
| date          = Aprīļa sākums
| region        = {{vieta|Beļģija|Flandrija}}
| latviski      =
| localnames    = Ronde van Vlaanderen {{nl icon}}
| nickname      = De Ronde
Vlaanderens mooiste
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Klasikas piemineklis]]
| organiser     =
| director      =
| first         = 1913
| number        = 106 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Pols Demāns]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Ahjels Bijsē]]
{{flaga|ITA}} [[Fjorenco Manji]]
{{flaga|BEL}} [[Ēriks Lemāns]]
{{flaga|BEL}} [[Johans Musēvs]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SUI}} [[Fabians Kančellāra]]
''(3 uzvaras)''
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
darba "[[Ādama radīšana]]" parodija ''Touched by His Noodly Appendage'' ir ikonisks Lidojošā makaronu monstra attēlojums;<ref name="Touched">{{tīmekļa atsauce | url = http://www.androidarts.com/fsm/index.htm |title = Touched by His Noodly Appendage |author = Jansson, Arne Niklas | work = Android Arts | accessdate = 2012-11-25 }}</ref> autors Arne Niklass Jansons.]]
{{nepilnīgs}}
'''Lidojošais makaronu monstrs''' jeb '''Lidojošais spageti monstrs''' ({{val|en|Flying Spaghetti Monster}}) ir mūsdienu [[parodija]], Lidojošā makaronu monstra baznīcas jeb pastafarisma dievība. '''Pastafarisms''' (pēc analoģijas ar [[pasta|makaroniem]] un [[rastafarisms|rastafarismu]]) ir [[sociāla kustība]], kas veicina bezrūpīgu attieksmi pret [[Reliģija|reliģiju]] un iebilst pret [[Apzināta radīšana|apzinātās radīšanas]] un [[Kreacionisms|kreacionisma]] mācīšanu valsts skolās. Saskaņā ar tās piekritējiem, pastafarisms ir "īsta, likumīga reliģija, gluži kā jebkura cita."<ref name="About">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.venganza.org/?page_id=2|title=About|last=Henderson|first=Bobby|work=The Church of the Flying Spaghetti Monster|accessdate=2012-08-10}}</ref> Pastafarisms ir oficiāli atzīta reliģija [[Nīderlande|Nīderlandē]]<ref name="metro.co.uk">http://metro.co.uk/2016/01/28/the-netherlands-has-recognised-the-church-of-the-flying-spaghetti-monster-as-a-religion-5649017/</ref> un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — kur pastafarisma pārstāvjiem atļauts laulāties un kur 2016. gada aprīlī notikušas pirmās juridiski atzītās pastafariešu kāzas.<ref name="NZcelebrant">{{cite news|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=11595894|title=First Pastafarian celebrant can help couples get noodley knotted|first=Nicholas|last=Jones|authorlink=|website=[[New Zealand Herald]]|date=Feb 26, 2016|accessdate=2016-06-24}}</ref><ref name="NZPirateWedding">[http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-35112484 New Zealand: Pastafarian marriage ceremonies approved]</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-36062126|title=New Zealand stages first Pastafarian wedding on pirate boat|publisher=BBC|date=2016-04-16|accessdate=2016-04-16}}</ref> Tajā pašā mēnesī ASV federālā tiesa atzina, ka "Lidojošā makaronu monstra baznīca" nav īsta reliģija.<ref>https://www.rt.com/usa/339519-judge-flying-spaghetti-god/</ref>

sentences: '''Leģenda par Gendži''' ({{val|ja|源氏物語}}, ''gendži monogatari'') ir 11. gadsimta [[Japāna|japāņu]] [[Heiana]]s perioda [[Murasaki Sikibu]] [[romāns]], kas vispāratzīts par Japānas [[literatūra]]s augstāko sasniegumu. Leģendas varonis ir "Spīdošais princis" Gendži, kāda imperatora un mazsvarīgas konkubīnes dēls. Tiek sacerētas prinča mīlas dēkas un politiskās intrigas.

sentences:
{{Navbox with columns
|name  = Matrikss
|title = "[[Matrikss (filmu sērija)|Matrikss]]"
|state = uncollapsed
|colstyle = text-align:center;background:plain;

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īstā mīlestība
| operators =
| attēls = True romance.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, kriminālfilma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents =
| scenārijs = [[Kventins Tarantīno]]
| aktieri = * [[Kristians Sleiters]]
* [[Patrīcija Ārkete]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Breds Pits]]
* [[Kristofers Volkens]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''True Romance''
| studija = * ''Morgan Creek Productions''
* ''Davis Films''
* ''A Band Apart''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|10}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/True-Romance#tab=summary|title=True Romance (1993) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īstā mīlestība"''' ({{Val|en|True Romance}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kriminālfilma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]], bet scenārija autors [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Sleiters]], [[Patrīcija Ārkete]], [[Deniss Hopers]], [[Vels Kilmers]], [[Gērijs Oldmens]], [[Breds Pits]] un [[Kristofers Volkens]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arveds fon Šulcs
|     vārds_orig = ''Arved von Schultz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Rinkules muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>([[Rinkule]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Hildene]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Hella Zūra
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Darbaspēka migrācija''' jeb '''darbaspēka starptautiskā kustība''' ir jebkura [[darbaspēks|darbaspēka]] [[Iedzīvotāju migrācija|migrācija]] no vienas vietas uz citu, bieži veicot lielas distances vai pārvietojoties lielās grupās. Cilvēki ir migrējuši visos laikmetos, un arī mūsdienās iedzīvotāju kustība turpinās gan brīvprātīgā formā kāda reģiona, valsts vai starptautiskā līmenī, kā arī piespiedu kārtā (cilvēku tirdzniecība, dabas katastrofas, vergu pārvietošana).

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
]]
'''Vanagu iezis''' (arī '''Roču iezis''', '''Egļu krauja''') ir aptuveni 250 m plats divpakāpju [[smilšakmens]] [[iezis]] [[Amata]]s labajā krastā, [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Tieši pie upes ir 1—15 metrus augsts smilšakmens atsegums, bet Vanagu iezi veido divi klinšu stāvi, no kuriem apakšējais ir 250 m garš, bet augšējais īsāks. Abi ir aptuveni 15 m augsti. Iezī ir vairāki nobrukumi.<ref name="vietas"/> Iezī divas sāniskās erozijas alas — [[Bruņuzivju ala]] un [[P ala]]. Kopējais kraujas augstums ir 36 m.<ref name="enter">[http://www.entergauja.com/lv/ko-darit/enter-daba/vanagu-iezis EnterGauja objekts: Vanagu iezis]</ref> Sākas lejpus mājām "Amatiņas", bet beidzas 700 m augšpus Veclauču tiltam.<ref>[http://www.travellatvia.lv/8/0/1103/lv/?main=0&noz=0 travellatvia.lv Vanagu iezis]</ref> Šis ir valsts aizsargājams [[Ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskais]] un [[Ģeoloģija|ģeoloģiskais]] dabas piemineklis.<ref>[http://likumi.lv/doc.php?id=7487 Ministru kabineta noteikumi par aizsargājamiem ģeoloģiskajiem un ģeomorfoloģiskajiem dabas pieminekļiem]</ref> Iezī ir atrodamas ir [[aleirolīti|aleirolītu]] un lodīšsmilšakmeņu starpkārtas, kā arī atrastas [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[fosilijas]].<ref name="vietas">[http://www.vietas.lv/objekts/vanagu_iezis/ vietas.lv objekts: Vanagu iezis]</ref> Pār iezi plūst vairāki avoti, kas ziemas laikā veido vairākus leduskritumus.<ref>[http://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?falas=683 Informācija par iezi dziedava.lv]</ref> Ieža nosaukuma rašanās nav zināma, bet vietējie ļaudis iezi dēvē par Egļu krauju apkārtējā, biezā [[Egles|egļu]] meža dēļ<ref name="enter"/> un par Roču iezi tuvējā [[Roču rezervāts|Roču rezervāta]] un Ročupītes dēļ.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox cycling race
| name        = Tour of Estonia
| image       =
| date        = maijs/jūnijs
| region      = {{EST}}
| english     =
| discipline  = [[Šosejas riteņbraukšana|šoseja]]
| competition = [[UCI Eiropas tūre]]
| type        = Daudzdienu sacensības
| organiser   = ''Club Tartu Maraton''
| director    =
| first       =  2013
| number      =  10 (uz 2023. gadu)
| last        =
| firstwinner = {{flagathlete|[[Gerts Jēērs]]|EST}}
| mostwins    = {{flagathlete|[[Karls Patriks Lauks]]|EST}},{{flagathlete|[[Gžegožs Stenpņaks]]|POL}} (2. uzvaras)
| mostrecent  = {{flagathlete|[[Rasmuss Bēgs Valins]]|DEN}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ramzess II Lielais
| vārds_orģ           =
| attēls              = RamsesIIEgypt.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = izkalts Ramzesa Lielā portrets [[Abū Simbelas tempļi|Abū Simbelas tempļu]] klints sienā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1279. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1213. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Seti I]]
| pēctecis            = [[Merneptahs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = apmēram 1300. gadā p.m.ē.
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1213. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           = Kapene KV7 [[Valdnieku ieleja]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 19. dinastija
| tēvs                = Seti I
| māte                = Tija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Ramzess II Lielais''' (ap 1300. p.m.ē. — 1213. p.m.ē.) bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] karavadonis un politiķis, deviņpadsmitās dinastijas trešais [[faraons]]. Tronī kāpa 1279. gadā p.m.ē un valdīja aptuveni 66 gadus. Tiek uzskatīts par vienu no varenākajiem un ietekmīgākajiem Senās Ēģiptes faraoniem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 darbs ''Composition grise et rouge''.]]
'''Tašisms''' ir [[glezniecība]]s virziens, kas radās 1950. gados [[Francija|Francijā]]. Tas ir ļoti saistīts ar [[neformālā māksla|neformālo mākslu]] un dažkārt tiek skatīts kā tās apakšvirziens.

sentences:
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Monumenti]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences: '''Gluons''' (no {{val|en|glue}} — 'līme') ir [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņa]], kura pārnes [[stiprā mijiedarbība|stipro spēku]] no viena [[kvarki|kvarka]] uz otru un liek [[atoma kodols|atomu kodolos]] kvarkiem turēties kopā [[protons|protonos]] un [[neitrons|neitronos]]. Gluoni mijiedarbojas savā starpā.

sentences: '''27. janvāris''' ir gada 27. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 338 (339 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Ahtems Seitablajevs''' ([[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]:  ''Ahtem Şevket oğlu Seit-Abla'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ахтем Шевкетович Сеітаблаєв'', dzimis [[1972. gads|1972]]. gada [[11. decembris|11. decembrī]] [[Jangijula|Jangijulā]], [[Taškentas apgabals|Taškentas apgabalā]], [[Uzbekijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] izcelsmes [[Ukraina|Ukrainas]] aktieris un režisors.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Hesene
 | official_name           = ''Hessen''
 | other_name              =
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | image_skyline           = Felsberg (Hesse) 2003-05-18 (1).jpg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Skats uz Felsbergas pilsētu Hesenē
 | image_flag              = Flag of Hesse.svg
 | flag_size               =
 | image_shield            = Coat of arms of Hesse.svg
 | shield_size             = 60px
 | nickname                =
 | motto                   =
 | anthem                  = ''Hessenlied''
 | capital                 = [[Vīsbādene]]
 | largest_city            = [[Frankfurte pie Mainas]]
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Hesse in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{DEU}}
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 21114.94
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 6045425
 | population_as_of        = 31.12.2013.
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.hessen.de/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-HE
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Dzīvības apdrošināšana''' ir privātpersonu [[apdrošināšana]], kas nodrošina finansiālo aizsardzību ģimenei apgādnieka zaudējuma gadījumā. Iespējams iegādāties dzīvības apdrošināšanu bez uzkrājuma<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-terminapdrosinasana/|title=Dzīvības termiņapdrošināšana}}</ref> (jeb dzīvības termiņapdrošināšanu) un dzīvības apdrošināšanu ar uzkrājumu<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-apdrosinasana-ar-uzkrajumu/|title=Dzīvības apdrošināšana ar uzkrājumu}}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kā nozagt miljonu
| operators =
| attēls = Howtostealamillion.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Viljams Vailers]]
| producents = * Viljams Vailers
* Freds Kolmars
| scenārijs = [[Harijs Kurnics]]
| aktieri = * [[Odrija Hepbērna]]
* [[Pīters O'Tūls]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Hjū Grifits]]
* [[Šarls Bojērs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''How to Steal a Million''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|7|13}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kā nozagt miljonu"''' ({{Val|en|How to Steal a Million}}) ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Viljams Vailers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odrija Hepbērna]], [[Pīters O'Tūls]], [[Īlaijs Volahs]], [[Hjū Grifits]] un [[Šarls Bojērs]].

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nāvi večiņām!
| attēls                   = The Ladykillers movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ladykillers''
| žanrs                    = melnā komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               =
* [[Berijs Sonenfīlds]]
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Toms Džeikobsons]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors         = Džoels un Ītans Koeni
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Irma P. Hola]]
* [[Marlons Vaijans]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Tzi Ma]]
* [[Raiens Hērsts]]
* [[Bleiks Klārks]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Tom Jacobson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|3|26||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004|title=The Ladykillers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 29, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413222219/http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladykillers.htm|title=The Ladykillers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nāvi večiņām!"''' ({{val|en|The Ladykillers}}) ir 2004. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Viljama Rouza tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Irma P. Hola]], [[Marlons Vaijans]], [[Dž. K. Simonss]], [[Tzi Ma]], [[Raiens Hērsts]] un [[Bleiks Klārks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|26||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zaglēni
| attēls                   = Shoplifters (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''万引き家族''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Hirokazu Kore-eda]]
| producents               =
* [[Matsuzaki Kaoru]]
* [[Jose Akihiko]]
* [[Taguči Hijiri]]
| scenārija autors         = Hirokazu Kore-eda
| galvenajās lomās         =
* [[Lilija Frankija]]
* [[Sakura Ando]]
* [[Maju Matsuoka]]
* [[Kairi Jo]]
* [[Miju Sasaki]]
* [[Kirina Kiki]]
| mūzika                   = [[Haruomi Hosono]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Aoi Pro, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[GAGA Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|13|Kannu filmu festivāls|2018|6|8|Japāna}}
| ilgums                   = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shoplifters-2018|title=Shoplifters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|72,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manbiki-kazoku-(Japan)-(2018)#tab=summary|title=Manbiki kazoku|publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zaglēno"''' ({{val|ja|万引き家族}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] Japānas drāmas filma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hirokazu Kore-eda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lilija Frankija]], [[Sakura Ando]], [[Maju Matsuoka]], [[Kairi Jo]], [[Miju Sasaki]] un [[Kirina Kiki]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|13||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Jāņa Čakstes laukums
| alt_name =
| photo = Jāņa Čakstes laukums.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| photo_alt =
| map =
| lat_d =
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d =
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
|label_position =
| type = Laukums
| location = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
| nearest_city =
| area = 1,36 ha
| elevation = 11 m virs jūras līmeņa
| created = [[1914. gads]]
| designer =
| etymology =
| operator =
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| status =
| awards =
| open =
| camp_sites =
| hiking_trails =
| other_info =
| website =
|child =
|embedded =
}}
'''Jāņa Čakstes laukums''' ir laukums [[Liepāja|Liepājā]], kas atrodas [[Vecliepāja]]s apkaimē. Laukums rietumos robežojas ar [[Alejas iela (Liepāja)|Alejas ielu]], ziemeļos ar [[Rožu iela (Liepāja)|Rožu ielu]], austrumos ar [[Krišjāņa Valdemāra iela (Liepāja)|Krišjāņa Valdemāra ielu]], bet dienvidos ar [[Jēkaba Janševska iela|Jēkaba Janševska ielu]]. Jāņa Čakstes laukuma kopējā platība ir 1,36 ha. Laukums atrodas 11 metrus virs jūras līmeņa un tas ir augstākais punkts Liepājā.<ref>http://liepaja.travel/lv/darit-un-redzet/pilseta/apskates-objekti/jana-cakstes-laukums/</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|koku|osis (nozīmju atdalīšana)|osis}}
{{BioTakso infokaste
| platums =
| attēls =Fraxinus excelsior 001.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Spermatophyta
| nodalījums_lv =Sēklaugi
| apakšnod =Angiospermae
| apakšnod_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Oleales
| rinda_lv =Olīvu rinda
| dzimta =Oleaceae
| dzimta_lv =Olīvu dzimta
| ģints =Fraxinus
| ģints_lv =Oši
| suga =F. excelsior
| suga_lv =Parastais osis
| binomial =Fraxinus excelsior
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| izplatība =
Parastā oša izplatības areāls
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izsvēpēt dūzi
| attēls                   = Smokin-poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Smokin' Aces''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Kriss Pains]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ališija Kīsa]]
* [[Raiens Renoldss]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Blinding Edge Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =  ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|12|Apvienotā Karaliste|2007|1|26|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/smokin-aces-2006|title=Smokin' Aces|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921192535/https://www.bbfc.co.uk/releases/smokin-aces-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=smokinaces.htm|title=Smokin' Aces (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 6, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|57,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izsvēpēt dūzi"''' ({{val|en|Smokin' Aces}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Kriss Pains]], [[Džeisons Beitmens]], [[Endijs Garsija]], [[Ališija Kīsa]] un [[Raiens Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|12||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences: [[optika|Optikā]] '''lēca''' ir dzidrs ķermenis, parasti [[stikls|stikla]], ko no apkārtējās vides norobežo dažādas ([[sfēra|sfēriskas]], [[cilindrs|cilindriskas]] utt.) lauzējvirsmas. Visbiežāk lieto izliektas un ieliektas lēcas. Izliektām lēcām vidusdaļa ir biezāka nekā malas, ieliektām lēcām - otrādi. Izliekta lēca paralēlu [[gaismas stari|gaismas staru]] kūli fokusē vienā [[punkts|punktā]] ([[fokuss|fokusā]]), bet ieliektā - izkliedē. Lēca ir svarīgākā dažādu optisko instrumentu ([[mikroskops]], [[teleskops]] utt.) sastāvdaļa. Lēcas optiskās īpašības raksturo tās galvenā fokusa attālums.<ref>''Par fiziku un fiziķiem'', B. Rolovs, J. Eidusa redakcijā, Rīga, Zinātne, 1989, {{ISBN|5-7966-0330-2}}</ref>

sentences: '''Literārā valoda''', '''standartvaloda''', '''standarta valoda''', arī '''[[rakstu valoda]]''', ir normēts [[valoda]]s stils, kurš tipiski tiek lietots oficiālai (ne sadzīviskai) saziņai, tostarp [[rakstība|rakstveidā]]. Dažādās valodās ir dažāda atšķirību pakāpe starp literāro valodu un [[sarunvaloda|sarunvalodu]]. Gadījumos, kad atšķirības ir ievērojamas, attiecīgajā valodā novēro [[diglosija|diglosiju]] – vairākus valodas nozarojumus, nevis tikai stilu atšķirību.

sentences: '''E vitamīns''' ir vielu grupa, kurā ietilpst tokoferoli un tokotrienoli. γ-Tokoferols ir, piemēram, atrodams [[kukurūza]]s [[Eļļa|eļļā]], [[soja]]s pupiņu eļļā, [[margarīns|margarīnā]].<ref>Bieri JG, Evarts RP; Evarts (1974). "γ-Tocopherol: metabolism, biological activity and significance in human vitamin E nutrition". ''American Journal of Clinical Nutrition'' '''27''' (9): 980–986. {{PMID|4472121}}</ref> α-tokoferols ir bioloģiski visaktīvākais E vitamīns un ir otrais visbiežāk sastopamais no E vitamīna grupas pārtikas produktos. Tas ir [[Tauki|taukos]] šķīstošs [[antioksidants]], kas pasargā organismu no [[Brīvais radikālis|brīvajiem radikāļiem]]. Regulāra vitamīna E uzņemšana vairāk nekā 1,000 mg (1,500 IU) dienā var novest līdz E hipervitaminozei, kas ir saistīta ar [[Vitamīns K|vitamīna K]] deficītu un asiņošanas gadījumiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Aizeks Heiss
| Vārds_orig = ''Isaac Hayes''
| Attēls = Issac Hayes 1998.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Aizeks Heiss 1998. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1942|8|20}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Tenesī|Kovingtona}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2008|8|10|1942|8|20}}
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| Vieta =
| Žanrs = {{flatlist|
* [[soulmūzika]]
* [[psihodēliskā soulmūzika]]
* [[progresīvā soulmūzika]]
* [[fankmūzika]]
* [[popmūzika]]
* [[disko]]
}}
| Nodarbošanās = mūziķis, komponists, dziesmu autors, aktieris
| Instrumenti =
| Gadi = 1963–2008
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Aizeks Lī Heiss jaunākais''' ({{Val|en|Isaac Lee Hayes Jr.}}; dzimis {{Dat|1942|8|20}}, miris {{Dat|2008|8|10}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātājs]], [[aktieris]], dziesmu autors un [[komponists]].

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences: '''Aerokosmiskā inženierija''' ir [[inženierija]]s nozare, kas apskata jautājumus, kas ir saistīti ar [[Aeronautika|aeronautiku]] un astronautiku ([[kosmonautika|kosmonautiku]]). Parasti šos abus terminus apvieno vienā — aerokosmiskā inženierija ({{val|en|aerospace engineering}}). Dažkārt var sajaukt ar [[aviācija]]<nowiki/>s inženieriju, kura ietver sevī tikai smagāku par gaisu [[lidaparātu ekspluatācija]]<nowiki/>s un izstrādes nozares.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Nosaukums   =
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Attēls      = Ankle en.svg
| Paraksts    = Cilvēka potītes sānu skats (angļu valodā)
| Platums     =
| Attēls2     =
| Paraksts2   =
| Latīņu      = tarsus
| Grieķu      =
| Priekštecis =
| Sistēma     =
| Artērija    =
| Vēna        =
| Nervs       =
| Limfa       =
| MeshName    = Ankle+joint
| MeshNumber  = A02.835.583.378.062
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    = a_64
| DorlandsID  = 12161605
}}

sentences: '''Eseja''' ({{val|en|essay}}, cēlies no {{val|fr|essai}} — 'izmēģinājums, pārbaude') ir neliela apjoma [[proza]]s darbs, kurā pausta attieksme pret kādu [[literatūra]]s vai [[māksla]]s parādību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=[[Jumava]]|isbn=978-9984-38-332-3|page=206}}</ref> Tā ir mākslinieciski kritiska, publicistiska apcere par kādu zinātnisku, filozofisku, publicistisku, īpaši par literatūras un mākslas problēmu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Eseja var būt arī īss analītisks pārskats vai izskaidrojošs, interpretējošs pētījums par kādu vēsturisku tēmu vai problēmu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdz džekpots mūs šķirs
| attēls                   = What happens in vegas.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What Happens in Vegas''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Vogans]]
| producents               =
* [[Maikls Agilars]]
* [[Šons Levi]]
* [[Džimijs Millers]]
| scenārija autors         = [[Deina Foksa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Robs Kordrijs]]
* [[Deniss Millers]]
* [[Trīts Viljamss]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
* ''[[Mosaic Media Group]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Penn Station Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|4|22|Londona|2008|5|9|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-happens-vegas-2008|title=What Happens in Vegas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325175638/http://www.bbfc.co.uk/releases/what-happens-vegas-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whathappensinvegas.htm|title=What Happens in Vegas (2008)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|219,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Līdz džekpots mūs šķirs"''' ({{val|en|What Happens in Vegas}}) ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Toms Vogans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]], [[Kemerone Diasa]], [[Robs Kordrijs]], [[Deniss Millers]] un [[Trīts Viljamss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|22||bez}} Londonā.

sentences:
— hermētisma simbols]]
'''Hermētisms''' ir reliģiska, filozofiska un ezoteriska tradīcija, kas balstās [[Hermess Trismegists|Hermesa Trismegista]] rakstos. Viņa raksti ļoti ietekmēja Rietumu [[ezoterika]]s tradīciju, kā arī bija nozīmīgi [[renesanse]]s un [[reformācija]]s laikā kopumā.<ref>Heiser, James D., ''Prisci Theologi and the Hermetic Reformation in the Fifteenth Century'', Repristination Press, Texas: 2011. {{ISBN|978-1-4610-9382-4}} {{en ikona}}</ref> Hermētismu ar [[zinātne|zinātni]] Viduslaiku noslēgumā vienoja uzskats, ka cilvēkam ir iespēja pārvaldīt [[daba]]s procesus.

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
kalna virsotne atrodas nāves zonā.]]
'''Nāves zona''' [[Alpīnisms|alpīnismā]] ir augstums virs noteiktas līnijas, kur [[Skābeklis|skābekļa]] spiediens nav pietiekams, lai ilgstoši uzturētu cilvēka dzīvotspēju. Šī līnija parasti ir noteikta 8000 metrus virs jūras līmeņa (t.i., mazāk kā 356 [[Bārs (mērvienība)|milibāri]] [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]]).<ref name="PBS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pbs.org/wgbh/nova/transcripts/2506everest.html|title=Everest:The Death Zone|publisher=PBS|website=Nova|date=1998-02-24}}</ref> Koncepciju pirmo reizi 1953. gadā izdomāja Šveices ārsts Eduards Viss-Dināns, nosaucot to par '''letālo zonu'''.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wyss-Dunant|first=Edouard|year=1953|title=Acclimatisation|url=https://archive.org/details/mountainworld195029881mbp|format=PDF|journal=The Mountain World|pages=110–117|access-date=March 10, 2013}}</ref> Visas 14 virsotnes ar nāves zonu virs 8000 m atrodas Āzijas [[Himalaji|Himalajos]] un [[Karakorums|Karakorumā]].

sentences:
]]
'''Traktors''' ir pašgājēja [[mašīna]], kas paredzēta tam pievienotu iekārtu darbināšanai, lauksaimniecības mašīnu un [[piekabe|transporta piekabju]] vilkšanai. Apzīmējums radies no [[latīņu valoda|latīņu]] ''trahere'', kas nozīmē "vilkt". Pastāv vēl viena versija, ka termins radies no [[angļu valoda|angļu]] vārdu ''traction'' (vilkšana) un ''motor'' (dzinējs) apvienojuma.
Traktora vadītāju sauc par traktoristu vai traktoristi.

sentences:
{{cita nozīme|vektoriālu lielumu|ķermeņa pārvietojuma izmaiņu ilgākā laika periodā|kustības ātrums}}
{{citas nozīmes|ķermeņu veikto ceļu noteiktā laika intervālā|ātrums (nozīmju atdalīšana)|ātrums}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Irākā|bijušo pilsētu Kurzemē|Dārte}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Ninīve
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Nineveh mashki gate from west.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ninīve mūsdienās
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 36 | plat_m = 21 | plat_s = 34
 |  gar_EW = E | gar_d = 43 |  gar_m =  09 |  gar_s = 10
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           = 7,5 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 6000. gadu p.m.ē.
| abandoned      = 13. gadsimts
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1820. gada
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{apvienot|Ugunskrusts (zīme)}}
 dekoratīvā svastika]]
'''Svastika''', (arī '''[[ugunskrusts (zīme)|ugunskrusts]]''' jeb '''kāšu krusts'''), ([[Sanskrits|sanskr]].स्वस्तिक no sanskr. स्वस्ति, svasti, apsveikums, veiksmes novēlējums) — [[krusts]] ar aizlocītajām beigām («griezošais»), kas ir pagriezts pa vai pret pulksteņrādītaja virzienam. [[Kāškrusts]] — viens no pašiem izsenajiem un izplatītākajiem [[Grafika|grafiskajiem]] [[Simbols|simboliem]].
Kāškrustu izmantoja daudzas pasaules [[tautas]] — tas bija attēlots uz [[ieroči]]em, ikdienišķas sadzīves priekšmetiem, [[Apģērbs|apģērba]], [[Karogs|karogiem]] un [[Ģerbonis|ģerboņiem]], izmantots pie [[baznīca (celtne)|baznīcu]] un [[Māja|māju]] noformējuma.
Vecākie arheoloģiskie atradumi ar kāškrusta attēliem ir datējami aptuveni ar 10—15 tūkstošgadi līdz mūsu ērai.
Kāškrustam kā [[simbols|simbolam]] ir daudz nozīmju, tautu vairākumam visi tie bija pozitīvi. Kāškrusts tautu vairākumam bija dzīves, [[Saule]]s, gaismas un labklājības simbols. Kopš 20. gadsimta visvairāk ir pazīstams kā [[NSDAP]] simbols.

sentences: '''Brunovi''' ({{val|de|von Brunnow}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no [[Pomerānija]]s un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1620]]. gadā Brunovus ierakstīja [[Kurzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bodenezers
|attēls=BodenseeWinter.jpg
|paraksts=Bodenezers pie [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]]s ziemā
|karte=Bodensee satellit.jpg
|kartes_paraksts=Bodenezers no kosmosa
|map = Šveice#Vācija#Eiropa
| plat_d=47 | plat_m=39 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=9 | gar_m=19 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
{{SUI}}
{{DEU}}
|platība=536
|garums=63,3
|Vid_dziļums=90
|Max_dziļums=252
|tilpums=55
|augstums_vjl=395
|izteka=[[Reina]]
|baseins=11 400
|valstis=
|salas=[[Reihenava]], [[Mainava]], [[Lindava]]
|pilsētas=[[Brēgenca]], [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]],
[[Frīdrihshāfene]], [[Arbona]]
}}

sentences: '''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

sentences: '''Dienvidu tropu loks''' ir viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kas atzīmētas uz [[Pasaule]]s [[ģeogrāfiskā karte|kartes]]. Tas atrodas 23° 26′ 22″ uz [[dienvidi]]em no [[ekvators|ekvatora]]. Šis loks ir ievērojams ar to, ka tas ir tālākā vieta uz dienvidiem, kur [[Saule]] dienas vidū var atrasties 90° augstumā virs horizonta, t.i., tieši virs galvas. Šādā gadījumā priekšmetiem un mājām nav ēnu, šis brīdis ilgst pavisam neilgu laiku un tikai vienu reizi gadā, [[decembris|decembrī]].

sentences:
[[File:1989 Yamaha BR 250 TF.jpg|thumb|250px|''Yamaha'' sniega motocikls]]
'''Sniega motocikls''' ir individuāls motorizēts [[transportlīdzeklis]] braukšanai pa [[sniegs|sniegu]] un [[ledus|ledu]]. Aprīkots ar divtaktu vai četrtaktu iekšdedzes dzinēju ar piedziņu uz aizmugurē esošo [[kāpurķēde|kāpurķēdi]]. Motocikla vadīšana notiek ar priekšā uzstādītām [[sliece|sliecēm]]. Tiek ražoti vienvietīgi un divvietīgi sniega motocikli. Sniega motociklus bieži izmanto piekabju un kamanu vilkšanai. Izmanto transportam apvidos, kur novērojama bieža pastāvīga sniega sega un vāji attīstīts ceļu tīkls. Pēdējā laikā populāras ir dažādas sporta aktivitātes ar sniega motocikliem — kross, akrobātika, [[skijorings]].

sentences:
[[Kategorija:Teoloģija]]
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības]]

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
<nowiki>
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
</nowiki>

Paredzēts veidnē [[Veidne:Personas infokaste|Personas infokaste]] laukā "Citas daļas" gadījumos, ja personai ir vairākas nodarbošanās (tiks izmantotas attiecīgās nodarbošanās veidnes).
<includeonly>

sentences: '''Nākotnes līgums''' ({{val|en|futures contract}}) jeb sarunvalodā '''fjūčers''' (''futures'') ir standartizēts [[Finanses|finanšu]] [[līgums]], kas nosaka, ka [[Pirkšana|pircējam]] ir pienākums iegādāties [[Aktīvi|aktīvu]] vai [[Pārdošana|pārdevējam]] ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu.<ref>[http://www.investopedia.com/terms/f/futures.asp/ Investopedia]</ref> Tā kā fjūčeri ir standartizēti līgumi, kas kotējas [[Birža|biržā]], tad sākotnējie līguma slēdzēji tos var viegli tirgot tālāk citām pusēm.<ref>[https://www.managementstudyguide.com/types-of-derivatives.htm/ The 4 Basic Types of Derivatives]</ref> [[Klīrings|Klīringa]] iestādes nodrošina darījumus un būtiski samazina [[Risks|risku]], ka kāda no pusēm neizpilda līguma saistības.

sentences: '''Kokkopība''' jeb '''arboristika''' ir [[dārzkopība]]s nozare, kas nodarbojas ar [[koks|koku]], [[krūms|krūmu]] apkopšanu, stādīšanu vai likvidēšanu. Atšķirībā no [[mežsaimniecība]]s, kurā tiek kompleksi apkopts viss [[mežs]], kokkopība vairāk nodarbojas ar atsevišķu koku, krūmu un [[dzīvžogs|dzīvžogu]] apkopi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Bank of America''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/bac.html BAC]);
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=8648:JP 0648])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1867. gads, [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
(kā ''Commercial National Bank'')
| Sēdeklis            = [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
| Vadība              = Kenets Lūiss (''Kenneth D. Lewis'')
| Darbinieku_skaits   = 203 425 (2006)
| Apgrozījums         = 119,19 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 1720 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 14,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.bankofamerica.com/
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| aboveclass = fn org
| above      = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| subheader  = {{{native_name|}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=frameless|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption    = {{#if:{{{image_name|}}}||{{{caption|}}}}}
| image2     = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image_name|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=frameless|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption2   = {{{caption|}}}
| image3 = {{#if:{{{karte|}}}{{{map|}}}{{{pushpin_map|}}}{{{map_type|}}}|
{{Kartes infokaste
| map = {{ifempty|{{{karte|}}}|{{{map|}}}|{{{pushpin_map|}}}|{{{map_type|}}}}}
| map_alt = {{ifempty|{{{karte_alt_teksts|}}}|{{{map_alt|}}}}}
| alternative = {{ifempty|{{{alt_karte|}}}|{{{pushpin_image|}}}}}
| map_width = {{ifempty|{{{kartes_izmērs|}}}|{{{map_width|{{{map_size|}}}}}}|250}}
| map_caption = {{ifempty|{{{kartes_paraksts|}}}|{{{map_caption|}}}}}
| relief = {{ifempty|{{{reljefa_karte|}}}|{{{pushpin_relief|}}}|{{{map_relief|}}}|{{{relief|}}}}}
| label = {{ifempty|{{{kartes_marķieris|}}}||{{{map_label|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| label_position = {{ifempty|{{{paraksta_novietojums|}}}|{{{label_position|}}}|{{{map_label_position|}}}}}
| mark = {{ifempty|{{{marķieris|}}}|{{{mark|}}}|Red pog.svg}}
| mark_width = {{ifempty|{{{marķiera_lielums|}}}|{{{mark_width|}}}|7}}
| lat = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_NS|}}}|{{{lat_dir|}}}|{{{latNS|}}}|{{{lat_NS|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_d|}}}|{{{lat_deg|}}}|{{{latd|}}}|{{{lat_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_m|}}}|{{{lat_min|}}}|{{{latm|}}}|{{{lat_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_s|}}}|{{{lat_sec|}}}|{{{lats|}}}|{{{lat_s|}}}}}<!--
       -->}}
| long = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_EW|}}}|{{{lon_dir|}}}|{{{longEW|}}}|{{{long_EW|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_d|}}}|{{{lon_deg|}}}|{{{longd|}}}|{{{long_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_m|}}}|{{{lon_min|}}}|{{{longm|}}}|{{{long_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_s|}}}|{{{lon_sec|}}}|{{{longs|}}}|{{{long_s|}}}}}<!--
       -->}}
| x = {{{x|}}}
| y = {{{y|}}}
| x% = {{{x%|}}}
| y% = {{{y%|}}} }}}}

sentences: '''Autošoseja''' ir [[autosports|autosporta]] veids, kurā sacensība notiek asfaltētā trasē, ar automobili braucot pa sacīkšu apli. Par autošosejas virsotni tiek uzskatīta [[Formula 1]], bet [[salonautomobiļu sacensības|salonmašīnu]] virsotnē pašlaik atrodas [[WTCC]] sacīkstes. Arī Latvijā ik gadus norisinās [[Ziemeļeiropa]]s zonas ([[NEZ]]) čempionāts autošosejā. Latvijā populārākā no sacīkstēm ir [[Nacionālā klase]].{{Nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Citoplazma''' ir pusšķidra [[viela]], kas veido [[šūna]]s iekšējo vidi. Tā sastāv no izšķīdinātām vienkāršajām [[Olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un citām vielām, kas nepieciešamas šūnas darbībai. Nodrošina vielmaiņu šūnā un mijiedarbību starp [[Šūnas organoīdi|organoīdiem]].

sentences: '''Gugolplekss''' ({{val|en|googolplex}}) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē [[gugols]] (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ape
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Apes pilsētas dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Apes pilsētas un pagasta pārvalde
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Ape_COA.svg
| shield_link = Apes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 32
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 41
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Apes pilsētas un pagasta pārvaldes vadītāja
| leader_name = Liene Ābolkalne
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Hoppenhof}}
{{val|et|Hopa}}
| area_total_km2 = 1.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ape}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4337
| area_code =
| website =
| footnotes =
}}
'''Ape''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Latvija]]s ziemeļaustrumos, tuvu [[Igaunija]]s robežai. Ietilpst [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]], pirms tam bijusi [[Apes novads|Apes novada]] administratīvais centrs. Atrodas 28 km attālumā no [[Alūksne]]s, 56 km no [[Smiltene]]s un 176 km no [[Rīga]]s, tikai 2 km attālumā no Igaunijas robežas.

sentences: '''Kaļamība''' ir [[metāli|metāla]] spēja ļauties apstrādei ar [[spiediens|spiedienu]], pieņemt jaunu formu [[siltums|siltuma]] vai [[spiede]]s iedarbībā [[Plaisa|neplaisājoties]]. Metāla kaļamību var ievērot [[Temperatūra|temperatūrā]], kas ir zemāka par tā [[Kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]]. Paaugstinoties temperatūrai, metālu deformēšanās spēja palielinās, jo pavājinās metālu [[Atoms|atomu]] saistība. Noteiktā temperatūrā kaļamība sasniedz maksimumu, un paaugstinot temperatūru, metālu novājina [[Oksīdi|oksīdu]] veidošanās [[Kristāls|kristāla]] iekšienē, kas padara metālu trauslu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010.gads|isbn=978-9984-11-303-6|pages=15}}</ref>

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences: '''Zādzība''' ir neatļauta svešas mantas ņemšana un iegūšana savā [[īpašums|īpašumā]] bez tās iepriekšējā īpašnieka atļaujas. Zādzība parasti notiek slepeni — brīdī, kad mantas īpašnieks to neredz un nezina. Dažreiz zādzība ir saistīta ar [[ielaušanās|ielaušanos]] kāda ēkā vai teritorijā. Daudz retāk notiek atklātas zādzības. Personu, kas veidz zādzību, sauc par zagli.

sentences: '''Sekss''' (no {{val|la|sexus}} — ‘dzimums’) ir īpaša cilvēka [[uzvedība]] vai darbība, lai gūtu garīgo un fizisko sajūtu kopumu, izpaužot savu [[seksualitāte|seksualitāti]] un iekļaujot rīcību, kas saistīta ar [[dzimumtieksme]]s apmierināšanu un [[vairošanās|dzimtas turpināšanu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Estosadoka
 | native_name              = ''Эстосадок'', ''Эсто-Садок''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Estosadok sochi2013a.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Olimpiskā kalnu slēpošanas ciemata būvniecība
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | image_map = Map of Russia - Krasnodar Krai (2008-03).svg
 | pushpin_map              = Krasnodaras novads
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 43 | latm  = 41| lats  = 05| latNS  = N
 | longd = 40| longm = 15| longs = 39| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krasnodaras novads]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Soču municipalitāte|Soči]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Adleras rajons]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 890
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +4
 | website                  = {{url|http://krasnaya-polyana.w-sochi.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Estosadoka''' ({{val|ru|Эстосадок}} vai ''Эсто-Садок'', {{val|et|Eesti Aiake}}) ir [[ciems]] [[Krievija]]s [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]]. Izvietojies [[Soču municipalitāte|Soču municipalitātē]] {{nobr|4 km}} no [[Krasnaja Poļana]]s pilsētciemata un {{nobr|30 km}} no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta [[Mzimta]]s upes krastā {{nobr|578 m}} vjl. Ar [[Soči]]em to savieno automaģistrāle un dzelzceļš.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Stīvs Vozņaks
| vārds_orig = ''Steve Wozniak''
| attēls = Steve Wozniak.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1950
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 11
| dz_vieta = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| alma_mater = [[Kolorado universitāte Bolderā]] (izmests)
{{nowrap|[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]}}
(Zinātņu bakalaurs elektriskajā inženierijā un datorzinātnē (EECS), 1987)
| nodarbošanās = [[Programmēšana|programmētājs]], [[Elektrotehnika|elektronikas inženieris]], [[Filantropija|filantrops]], [[uzņēmējs]]
| ienākumi = 100 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.celebritynetworth.com/richest-businessmen/steve-wozniak-net-worth/|title=Steve Wozniak Net Worth|publisher=Celebrity Net Worth}}</ref>
| bērni = 3
}}

sentences: '''Rentgenteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[rentgenstarojums|rentgenstarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Rentgenteleskopus novieto [[orbitālā observatorija|orbitālajās observatorijās]], jo līdz Zemes virsmai kosmisko objektu rentgenstarojums nenonāk.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tropidophora carinata Aigrettes.JPG
| att_nosaukums  = ''Tropidophora carinata'' rekonstrukcija.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| virstips       = Lophotrochozoa
| virstips_lv    = Spirālveidīgie
| tips           = Mollusca
| tips_lv        = Gliemji
| klase          = Gastropoda
| klase_lv       = Gliemeži
| apakšklase     = Orthogastropoda
| apakšklase_lv  =
| kārta          = Architaenioglossa
| kārta_lv       =
| dzimta         = Pomatiidae
| dzimta_lv      =
| ģints          = Tropidophora
| ģints_lv       =
| suga           = Tropidophora carinata
| suga_lv        =
| binomial       = <small>(Born, 1780)</small>
}}
'''''Tropidophora carinata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemezis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Rusisms''' ({{val|fr|russisme}}, {{val|ru|русизм}}) jeb '''krievisms''' ir [[aizguvums]] no [[krievu valoda]]s kādā citā [[valoda|valodā]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] tie pastiprināti sāka ienākt kopš 9. gadsimta, pastiprinoties kultūras sakariem ar senkrievu ciltīm un sākot ar 18. gadsimtu, [[Latvija]]i nokļūstot [[Krievijas Impērija]]s sastāvā un no 1940. gada līdz 1991. gadam atrodoties [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā, kur tika īstenota [[pārkrievošana]]s politika.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Enciklopēdijas - Latvijas vēstures enciklopēdija. Pārkrievošana |work= Letonika.lv. |url= http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana/32625 |accessdate= 2013. gada 12. janvārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304194330/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana%2F32625 |archivedate= 2016. gada 4. Marts }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce| title= «Padomju normu» spēkā uzturēšana latviešu valodā nav pieņemama |author= Jānis Priedkalns |date= 2007. gada 5. oktobris |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] | url= http://www.apollo.lv/zinas/padomju-normu-speka-uzturesana-latviesu-valoda-nav-pienemama/365686 | accessdate= 2013. gada 12. janvārī | language= latviski}}</ref> Krievu valodai bija arī liela nozīme kā tuvākai kontaktvalodai, ar kuras starpniecību latviešu valodā ieplūda dažādu citu valodu aizguvumi.<ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 Tuvākās kontaktvalodas aspekts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110527185131/http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 |date={{dat|2011|05|27||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Patriks Pīrss
| vārds_orģ = ''Pádraig Piarais''
| attēls = Patrick_Pearse_cph.3b15294.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats =
| term_sākums =
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dat|1879|11|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1916|5|3|1879|11|10}}
| mir_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| apglabāts =
| tautība = [[īri|īrs]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = Īrijas Karaliskā universitāte
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Patriks Pīrss''' ({{val|ga|Pádraig Anraí Mac Piarais}}) bija [[Īri|īru]] dzejnieks, rakstnieks, skolotājs, jurists, [[Revolūcija|revolucionārs]] un politiķis. Viens no 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] līderiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences: '''Granātmetējs''' vai '''granātu izlādētājs''' ir [[šaujamierocis]], kas šauj [[Rokas granāta|granātas]] ar lielāku precizitāti, augstāku ātrumu un lielākos attālumos, nekā karavīrs varētu aizmest ar roku.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''Hiperrealitāte''' ({{val|gr|hyper}} — 'pāri, virs') ir realitātes pārspīlējums, kad pārāk daudz tiek likts klāt realitātei, patiesībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |title=¼ Satori: Kultūras un patstāvīgas domas portāls<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110809112354/http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |archivedate={{dat|2011|08|09||bez}} }}</ref> Tas ir stāvoklis, kad nekas vairs nav tas, kas tas patiesībā ir. Šo terminu ieviesis ir [[Žans Bodrijārs]].

sentences:
(1672)]]
'''Sibīrijas haniste''' ({{val|tt|Себер ханлыгы, Seber xanlığı}}) jeb '''Sibīrijas jurta''' ({{val|tt|Себер йорты, Seber yortı}}) bija pēc [[Zelta Orda]]s sabrukuma radusies feodāla [[Tjurki|tjurku]] valsts, kas no 1468. līdz 1607. gadam pastāvēja [[Oba]]s un [[Irtiša]]s upju baseinā starp [[Urāli]]em rietumos un [[Jeņiseja]]s upi austrumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Harakiri
| operators =
| attēls = Harakiri Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Masaki Kobajaši]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tacuja Nakadai]]
* [[Šima Ivašita]]
* [[Akira Išihama]]
* [[Tecuro Tamba]]
* [[Rentaro Mikuni]]
| mūzika = [[Toru Takemicu]]
| oriģinālnos = ''切腹, Seppuku''
| studija = ''[[Shochiku]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|9|16}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Harakiri"''' ({{Val|ja|切腹}}, ''Seppuku'') ir 1962. gada [[Japāna]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Masaki Kobajaši]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tacuja Nakadai]], [[Šima Ivašita]], [[Akira Išihama]], [[Tecuro Tamba]] un [[Rentaro Mikuni]].

sentences:
]]
'''Teogonija''' ({{val|grc|Θεογονία}} — 'Dievu izcelšanās') ir [[Hēsiods|Hēsioda]] [[poēma]], kurā ir aprakstīta [[dievi|dievu]] izcelšanās un raduraksti. Hēsiods [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu mītiem]] piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar [[ģenealoģija|ģenealoģiskiem]] uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap [[700 p.m.ē.]]

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Frītauna
 | official_name            = ''Freetown''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Freetown-aerialview.jpg
 | image_caption            = Skats uz Frītaunu no augšas
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Sjerraleone
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Sjerraleone}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Rietumu apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 357
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2015
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1050301
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats = 4 | latNS = N
 | longd = 13 | longm =14  | longs = 4 | longEW =W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 26
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Frītauna''' ({{val|en|Freetown}}) ir [[Sjerraleone]]s [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas valsts rietumu piekrastē pie [[Sjerraleone (upe)|Sjerraleones upes]] ietekas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Rietumu apgabals|Rietumu apgabalā]]. Pilsētas kopējā platība ir 357 [[km²]], pēc 2015. gada datiem pilsētā dzīvoja 1 050 301 iedzīvotāji.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ''Eesti Televisioon''
|logo               = Eesti Televisioon Logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            = Sabiedriskā televīzija
|valsts             = {{flag|Igaunija}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1955
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Igaunija]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Marguss Allikmā
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Igaunija]], [[Mākslīgais pavadonis|Satelīts]]
|kanāli             = [[ETV]]<br />[[ETV2]]
|tirgus-daļa        = 19,4%, TNS Emor, [[2009. gads|2009]]. gada februāris
|mājas-lapa         = [http://etv.err.ee/ etv.err.ee]
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = ETV_hoone.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Igaunijas televīzijas galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.4343426 | latNS  = N
| longd = 24.7714251 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pasaule
|               kartes_attēls =World map.png
|             kartes_paraksts = Pasaules karte - Zemes virsmas karte
|                 platība_km2 = 149 000 000
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits =  8 miljardi
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|                     IKP_PPP = 70,650 triljoni [[USD]]
|                IKP_PPP_gads = 2010
|                         HDI = 0,753
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
}}
'''Pasaule''' ir termins, kas ietver [[Zeme]]s uztveri no [[cilvēks|cilvēka]] skatu punkta. Vārds "pasaule" bieži tiek lietots, lai visplašākajā iespējamā nozīmē apvienotu un apzīmētu cilvēka [[pieredze|pieredzi]] un [[vēsture|vēsturi]].

sentences: '''13. oktobris''' ir gada 286. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (287. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 79 dienas.

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: izstrādāja pirmo [[algoritms|algoritmu]] ar lietojumu datorsistēmās]]

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Argentina}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences: {{Citas nozīmes|mūzikas veidu|sonāte (nozīmju atdalīšana)|sonāte}}

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no Simtgades ozoliem, iestādīts pie jaunās LNB ēkas.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Nasdaq-100''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Akciju indekss|fondu indekss]], kas ietver 100 uzņēmumus ar vislielāko kapitalizāciju, kuru akcijas tiek tirgotas ''[[Nasdaq]]'' biržā. Indekss neietver finanšu sektora uzņēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.morningstar.com.au/etfs/article/five-facts-about-the-nasdaq-100-index/210731|title=Five facts about the Nasdaq 100 index|website=morningstar.com.au|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref>

Uzņēmumi, kas vairs neatbilst Nasdaq 100 kritērijiem, tiek aizvietoti ar jaunām firmām vienu reizi gadā decembra trešajā nedēļā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/advisor/investing/what-is-the-nasdaq-composite/|title=What Are The Nasdaq Composite And Nasdaq 100 Indexes?|website=forbes.com|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref>

== Vēsture ==

Indeksa vēsture sākās 1985. gadā, kad tika vienlaicīgi ieviesti 2 jauni indeksi: ''NASDAQ-100'' un ''NASDAQ Financial-100''.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nasdaq.com/articles/10-fun-facts-about-the-nasdaq-100-index-2018-08-03-0|title=10 Fun Facts about the Nasdaq-100 Index|website=nasdaq.com|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref> Pirmajā indeksā tika iekļauti augsti tehnoloģiski rūpniecības uzņēmumi, bet otrajā — finanšu uzņēmumi. Indeksa bāze sākotnēji sastāvēja no 250 punktiem.

1998. gadā tika atļauta ārvalstu uzņēmumu iekļaušana indeksā. Sākotnēji prasības šādiem uzņēmumiem bija visai stingras, taču 2002. gadā tās tika mīkstinātas.

Indekss sasniedza vēsturisko maksimumu (vairāk par 4700 punktiem) 2000. gadā “[[Dotkomu burbulis|dotkomu burbuļa]]” laikā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nasdaq.com/articles/3-lessons-investors-tech-bubble-2015-02-11|title=3 Lessons for Investors From the Tech Bubble|website=nasdaq.com|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref>

2021. gadā 57% ''NASDAQ 100'' uzņēmumu ir tehnoloģiju uzņēmumi. Tiem seko pakalpojumu sektora uzņēmumi, kuru īpatsvars ir 21,99%.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://comparebrokers.co/compare/nasdaq-100-brokers/|title=Best Nasdaq 100 Brokers Guide|website=comparebrokers.co|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref> 7,08% no NASDAQ 100 uzņēmumiem ir veselības aprūpes uzņēmumi, 6,14% — patēriņa preču ražošanas uzņēmumi un 5,92% — rūpniecības uzņēmumi.

== Tirgojamie instrumenti, kas ir bāzēti NASDAQ-100 ==

Biržā ''NASDAQ'' ar biržas kodu QQQ tiek tirgots fonds, kura struktūra ir analoģiska indeksam ''NASDAQ-100'' un kurš ar augstu precizitātes pakāpi atkārto tā dinamiku.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nasdaq.com/symbol/qqq|title=Invesco QQQ Trust, Series 1|website=nasdaq.com|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.wsj.com/articles/BL-MB-33578|title=Q: Why Did QQQQ drop a Q to Become QQQ?|website=wsj.com|accessdate=2021. gada 30. augusts}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Industriālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Serbijas Radio un Televīzija
|logo               = RTS_(Serbia)_logo.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Nacionālā raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Serbija}}
|valoda             = [[serbu valoda]]
|adrese             =
|dibināta           = 2006
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Serbija]]s valsts
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Serbija]], [[Mākslīgais pavadonis|satelīts]], [[internets]]
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Serbija
| status              =
| image               = Свјетлопис_зграда_Радио-телевизије_Србије_у_Биограду.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Serbijas Radio un Televīzijas ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Тakovskа 10, Belgorada 135404
| latd  = 44.81113181064594
| longd = 20.470858930044873
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Brīvdienas]]
[[Kategorija:Kristiešu svētki]]
[[Kategorija:Svētki]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences: '''21. marts''' ir gada 80. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (81. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 285 dienas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Herlufs Bidstrups
| image         =
| thumb
| imagesize     =
| caption       =
| birthdate     = {{dat|1912|9|10}}
[[Berlīne]], [[Vācija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1988|12|26|1912|9|10}}
[[Alereda]], [[Dānija]]
| nationality   = [[Dānija|dānis]]
| field         = [[karikatūra]]
| movement      =
| famous works  =
}}
'''Herlufs Bidstrups''' ({{val|da|Herluf Bidstrup}}; dzimis {{dat|1912|9|10}} [[Berlīne|Berlīnē]], miris {{dat|1988|12|26}}) bija dāņu karikatūrists un sabiedriskais darbinieks, pārliecināts [[komunists]]. 30. gados sācis publicēt karikatūras laikrakastā ''"Socialdemokraten"''. 1945. gadā Bidstrups kļuva par Dānijas komunistiskās partijas biedru un sāka strādāt tās laikrakstā ''"Land og Folk"''. Ceļojis uz kādreizējo Austrumvāciju un PSRS, apmeklējis arī Latviju. Uzzīmējis vairāk kā 5000 karikatūru. Papildus politiskajām karikatūrām radījis arī darbus, kas attēlo cilvēku ikdienu. Vēl aizvien populārs Krievijā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Amadeiusa ezers
|attēls=Lake amadeus.jpg
|paraksts=Amadiesa ezers no kosmosa, 1994. gads
|map = Austrālija#Ziemeļu teritorija
| plat_d=24 | plat_m=44 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=130 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=880—8700
|garums=125
|Vid_dziļums=0-0,2
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=204
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Amadeiusa ezers''' ({{val|en|Lake Amadeus}}) ir liels [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļu teritorija|Ziemeļu teritorijā]]. Atrodas netālu ziemeļos no [[Uluru]] (Eiersa klints), [[Kata Ķurta]]s (Olgas kalniem), [[Konnera kalns|Konnera kalna]]. Ezers pēc lietusgāzēm var kļūt ļoti liels, pat {{nobr|160 km}} garš, taču tas ātri izžūst.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria daltoniana.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = ''Fragaria daltoniana''
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria daltoniana
| suga_lv       =
| binomial      = Fragaria
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''F''ragaria daltoniana''''' ir savvaļas [[zemene|zemeņu]] suga, kas aug [[Himalaji|Himalajos]]. Auglim nav ne laba garša, ne vērtība tautsaimniecībā.{{fact}}

sentences: '''Bremžu sistēma automašīnai''' ir ar [[berze]]s spēku radīta ātruma salēnināšanai vai auto nekontrolētas aizripošanas nepieļaušanai izveidota sistēma. Parasti automašīnā ir divas bremzes - rokas stāvbremze un darba bremze (pedālis).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Virgas pagasts
| karte             = Virgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Virgas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Virgas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Paplaka
| platība           = 86,21<ref name="autogenerated1">{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 924<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 924/ 86.21 round 1}}
| izveidots         = 1918
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas albumu
| Image            = Madonna Buenosaires2.jpg
| Caption          = Mūziķe ''Sticky & Sweet'' koncerttūrē [[Buenosairesa|Buenosairesā]].
| Alt              = 2009
| Studio           = 11
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertalbumi
| Compilation      = 8
| Comp link        = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
| Singles          =
| Singles link     =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences: '''Slimnīca "Ģintermuiža"''' ir Valsts [[SIA]], kas atrodas [[Jelgava|Jelgavā]] un sniedz [[psihiatrija|psihiatrisko]] un [[narkoloģija|narkoloģisko]] palīdzību, kā arī nodrošina sociālās rehabilitācijas pakalpojumus.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 69
 | lv  = Sešdesmit deviņi
}}

sentences: '''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Novell Identity Manager''''' jeb '''''iManager''''' ir identitātes pārvaldības programmatūra. ''[[Novell eDirectory]]'' vajadzībām ''Novell'' kompānija ir izstrādājusi ''iManager'' programmatūru, lai ērti pārvaldītu un pārskatītu datorsistēmu. ''iManager'' ir centralizēta administrēšanas pults, kura nodrošina drošu pieeju tīkla administrēšanas iespējām, tai skaitā ļauj vadīt direktorijus un lietotājus, kā arī to piekļuves tiesības. Tai ir iespējams piekļūt no jebkuras vietas, kur ir pieejami interneta sakari. ''iManager'' ir paredzēts lietošanai caur interneta pārlūkprogrammu — ''[[Internet Explorer]]'' 6 un jaunākas versiju, kā arī ''[[Mozilla Firefox]]'' 1,5 un jaunākas versijas.

sentences: '''3D modelēšana''' (zināma arī kā ''meshing'') ir process, kurā izgatavo precīzu attēlojumu jebkurai 3 [[Dimensija|dimensiju]] objekta virsmai (nedzīvai vai dzīvai) ar specializētu programmatūru. Iegūtais produkts tiek saukts par [[3D modelis|3D modeli]]. Tas var tikt izstrādāts kā divdimensionāls attēls, ko veic ar procesu, kas tiek saukts par [[renderēšana|3D renderēšanu]], vai lietots kā fizisks [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] datorsimulācijās. Modelis var tikt arī radīts izmantojot [[3D drukas iekārtu]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Benes pagasts}}
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bēnes pagasts}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija
|image        = LIAAlogo.jpg
|size         = 70px
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|motto        = "Tu vari!"
|formation    = 2010
|extinction   =
|type         = [[Nevalstiskā organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      = Sociālie pakalpojumi
|headquarters = {{vieta|Latvija|Rīga|Čiekurkalns}}
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Latvija]]
|membership   =
|language     =
|leader_title = Direktors
|leader_name  =
|main_organ   = Biedru sapulce
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    = 9
|num_volunteers = 210
|budget       =
|website      = http://asociacija.1w.lv/
}}
'''Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija''' ir [[nevalstiskā organizācija]]<ref name=nvo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nvo.lv/article.php?id=15&lang=lv |title=Nevalstiskās organizācijas un to tiesiskais regulējums |access-date={{dat|2014|03|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120713171654/http://www.nvo.lv/article.php?id=15&lang=lv |archivedate={{dat|2012|07|13||bez}} }}</ref>, kas ir dibināta 2010. gadā [[Jūrmala|Jūrmalā]], [[Latvija|Latvijā]]. Asociācijas darbības mērķis ir juridisko un konsultatīvo pakalpojumu sniegšana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. 2011.gadā asociācijai ir piešķirts Sabiedriskā labuma organizācijas statuss.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svētais Rimberts''' ({{val|la|Rimbertus}}, arī ''Rembert'', vai ''Rembart'', dzimis 830. gadā — miris 888. gada 11. jūnijā) bija Hamburgas-[[Brēmenes arhibīskaps]], hronikas ''Vita sancti Anscarii'' autors.

sentences:
'''Rīgas 1. pilsētas (vācu) teātris''', dibināts kā '''Rīgas pilsētas teātris''' ({{val|de|Rigaer Stadttheater}}), bija 1782. gadā dibinātais senākais [[Rīga]]s pilsētas teātris. Repertuārā bija arī [[opera]]s izrādes un koncerti. No 1837. gada līdz 1839. gadam teātrī strādāja komponists [[Rihards Vāgners]], koncertēja [[Ferencs Lists]] (1842), [[Klāra Vīka-Šūmane]] (1844), [[Antons Rubinšteins]] (1844) un [[Ektors Berliozs]] (1847).
Tagad kādreizējās Muses biedrības nams Riharda Vāgnera ielā 4 ir pārbūvēts, bet Rīgas 1. pilsētas vācu teātra jaunajā ēkā no 1919. gada darbojas [[Latvijas Nacionālā opera]].

sentences: {{citas nozīmes|Verdi operu|Aīda (nozīmju atdalīšana)|Aīda}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #DA0020
| nos             = ''Sivasspor''
| logo_links      = Sivasspor logo.svg
| logo_izm        = 140px
| pilns           = ''Sivasspor Kulübü''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Sivasa}}
| līga            = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 14. vieta
| dib             = 1967
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 9
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''Yeni 4 Eylül'' stadions
| ietilp          = 27 532
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Turcija}} Medžnuns Otjakmazs
| tren            = {{flaga|Turcija}} Riza Čalimbajs
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|http://www.sivasspor.org.tr/}}
|pattern_b1=_dunkerque1718a
|pattern_la1=_dunkerque1718a
|pattern_ra1=_dunkerque1718a
|pattern_sh1=_sivasspor1819a
|pattern_so1=_color_3_stripes_white
|leftarm1=ff0000
|body1=ff0000
|rightarm1=ff0000
|shorts1=ffffff
|socks1=ff0000
|pattern_b2=_sivasspor1819a
|pattern_la2=_sivasspor1819a
|pattern_ra2=_sivasspor1819a
|pattern_sh2=_sivasspor1819a
|leftarm2=ffffff
|body2=ffffff
|rightarm2=ffffff
|shorts2=ffffff
|socks2=ffffff
|pattern_b3=_sivasspor1819t
|pattern_la3=_adidaswhite
|pattern_ra3=_adidaswhite
|pattern_sh3=_adidaswhite
|leftarm3=ff0000
|body3=ff0000
|rightarm3=ff0000
|shorts3=ff0000
|socks3=ff0000
}}
'''''Sivasspor'''''  ir profesionāls [[Turcija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Sivasa]]s. Klubs ir dibināts 1967. gadā, pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles komanda aizvada ''[[Yeni 4 Eylül stadions|Yeni 4 Eylül]]'' stadionā, kura ietilpība ir 27 532 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tff.org/Default.aspx?pageId=530&stadId=6140 |title=Yeni 4 Eylül Stadi|language=en |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=tff.org}}</ref> ''Sivasspor'' labākais sasniegums Superlīgā ir 2. vieta 2008.—2009. gada sezonā.

sentences:
[[Kategorija:Sports pēc kontinenta|Eiropa]]
[[Kategorija:Eiropa]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lejup no kalna
| operators =
| attēls = Downhill poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rašs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Downhill''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|26}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lejup no kalna"''' ({{Val|en|Downhill}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Nets Feksons]] un [[Džims Rašs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]] un [[Vills Ferels]]. Filma ir rīmeiks 2014. gada zviedru režisora [[Rūbens Ēstlunds|Rūbena Ēstlunda]] filmai ''[[Force Majeure]]'' (2014).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ostins Pauerss un Zelta loceklis
 | oriģinālnos = ''Austin Powers in Goldmember''
 |      attēls =  Austin Powers in Goldmember.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors = [[Džejs Roučs]]
 |  producents =
* [[Sūzena Toda]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Demija Mora]]
* [[Maiks Maierss]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls Makullers]]
* Maiks Maierss
 |     aktieri =
* Maiks Maierss
* [[Bejonse Noulza]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Roberts Vāgners]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Minduja Stērlinga]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Maikls Keins]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Gratitude International''
* ''Moving Pictures''
* ''Team Todd''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2002|7|26}}
 |      ilgums = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-goldmember-2002|title=AUSTIN POWERS IN GOLDMEMBER|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2019|archive-date={{dat|2019|08|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190829091021/https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-goldmember-2002}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}<ref name=mojo>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=austinpowers3.htm|title=Austin Powers in Goldmember |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|296 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Ostins Pauerss: Spiegs, kurš mani iz...]]" (1999)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ostins Pauerss un Zelta loceklis"''' ({{val|en|Austin Powers in Goldmember}}) ir 2002. gada filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučs]]. Filmā [[Doktors Ļaunums]], sadarbojoties ar ļaundari vārdā Zelta loceklis nolaupa [[Ostins Pauerss|Ostina Pauersa]] tēvu.

sentences:
. "Misionāra stāsts" (1883). [[Metropoles mākslas muzejs|Metropolitēna mākslas muzejs]]]]
'''Misionārs''' (no {{val|la|missio}} — 'paka, pasūtījums') ir cilvēks, kas savā dzimtajā zemē vai citās zemēs izplata kādu [[reliģija|reliģiju]] ar mērķi pievērst tai neticīgos vai citu reliģiju pārstāvjus. Parasti sastopams universālajās vispasaules reliģijās, un nav izplatīts nacionālajās reliģijās. Tiek nodalīta "ārējā" misija (citās valstīs) un "iekšējā" misija (starp neticīgajiem viņu pašu kanoniskajā teritorijā). Misionāru darbs dažkārt ir atšķirīgs no [[prozelītisms|prozelītisma]], tomēr nav skaidras atšķirības starp misionāru darbu un prozelītismu. Mēdz notikt, ka tie, kurus misionāri cenšas pievērst savai ticībai, šos mēģinājumus noraida, un dažreiz mēdz pat nogalināt tos, kas pie viņiem nākuši ar šādiem nolūkiem. Tā tas notika ar pieciem protestantu misionāriem no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[1956. gads|1956. gadā]], kad tie mēģināja pievērst protestantismam vaorani cilts indiāņus [[Ekvadora]]s [[Amazone]]s baseinā.<ref>[http://www.20min.ch/news/wissen/story/Der-gefaehrlichste-Indianerstamm-20778227 Der gefährlichste Indianerstamm] 16.05.09</ref> Līdzīga traģēdija notika [[19. gadsimts|XIX gadsimta]] 30. gadu beigās [[Eromangas sala|Eromangas]] salā [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu]] salās (tagad [[Vanuatu]] daļa), kad vietējie iedzīvotāji nogalināja misionārus un pēc tam apēda viņu līķus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsru.com/religy/08dec2009/aufgegessen.html|title=Туземцы попросили прощения за то, что съели миссионера|website=NEWSru.com|access-date=2021-05-16|date=2009-12-08|language=ru}}</ref>

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[valsts|valstu]] (arī bijušo/agrāko) un teritoriju (arī [[atkarīgās teritorijas|atkarīgo teritoriju]]) [[devīze]]s (moto)'''.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{vikisaites+}}
Mūsu senči jau tālā senatnē ir nodarbojušies ar kokgriešanu. Māksla bija saistīta ar kulta priekšmetu izgatavošanu, [[zemkopība]]s, [[Zvejošana|zvejas]], [[biškopība]]s, medību inventāra, [[amatniecība]]s darbarīku gatavošanu kā arī ar celtniecību. [[Koks]] ir viegli apstrādājams materiāls un vājš siltuma vadītājs, tāpēc plaši lietots trauku, virtuves piederumu gatavošanai. Darba procesā veidojās latviešu tautas mākslai raksturīgā formas izjūta, rotājuma izpratne un kultūra. Māksla Latvijā aktivizējās 20. gadsimta 20.—30. gados, palielinoties pieprasījumam pēc kokā grieztām stila mēbelēm, iekštelpu iekārtojuma, lietišķās mākslas izstrādājumiem. Straujš mākslas uzplaukums sākās pēckara gados, kad profesionālo izglītību sāka apgūt Rīgas un Daugavpils lietišķās mākslas vidusskolā. Mūsu dienās līdzās profesionālajai mākslai plaši attīstījusies mākslinieciskā pašdarbība; par to liecina lielais Tautas daiļamata meistaru nosaukumu ieguvušo kokgriezēju skaits.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Yu-Gi-Oh!: Bonds Beyond Time''
 | oriģinālnos = ''劇場版 遊☆戯☆王 〜超融合!時空を越えた絆〜''
 |      attēls =  Yu-Gi-Oh! 10th Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Keniči Takešita]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Šins Jošida]]
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Studio Gallop]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums = 49 minūtes
 |      valsts = {{JAP}}
 |      valoda = [[japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = $2 017 928
 | iepriekšējā = "[[Ju-Gi-O]]"
 |      nākamā = ''[[Yu-Gi-Oh! The Dark Side of Dimensions|The Dark Side of Dimensions]]''
 |        imdb =
}}
'''''Yu-Gi-Oh!: Bonds Beyond Time''''' ({{val|ja|劇場版 遊☆戯☆王 〜超融合!時空を越えた絆〜 Gekijōban Yū-Gi-Ō!: Chō-Yūgō! Toki o Koeta Kizuna}}, burtiski - ''Spēļu Karalis. Filma: Super saplūšana! Saites, kas pārspēj laiku'') ir 2010. gada [[Japāna]]s 3-D zinātniskās fantastikas [[anime]] filma, kas ir daļa no "[[Jugio]]" franšīzes. Tā tika izdota par godu 2000. gada seriāla "[[Jugio (seriāls)|Jugio]]" 10 gadu jubilejai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Tianhe''
| Nosaukums_orig         = 天和
| Attēls                 = Tianhe Core Module Rendering 01.png
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Tianhe'' datormodelis
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|4|29|SK}} 03:23:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 22 600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Tiangong 2]]''
| KA_nāk                 = ''[[Wentian]]''
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = New Zealand / Aotearoa
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = New Zealand
|               karoga_attēls = Flag_of_New_Zealand.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jaunzēlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 120px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''"God Defend New Zealand"''
''"God Save the Queen"''{{smallsup|1}}
|               kartes_attēls = NZL_orthographic_NaturalEarth.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Velingtona]]
|latd=41 |latm=17 |latNS=S |longd=174 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Oklenda]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]] (98%)
[[maoru valoda]] (4,2%)
Jaunzēlandes [[zīmju valoda]] (0,6%)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ģenerālgubernatore]]
|               valsts_galva2 = [[Sindija Kiro]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Kriss Hipkinss]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Domīnija]]
|          neatkarības_datums = [[1907]]. gada 26. septembrī
|       neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
|         neatkarības_datums2 = [[1931]]. gada 11. decembrī (pieņemti [[1947]]. gada 25. novembrī)
|       neatkarības_notikums3 = [[Konstitūcija|Konstitucionālais akts]]
|         neatkarības_datums3 = [[1986]]. gada 13. decembrī
|                 platība_km2 = 268 680
|               platība_rangs = 75
|              procenti_ūdens = 2,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 5 132 690
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 167
|                     IKP_PPP = 226 566 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs = 64
|          IKP_PPP_per_capita = $44 226
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 42
|                         HDI = 0.931
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 19
|                        Gini = 33.9
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = NZST{{smallsup|2}}
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST = NZDT
|              utc_offset_DST = +13
|                      domēns = [[.nz]]{{smallsup|3}}
|              tālsarunu_kods = 64
|                    piezīmes = 1 ''"God Save the Queen"'' oficiāli ir valsts himna, bet tiek lietota tikai kronēto personu dalības gadījumos
2 The [[Čatema salas|Čatema salās]] ir atsevišķa laika zona, kas par 45 minūtēm ir priekšā pārējai Jaunzēlandei.
3 Jaunzēlandei piederošajām [[Niue]]i, [[Kuka Salas|Kuka Salām]] un [[Tokelau]] ir atsevišķi domēni [[.nu]], [[.ck]] un [[.tk]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Nierakmeņu slimība
| treatment     =
| causes        =
| image         = Nefrolit.jpg
| alt           =
| image_size    = 200px
| synonym       = Nefrolitiāze
| specialty     = Uroloģija
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Artemīdas Ortijas svētnīca
| native_name    = {{gree|Ιερό της Ορθίας Αρτέμιδος}}
| image          = Ortijas templis.JPG
| image_size     =
| caption        = Artemīdas Ortijas tempļa drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 04| lats = 58.2| latNS = N
| longd = 22| longm = 26| longs = 07.2| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Lakonija}}
| region         =
| type           = svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve ierobežota
| notes          =
| designation    =
}}
'''Artemīdas Ortijas svētnīca''' ({{val|el|Ιερό της Ορθίας Αρτέμιδος}}) ir arhaiska svētvieta [[Sparta (pilsēta)|Spartā]], [[Grieķija|Grieķijā]], kas [[Klasiskais periods|klasiskajā laikā]] tika veltīta [[Artemīda]]i. Tā bija viena no svarīgākajām reliģiskajām vietām [[Sparta]]s [[Pilsētvalsts|pilsētvalstī]], un to turpināja izmantot līdz pat 4. gadsimtam,<ref>Lévy, Edmond. (2003). Sparte : histoire politique et sociale jusqu'à la conquête romaine. Éd. du Seuil. ISBN 2-02-032453-9.</ref> kad visi nekristīgie kulti [[Romas impērija|Romas impērijā]] tika aizliegti un šī aizlieguma pārkāpēji tika vajāti. [[Svētnīca]] daudzu gadsimtu garumā vairākas reizes tika postīta un atjaunota, un pašlaik šeit ir savākts daudz [[Artefakts|artefaktu]], kas ļauj vēsturniekiem labāk saprast to, kas tajā laikā šajā vietā notika.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss pieriebies
| operators =
| attēls = Falling Down (1993 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, neo-noir
| režisors = [[Džoels Šūmahers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Bārbara Hēršija]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Falling Down''
| studija = * ''Le Studio Canal+''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|2|26}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss pieriebies"''' ({{Val|en|Falling Down}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Roberts Djuvals]], [[Bārbara Hēršija]], [[Reičela Tikotina]], [[Frederiks Forests]] un [[Tjūsdeja Velda]].

sentences: '''Internetbanka''' ir piekļuve [[Banka|banku]] kontiem un darījumiem, kas tiek nodrošināta jebkurā laikā un no jebkuras ierīces ar [[Internets|interneta]] pieslēgumu.

sentences:
{{cita nozīme|Aušvicas komendantu|Hitlera vietnieku|Rūdolfs Hess}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Hess
|          vārds_orig = ''Rudolf Höss''
|              attēls = Rudolf Höß.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Bādenbādene]], [[Vācijas Impērija]]<br />(tagad [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1947
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Aušvicas koncentrācijas nometne]], {{POL}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Goara Gasparjana
|      Vārds_orig = Գոհար Գասպարյան
|          Attēls =
|         Att_izm = 275px
|          Ainava =
|        Apraksts = Goara Gasparjana (ceturtā no kreisās) ar studentiem
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1924|12|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ēģipte|1922}} [[Ēģiptes Karaliste]], [[Kaira]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|5|16|1924|12|14}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = balss ([[soprāns|kolaratūrsoprāns]])
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Asus Eee Pad Transformer Infinity''''' ir ar ''[[Android]]'' operētājsistēmu aprīkots [[planšetdators]], ko ir izstrādājis uzņēmums ''[[Asus]]''. Tas ir pirmais planšetdators, kas ir aprīkots ar 10,1 collu ekrānu ''Full HD'' izšķirstpējā (1920×1200).<ref name="full hd">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalversus.com/tablet/asus-transformer-pad-infinity-tf700t-p13514/review-asus-transformer-pad-infinity-tf700t-full-hd-tablet-n24903.html |title=Review: Asus Transformer Pad Infinity TF700T Full HD Tablet |author=Romain Thuret |date=2012. gada 27. jūnijs |publisher=digitalversus.com |accessdate=2012. gada 5. jūlijā |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120629080911/http://www.digitalversus.com/tablet/asus-transformer-pad-infinity-tf700t-p13514/review-asus-transformer-pad-infinity-tf700t-full-hd-tablet-n24903.html |archivedate={{dat|2012|06|29||bez}} }} {{en ikona}}</ref> ''Asus Eee Pad Transformer Infinity'' ir ''Asus Eee Pad'' trešās paaudzes modelis, planšetdatoru modeļu ''[[Asus Eee Pad Transformer]]'' un ''[[Asus Eee Pad Transformer Prime]]'' pēctecis.

sentences: '''Berlīnes Brīvā Universitāte''' ({{val|de|Freie Universität Berlin}}) ir publiska universitāte [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]], kas dibināta [[Rietumberlīne|Rietumberlīnē]] pēc pilsētas sadalīšanas 1948. gadā, jo [[Berlīnes Humboltu universitāte]] tolaik atradās [[PSRS]] okupācijas zonā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Mortensons''' var būt:

sentences: '''Konda''' jeb '''Kondijas kņaziste''' ({{val-ru|Кондинское княжество}}) bija mansu apdzīvotās teritorijas nosaukums [[Kondas upe]]s baseinā 16. gadsimtā, sākumā Pelimas valsts sastāvdaļa. Galvenā apdzīvotā vieta bija Kartauža (''Картауж, Кондинский городок''), bet nodevas jeb ''jasaks'' [[Krievijas cari]]em tika maksātas [[Toboļska|Toboļskā]]. Tagad [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomā apvidus-Jugras]] daļa [[Irtiša]]s un [[Oba]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Samušonoks''' var būt:

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tacits
|          vārds_orig = ''Cornelius Tacitus''
|              attēls = Gaius Cornelius Tacitus mirror.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =[[56]]. gads
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = nezināma, visiespējamāk [[Narbonas Gallija]], [[Romas impērija]] (mūsdienās {{FRA}})
|           m_dat_alt = [[117]]. gads
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = "[[Vēsture (Tacita darbs)|Vēsture]]" (''Historiae''), "[[Annāles (Tacita darbs)|Annāles]]" (''Ab excessu divi Augusti'')
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences: '''Kodominance''' ir viena [[gēns|gēna]] dažādu [[alēle|alēļu]] vienlaicīga izpausme [[heterozigota|heterozigotā]], neviens no [[fenotips|fenotipiem]] nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A [[asinsgrupa]], bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.

sentences: '''Loks''' ir [[Riņķa līnija|riņķa līnijas]] daļa starp diviem tās [[Punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 357. lpp.</ref> Loka apzīmēšanai izmanto zīmi '''∪'''. Loku pieraksta ar diviem lielajiem latīņu burtiem vai diviem lielajiem un ar vienu mazo burtu starp tiem, vai trijiem lielajiem burtiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 42. lpp.</ref>

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences: '''Patiesumjausma''' raksturo indivīda priekšstatu par patiesību, kas izpaužas apgalvojumu vai diskusijas argumentu veidā, balstoties uz intuīciju vai "iekšējo izjūtu", neatkarīgi no [[loģika]]s vai [[Fakts|faktiem]]. Latviešu filozofiskajā literatūrā tradicionāli lietoja apzīmējumu [[intuitīvā izziņa]]<ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Staņislavs | last1 = Ladusāns | title = Daudzpusīgā gnozeoloģija: izziņas fenomenoloģija un vispārējā kritiskā gnozeoloģija. | publisher = Atols | year = 1994 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Alfrēds | last1 = Polis | title = Epistemoloģija. | publisher = Latvijas Universitāte | year = 2001}}</ref>. Savukārt ''patiesumjausma'' ir viens no iespējamajiem šādas izziņas metodes rezultātiem, kas izpaužas kā (patiesas vai aplamas) "zināšanas" par kaut ko konkrētu. Patiesumjausma ir intuitīva pasaules uztveres izpausme — tā jāatšķir no spriedumu kļūdām, stereotipiem vai [[Aizspriedums|aizspriedumiem]], kas nozīmētu kaut vai nepilnīgu loģisko secinājumu ķēdīti.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donavas kanāls
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Donaukanal
| attēls            = Donaukanal_vom_Ringturm_sued.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donavas kanāls Vīnē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Donava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 17,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vīne#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
raktuves Čīlē]]
'''Kalnrūpniecība''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvi, kā arī ar to izpēti un bagātināšanu. Sīkāk kalnrūpniecība tiek iedalīta iežu ieguves rūpniecībā un iežu apstrādes rūpniecībā. Lai iegūtu derīgos izrakteņus, tiek veidotas '''raktuves'''. Raktuves iedala atklātajās, apakšzemes un zemūdens raktuvēs. Lai iegūtu šķidrus vai gāzveida izrakteņus, piemēram, [[nafta|naftu]], tiek veikti [[urbums|urbumi]].

sentences: {{Commonscat|Geography of North America}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Cekulainais ananass
|         binomial = Ananas comosus
|           attēls = Ananaspflanze.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Bromeliaceae
|        dzimta_lv = Bromēliju dzimta
|            ģints = Ananas
|         ģints_lv = Ananasi
|             suga = A. comosus
|          suga_lv = Cekulainais ananass
|           suga_r = Ananass
|         sinonīmi = kultūras ananass (''Ananas sativus'')
|        izplatība = Ananasu audzēšanās reģioni; nav iezīmēts dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Paragvaja]] un [[Brazīlija]]s dienvidi<ref name="izcelsme"/>
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Skaistkalnes Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Skaistkalnesbaznica.JPG
| image_size            = 240px
| caption               = Skaistkalnes katoļu baznīca
|label=Skaistkalnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = top
| latd  = 56 | latm  = 22  | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38  | longs = 36 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Skaistkalnes pagasts|Skaistkalne}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1698]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] [[Andrejs Mediņš]]
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1692]]
| length                = 40 m
| width                 = 20 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Skaistkalnes Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub639 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub639 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Skaistkalnes pagasts|Skaistkalnes pagasta]] centrā [[Skaistkalne|Skaistkalnē]]. Nozīmīgs katoļticības centrs [[Zemgale|Zemgalē]] un [[Latvija|Latvijā]], otra populārākā Dievmātes svētceļojuma apmeklējuma vieta tūlīt pēc [[Aglona]]s gan agrāk, gan mūsdienās.<ref>[http://www.katolis.lv/main.php?parent=2812]{{Novecojusi saite}}, katolis.lv, {{dat|2011|11|13|SK|}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kaspars Bārbals
|Attēls = Skyforger.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts = Kaspars Bārbals spēlējam [[stabule|stabuli]] ''[[Skyforger]]'' koncertā festivālā „Zvērā 2009”
|Fons = multin
|Dz_vārds =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|1|4}}
|Vieta = {{Vieta|Latvija| Rīga}}
|Instrumenti = [[dūdas]], [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[mūsdienu tautas mūzika]], [[folkmetāls]]
|Nodarbošanās = [[mūziķis]], skaņu inženieris
|Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
''[[Auļi]]'' (2003—''pašlaik'')
''[[Skyforger]]'' (2004—2012)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: {{commons category|Buildings in Egypt|Celtnes un būves Ēģiptē}}

sentences:
ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Robačs
|     vārds_orig = ''Karl Robatsch''
|         attēls = Karl Robatsch 1961.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Kārlis Robačs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia pannonica
| autors = Crantz
| attēls = Vicia pannonica eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia pannonica
| suga_lv = Ungārijas vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| native_name         = Tartu tähetorn
| former_names        = Dorpatas observatorija (1810—1893)
Svētā Georga Observatorija (1893—1919)
Tartu astronomijas observatorija (1919—1964)
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Old Observatory, Tartu, April 2012.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| altitude            =
| building_type       = [[observatorija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 58.3788 | latNS  = N
| longd = 26.7201 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1808
| completion_date     =
| opened_date         = 1810
| inauguration_date   =
| architect           =
| architecture_firm   =
| url                 = https://www.tahetorn.ut.ee/
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Strūves ģeodēziskais loks
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2005 (29. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1187 1187]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{NOR}}, {{SWE}}, {{FIN}}, {{RUS}}, {{EST}}, {{LAT}}, {{LTU}}, {{BLR}}, {{UKR}}, {{MDA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Daugavgrīva
|attels             =
|paraksts           = Parādes iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Memmes pļava]]
|platiba            = 10,147 km²
|iedzivotaju_skaits = 9108 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Daugavgrīvas cietoksnis
[[Daugavgrīvas bāka]]
[[Ziemas osta]]
[[Ūdens attīrīšanas stacija Daugavgrīva|Ūdens attīrīšanas stacija]]
|udenstilpnes       = [[Rīgas līcis]]
[[Daugava]]
[[Buļļupe]]
|parki              = [[Daugavgrīvas dabas liegums|Dabas liegums]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|36|56}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/daugavgriva/ apkaimes.lv]
}}
'''Daugavgrīva''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime (pilsēta)|apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]], kurā ietilpst arī pilsētas daļa [[Memmes pļava]]. Daugavgrīvas apkaime atrodas Rīgas ziemeļrietumu daļā uz [[Buļļu sala]]s (ietver arī neapdzīvoto [[Mīlestības saliņa|Mīlestības saliņu]]). Tā robežojas ar [[Buļļi (apkaime)|Rītabuļļu]], [[Bolderāja]]s, [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] un [[Mangaļsala]]s apkaimēm, taču savienojums pa sauszemi ir tikai ar Rītabuļļu apkaimi un Bolderāju (savienojums pa tiltu). Daugavgrīvas apkaimes robežas ir [[Rīgas līcis]], [[Daugava]], [[Loču kanāls]], [[Buļļupe]], [[Dzintara iela (Rīga)|Dzintara iela]] un taka, kas ved uz Rīgas līci. Apkaimē atrodas [[Piejūra|dabas parks "Piejūra"]].

sentences:
[[Kategorija:Dizaineri]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc tautības]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lorenzo's Oil''
| attēls                   = Lorenzo's Oil.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]
| producents               =
* [[Dags Mičels]]
* Džordžs Millers
| scenārija autors         =
* Džordžs Millers
* [[Niks Enraits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Niks Nolte]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kenedy Miller]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|12|30|}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archive-date={{dat|2019|05|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190517172315/https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lorenzosoil.htm|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lorenzo's Oil''''' ir 1992. gada drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Niks Nolte]], [[Sūzana Sarandona]], [[Pīters Ustinovs]] un [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|12|30||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Paleotherium.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Paleoterijs}} ''Paleotherium''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Palaeotheriidae
| dzimta_lv =Paleoterīdi
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Palaeotherium|Paleoteriji}}
* † {{TaksoSaite|Hyracotherium|Hirakoteriji}}
* † {{TaksoSaite|Propalaeotherium|Propaleoteriji}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Trakais Zirgs<br />Tȟašúŋke Witkó

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Kurzeme|Kurzemē]]|Rinda|Rinda}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rinda
| attēls            = Rinda netālu no satekas ar Stendi 2006-10-14.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rinda netālu no satekas ar [[Stende (upe)|Stendi]]
| karte             = Latvijas upe Rinda karte.png
| kartes_paraksts   = Rinda, kas saplūst ar [[Stende (upe)|Stendi]] un ietek [[Irbe (upe)|Irbē]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]], tālāk [[Engure (upe)|Engures upes]] un [[Usmas ezers|Usmas ezera]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Puzes ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Irbe (upe)|Irbe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=56 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  = 12,3
| ietekas_augstums  = 5,5
| kritums           = 6,8
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,16
| baseins           = 691,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Zviede]]
}}
'''Rinda''' (lejtecē arī '''Angera''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97042 |title=Informācija par objektu: Rinda |accessdate={{dat|2016|04|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir viena no [[Irbe (upe)|Irbes]] satekupēm (otra ir [[Stende (upe)|Stende]]) [[Ventspils novads|Ventspils novadā]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]] [[Puzes pagasts|Puzes pagastā]]. Tipiska līdzenumu upe — viena no lēnākajām Latvijā. Kopējais kritums ir 6,8 m, kas sastāda vidēji 0,23 m/km. Upes augštece [[Ugāles līdzenums|Ugāles līdzenumā]], vidustece [[Ventavas līdzenums|Ventavas līdzenumā]], sateka ar Stendi — [[Irves līdzenums|Irves līdzenumā]]. Augštece 7 km garumā līkumo plašā (līdz 100 m) ielejā ar kopējo kritumu 0,5 m, ar salām, vecupēm un blakusgultnēm. Tālāk upes platums 15-25 m, gultne vietām regulēta un tās dziļums līdz 3 m. Lielākā pieteka ir [[Zviede]].<ref name="LD">[[Latvijas daba (enciklopēdija)|Latvijas daba]], 5. sējums, "Preses nams", 1998. 5.-6. lpp. ISBN 9984-00-312-4</ref> Upes krasti pārsvarā apdzīvoti, lielākās apdzīvotās vietas krastā ir skrajciemi [[Topciems]], [[Desciems]] un [[Rinda (ciems)|Rinda]]. Baseinā daudz mežu.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences: '''Veloceļš Imanta—Daugavgrīva''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Veloceļš Rīga—Jūrmala|veloceļu Rīga-Jūrmala]] ar [[Daugavgrīva]]s pludmali. 12 kilometru garo veloceļu atklāja 2023. gada 29. septembrī.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/29.09.2023-no-imantas-lidz-daugavgrivai-atklats-garakais-velocels-riga.a525894/?utm_source=lsm&utm_medium=article-right&utm_campaign=svarigi No Imantas līdz Daugavgrīvai atklāts garākais veloceļš Rīgā]  lsm.lv 2023. gada 29. septembrī</ref>

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .zw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Zimbabwe Internet Service Providers' Association (ZISPA)''
|sponsors              = ''Postal and Telecommunications Regulatory Authority of Zimbabwe (POTRAZ)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Zimbabve|Zimbabvi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Zimbabvē
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī, kā arī zem atsevišķiem trešā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.zispa.org.zw/terms_cond.html Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.zispa.org.zw/ www.zispa.org.zw]
}}

sentences: '''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus balticus|autors=Willd.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus balticus|suga_lv=Baltijas donis|attēls=Juncus balticus NRCS-1.jpg}}
'''Baltijas donis''' ({{val-la|Juncus balticus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuldīga
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kuldiga bridge.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ķieģeļu tilts pār Ventu
 | image_flag               = Flag of Kuldīga.svg
 | flag_link                = Kuldīgas karogs
 | image_shield             = Kuldiga_COA.svg
 | shield_link              = Kuldīgas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =56  | latm =58  | lats =07  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =18  | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1378. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Goldingen}}
 | area_total_km2           = 13
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Kuldīga}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3301
LV-3302
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kuldiga.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidkotabato
| official_name = ''South Cotabato''
| image_skyline = Lake Holon.jpg
| imagesize =
| image_caption = Holona ezers [[Melebingojs|Melebingoja]] krāterī
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Cotabato Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Soksksarhena]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3935.95
| population_total = 975476
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Koronadala]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Koronadala]]
| p3 = '''10 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[ilongi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SCO
| website                  = {{URL|http://www.southcotabato.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidkotabato''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Cotabato}}, {{val|en|Province of South Cotabato}}, {{val|hil|Kapuoran sang Bagatnan Cotabato}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Soksksarhena]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 10 municipalitātēs un sīkāk 199 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Koronadala]]. [[Heneralsantosa]]s augsti urbanizētā pilsēta administratīvi un politiski ir neatkarīga no provinces, bet tiek dažkārt tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ekseteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Exeter Cathedral (West End) 300px.jpg
| image_size            =
| caption               = Ekseteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label = Ekseteras katedrāle
| position = left
| latd  = 50|latm = 43|lats=21 |latNS  = N
| longd = 03|longm = 31|longs = 47| longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Eksetera}}
| religious_affiliation = [[Anglikānisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               = {{url|https://www.exeter-cathedral.org.uk/}}
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 11. gadsimts (15. gadsimts)
| year_completed        = 1400.
| length                = 117 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             = akmens, marmors
}}
<mapframe text="Ekseteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1131208"
}
</mapframe>
'''Ekseteras katedrāle''' jeb '''Apustuļa Pētera katedrāle Ekseterā''' ir [[Anglikāņi|anglikāņu baznīcas]] katedrāle [[Eksetera|Ekseterā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hanss Hofmanis''' (''Hans Hofmann''; 1880. gada 21. martā [[Veisenburga]], [[Bavārija|Bavārijā]] - 1966. gada 17. februāris) ir vācu izcelsmes amerikāņu [[abstraktais ekspresionisms|abstraktā ekspresionisma]] [[gleznotājs]].

sentences:
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Dzīvnieku labklājība]]

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Detonatorkapsele Nr.8''' ({{val|de|Sprengkapsel No.8}}) bija visizplatītākais{{nepieciešama atsauce}} [[detonators]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā [[Trešais reihs|Trešā reiha]] [[rokas granāta|rokas granātās]]. Lielākoties šo detonatorkapseļu korpuss bija veidots no [[alumīnijs|alumīnija]], taču pastāvēja arī [[tērauds|tērauda]], [[varš|vara]] un [[cinks|cinka]] detonatorkapseļu veidi.

sentences:
s bumbu patvertnes iekštelpas 2012. gadā]]
'''Bumbu patvertnes''' ir būves, kas paredzētas iedzīvotāju aizsardzībai pret ienaidnieka uzbrukumiem no gaisa (bombardēšanas). Daudzējādā ziņā tās ir līdzīgas [[Bunkurs|bunkuriem]], lai gan tās nav paredzētas aizsardzībai pret uzbrukumiem no zemes.

sentences:
{{cita nozīme|garīgā stāvokļa veidu|filmu|Psiho}}
'''Psihoze''' ir vispārīgs [[psihiatrija]]s apzīmējums [[garīgs stāvoklis|garīgā stāvokļa]] veidam, kuru bieži saista ar [[realitāte]]s sajūtas pazušanu. Latvijas medicīnas portālā psihoze ir definēta šādi: "Psihoze ir psihisks traucējums, kas var izpausties ar dažādiem simptomiem. Visbiežāk psihoze izpaužas ar aptumšotu apziņu, neadekvātu reālās pasaules uztveri, ar dažādām normālai psihikai neraksturīgām parādībām (murgi, halucinācijas u.c.), uzvedības traucējumiem, kas ievērojami atšķiras no ierastās šī cilvēka uzvedības."<ref>[http://www.medicine.lv/ Latvijas medicīnas vortāls], [http://www.medicine.lv/jautajums-specialistam.php?dowhat=view&q_id=10 Psihiatres Daces Simsones atbildes uz lasītāju jautājumiem, tajā skaitā arī uz jautājumu "Kas ir psihoze?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070808070726/http://www.medicine.lv/jautajums-specialistam.php?dowhat=view&q_id=10 |date={{dat|2007|08|08||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Japānas filmas]]
[[Kategorija:Animācijas filmas pēc valsts]]

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Grīva
| tips                = Stacija
| attēls              = Grivas stacijas ēka - panoramio.jpg
| attēla_apraksts     = Grīvas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]
| atvērta             = 1862
| citi_nosaukumi      = Kalkūni
| stacijas_tips       =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 55| latm  = 51| lats  = 10,1| latNS  = N
| longd = 26| longm = 29| longs = 20,2| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kurcums (stacija)|Kurcums]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[3. kilometrs]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}
'''Grīva''' ir [[dzelzceļa stacija]] [[Daugavpils|Daugavpilī]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur, tajā tiek veiktas kravas operācijas.

sentences:
[[File:The Hubble eXtreme Deep Field.jpg|thumb|300px|Tālas [[galaktika]]s ]]
'''Kosmoloģija''' (no {{val|el|κόσμος}}, ''kosmos'' — "visums" un ''-λογία'', ''-logia'' — "mācība") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Visums|Visumu]], tā attīstību un uzbūvi. Kosmoloģija ir cieši saistīta ar [[astronomija|astronomiju]], [[matemātika|matemātiku]], [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[filozofija|filozofiju]]. Lai gan termins "kosmoloģija" nav sens (pirmoreiz to lietoja 1730. gadā [[Kristians Volfs]] darbā "''Cosmologia Generalis''"), Visuma pētījumus ilgā vēstures laikā ietvēra zinātne, filozofija, [[ezotērika]] un [[reliģija]].

sentences:
olas dzeltenums]]
'''Olas dzeltenums''' (V''itellus'') ir barības vielu saturošā [[ola]]s daļa, kuras galvenā funkcija ir nodrošināt uzturvielas [[Embrijs|embrija]] attīstībai. Ne visas olas satur  dzeltenumu, piemēram, olas, kuru attīstības laikā [[Mātīte|mātes]] organismam [[Bads|nepietiek barības]], vai tāpēc, ka embrijs attīstās vecāku ķermenī, kas nodrošina barību, parasti caur [[Placenta|placentu]]. Daudzām sugām, piemēram, visiem [[putni]]em, lielākajai daļai [[Rāpuļi|rāpuļu]] un [[Kukaiņi|kukaiņu]], dzeltenums ir nodalāms kā atsevišķs orgāns, kas attīstās, olai esot mātes [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvajā sistēmā]]. Daudziem citiem dzīvniekiem, īpaši ļoti mazām sugām, piemēram, dažām [[Zivis|zivīm]] un [[bezmugurkaulnieki]]em, dzeltenuma materiāls atrodas nevis īpašā orgānā, bet gan [[olšūna]]s iekšpusē.

sentences: '''Bioloģiskie pigmenti''' jeb '''biohromi''' (no {{val|el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' un ''χρῶμα'', ''hromos'' — 'krāsa') ir tādi dzīvo organismu [[audi|audos]] dabīgi esoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kuriem piemīt selektīva [[krāsu absorbcija]].

sentences: '''Sociālā antropoloģija''' ir cilvēku [[Sabiedrība|sabiedrību]] un [[Kultūra|kultūru]] uzvedības modeļu izpēte. Sociālantropologi pēta cilvēku sociālo attiecību struktūru, tostarp [[Tradīcija|tradīcijas]], [[Ekonomika|ekonomisko]] un [[Politika|politisko]] darbību, [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], [[paražu tiesības]], iedibinātos patēriņa un apmaiņas modeļus, radniecības un ģimenes struktūru, attiecības starp dzimumiem, pusaudžu nobriešanu un [[Socializācija|socializāciju]], [[Reliģija|reliģiju]] utt. Pētījuma metodes sociālajā antropoloģijā ietver novērošanu, statistiskās aptaujas un intervijas.

sentences: izaudzēts sintētisks [[kvarcs|kvarca]] monokristāls]]

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1908 Summer Olympics}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Simičs''' var būt:

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences:
{{citas nozīmes|Lielvārdes pilsētas daļu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Lāčplēsis
| settlement_type        = pilsētas daļa
| image_skyline          = Attēls:Edgara Kauliņa aleja.JPG
| image_caption          = Centrālā iela Lāčplēsī ([[Edgara Kauliņa aleja]])
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2      = [[Lielvārde]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,91
| area_land_km2          = 1,01
| population_as_of       = 2000
| population_footnotes   =
| population_total       = 586
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 42| lats  = 45| latNS  = N
| longd = 24| longm = 50| longs = 02| longEW = E
| elevation_m            =
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5070 Lielvārde
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lāčplēsis''' ir [[Lielvārde]]s pilsētas daļa. Izvietojies [[Lielvārde]]s pilsētas austrumu daļā teritorijā starp autoceļu [[A6]] un [[Daugava|Daugavu]], {{nobr|1,2 km}} no [[Lielvārde|Lielvārdes pilsētas]] un [[Lielvārdes pagasts|pagasta]] pārvaldes un {{nobr|56,4 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Latīņu sarunvaloda''' jeb '''vulgārā latīņu valoda''' (pašnosaukums — ''sermo vulgaris'') bija [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] [[Sarunvaloda|sarunvalodas]] paveids, kas bija izplatīts [[Itālija|Itālijā]] un vēlāk arī citās [[Romas impērija]]s provincēs. Tā ir pretstats rakstītajai literārajai valodai. Tieši sarunvaloda (nevis klasiskā latīņu valoda) ir [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] priekštece.

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Krievijā|pilsētu ASV|Sentpītersbērga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanktpēterburga
 | native_name              = ''Санкт-Петербург''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Photomontage
 | photo1a      = Winter Palace Panorama 3.jpg{{!}}The Winter Palace
 | photo2a      = Palace Bridge SPB (img2).jpg{{!}}Palace Bridge
 | photo2b      = Peter & Paul fortress in SPB 03.jpg{{!}}Peter and Paul Cathedral
 | photo3a      = Saint Isaacs cathedral Southern facade.jpg{{!}}Saint Isaac's Cathedral
 | photo3b      = Western Military District buildings Saint Petersburg arch.jpg{{!}}The General Staff Building
 | photo4a      = Spb 06-2017 img01 Spit of Vasilievsky Island.jpg{{!}}Spit of Vasilievsky Island and the Neva
 | color        = white
 | color_border = white
 | position     = center
 | spacing      = 2
 | size         = 266
}}
 | imagesize                =
 | image_caption            = '''''No augšas uz leju, no kreisās uz labo:''''' [[Ziemas pils]]; Pils tilts; Pētera un Pāvila cietoksnis; [[Svētā Izaka katedrāle]]; Vispārējā personāla ēka; Vasiļjevska salas un [[Ņeva]]s iesma
 | image_flag               = Flag of Saint Petersburg.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of Arms of Saint Petersburg (2003).svg
 | pushpin_map              = Krievija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 59 | latm  = 57 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 30 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Federācijas subjekts
 | subdivision_name1        = Federālas nozīmes pilsēta
 | subdivision_type2        = Federālais apgabals
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1703]]. gadā
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | founder                  =
 | named_for                =
 | seat_type                = Citi<br />nosaukumi
 | seat                     = {{ubl|Petrograda {{small|(''Петроград''; 1914—1924)}}|
Ļeņingrada {{small|(''Ленинград''; 1924—1991)}}|
''Peterburi'' (igauņu)|
''Pietari'' (somu)|
''Pēterpils'' (latviešu)}}
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 1439
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 4848700
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[MSD]]
 | utc_offset               = +4
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sanktpēterburga''' ({{val|ru|Санкт-Петербург}}) ir pilsēta [[Krievija|Krievijas Federācijā]], tās [[Eiropa]]s daļas ziemeļrietumos pie [[Ņeva]]s ietekas [[Baltijas jūra]]s [[Somu līcis|Somu līcī]]. Federālā apgabala un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabala]] centrs. Otra lielākā (aiz [[Maskava]]s) Krievijas pilsēta. Liels rūpniecības, kultūras un tūrisma centrs.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Lejasprūsiskais dialekts
|nativename=''Preussisch''
|familycolor=Indoeiropiešu
|states=[[Vācija]], [[Polija]]
|speakers=ļoti maz
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Ģermāņu valodas|Ģermāņu]]
|fam3=[[Rietumģermāņu valodas|Rietumģermāņu]]
|fam4=[[Lejasvācu valoda|Lejasvācu]]
|iso2=gem|iso3=nav
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eduards Ludvigs Rūdolfs fon Firkss''' ({{val|de|Eduard Ludwig Rudolph von Fircks}}; 1863—1911) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģenealogs un vēsturnieks.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Ļubļanas purva ritenis
 |      native_name = Kolo z Ljubljanskega barja
 |     native_name2 =
 |     native_name3 =
 |       other_name =
 |            image = Ljubljana Marshes Wheel with axle (oldest wooden wheel yet discovered).jpg
 |       image_size =
 |          caption =
 |      pushpin map =
 |      map_caption =
 |   pushpin_relief =
 |         map_size =
 |        map_label =
 | latd  = 45 | latm  = 57 | lats  = 29 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 19 | longs = 50 | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = Atrasts Staregmainē, [[Slovēnija]]
 |     nearest_city = Verhnika
 |             area =
 |        elevation =
 |           height =
 |  beginning_label =
 |   beginning_date =
 |           formed = Izgatavots ap 3130. gadu p.m.ē.
 |          founded =
 |          founder =
 |            built =
 |        built_for =
 |       demolished =
 |          rebuilt =
 |         restored = No 2008. līdz 2012. gadam
 |      restored_by = Romiešu-ģermāņu centrālais muzejs, [[Mainca]], [[Vācija]]
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner = Ļubļanas Pilsētas muzejs
 |          website =
 |         embedded =
}}

sentences: {{ambox|text=Lapa ir izstrādes stadijā}}

sentences: '''Seksuālā objektizācija''' ir [[Persona|personas]] uztveršana par instrumentu seksuālo vēlmju apmierināšanai, un ir uzskatāma par [[Dehumanizācija|dehumanizācijas]] veidu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Female sexual slavery|url=https://www.worldcat.org/oclc/11030216|publisher=New York University Press|date=1984|location=New York|isbn=0-8147-1070-0|oclc=11030216|first=Kathleen|last=Barry}}</ref><ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=Loose women, lecherous men : a feminist philosophy of sex|url=https://www.worldcat.org/oclc/44961370|publisher=Oxford University Press|date=1997|location=New York, N.Y.|isbn=0-585-21585-5|oclc=44961370|first=Linda|last=LeMoncheck}}</ref><ref name=":2">{{Publikācijas atsauce|last=Szymanski|first=Dawn M.|last2=Moffitt|first2=Lauren B.|last3=Carr|first3=Erika R.|date=2011-01|title=Sexual Objectification of Women: Advances to Theory and Research 1ψ7|url=http://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0011000010378402|journal=The Counseling Psychologist|language=en|volume=39|issue=1|pages=6–38|doi=10.1177/0011000010378402|issn=0011-0000}}</ref> Objektizācija plašākā izpratnē nozīmē - attiekties pret otru personu kā patēriņa [[Prece|preci]], lietu vai objektu, neņemot vērā personību vai cilvēka cieņu. Objektizācija visbiežāk tiek aplūkota [[Sabiedrība|sabiedrības]] līmenī, taču tā var tikt izmantota arī, lai raksturotu atsevišķu indivīdu uzvedību.

sentences: '''Epšteins''' ir izplatīts [[Aškenazi]] [[ebreji|ebreju]] uzvārds, kas cēlies no [[Hesene]]s pilsētas Epšteinas (''Eppstein'') vārda.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krusttēvs 3
| attēls                   = GodfatherIII2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part III''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Als Pačīno]]
* [[Andy García|Endijs Garsija]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Sofija Kopola]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]]
* [[Džo Mantenja]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1990|12|25}}
| ilgums                   = 170 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu, sicīliešu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=godfather3.htm | title=The Godfather Part III (1990) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2010-03-04}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krusttēvs 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 0099674
}}
'''"Krusttēvs 3"''' ({{val|en|The Godfather Part III}}) ir 1990. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Šis ir turpinājums 1974. gada filmai "[[Krusttēvs 2]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Andy García|Endijs Garsija]], [[Daiena Kītone]], [[Talija Šaira]], [[Sofija Kopola]], [[Īlaijs Volahs]], [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]] un [[Džo Mantenja]].

sentences: {{Commonscat|Geography of Côte d'Ivoire}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karolīna Klifta
 |      vārds_orig = ''Carolina Klüft''
 |          attēls = Carolina Klüft photo2be.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|02|2}}
 |         dz_viet = {{vieta|Zviedrija|Sandhulta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 65 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[daudzcīņa]]
[[tāllēkšana]]
[[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =

 |           olimp = 2 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 3 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]])
 |            pc-t = 2 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2003]], [[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]])
 |            rc-a = 2 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]], [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 3 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2002]], [[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]], [[2007. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2007]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ

 |             PR1 = 7032 punkti
 |           PR1_d = septiņcīņā
 |             PR2 = 4948 punkti
 |           PR2_d = pieccīņā
 |             PR3 = 6,97 [[metrs|m]]
 |           PR3_d = tāllēkšanā
 |             PR4 = 14,29 [[metrs|m]]
 |           PR4_d = trīssoļlēkšanā
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Karolīna Evelīna Klifta''' ({{val|sv|Carolina Evelyn Klüft}}; dzimusi {{dat|1983|2|2}}, [[Sandhulta|Sandhultā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir bijusī [[zviedri|zviedru]] tāllēcēja un trīssoļlēcēja. Viņa iepriekš ir piedalījusies [[daudzcīņa]]s sacensībās. Viņa ir pašreizējā Olimpiskā, Pasaules un Eiropas čempione septiņcīņā. Viņai arī pieder Eiropas rekords septiņcīņā — 7032 punkti, kas, turklāt, ir otrais visu laiku labākais pasaules rezultāts septiņcīņā. Rekordiste ir amerikāniete [[Džekija Džoinere Keisija]], kas savulaik sasniedza 7291 punktu robežu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=O/age=N/season=0/sex=W/all=y/legal=A/disc=HEP/detail.html|title= Visu laiku labākie septiņcīņas rezultāti|accessdate= |accessmonthday= |accessdaymonth= |accessyear= |author= |last= |first= |authorlink= |coauthors= |date= |year= |month= |format= |work= |publisher= IAAF.com|pages= |language= |doi= |archiveurl= |archivedate= |quote=}} {{en ikona}}</ref> Viņas treneris ir [[Agne Bergvals]]. Klifta piedalās arī 4x400 m skrējienā un bija daļa no komandas, kas uzstādīja nacionālo rekordu.

sentences: '''Rāvalpindi miera līgums''' (parakstīts {{dat|1919|8|8}}, [[Rāvalpindi]] un papildināts {{dat|1921|11|22}}) bija līgums, ko noslēdza [[Britu impērija]] un [[Afganistāna]] [[Trešais angļu-afgāņu karš|Trešā angļu-afgāņu kara]] laikā. Tajā Lielbritānija atzina Afganistānas neatkarību, piekrita, ka [[Britu Indija]]s teritorija nekad nesniegsies pāri [[Haiberas pāreja]]i, un apturēja Lielbritānijas subsīdijas Afganistānai. Rāvalpindi miera līgums tiek atzīmēts kā [[Afganistānas neatkarības diena]] 19. augustā. Daļa no [[Lielā spēle|Lielās spēles]] starp [[Krievijas Impērija|Krieviju]] (vēlāk [[PSRS]]) un [[Britu impērija|Lielbritāniju]], kas padarīja Afganistānu par buferzonu starp šīm [[impērija|impērijām]].

sentences: '''Geštalts''' ({{val-de|Gestalt}} — 'forma', 'veids', 'struktūra') ir [[psiholoģija]]s [[teorija]] un [[psihoterapija]]s metode, uztveramo priekšmetu telpiski uzskatāma forma, ja šo priekšmetu būtiskākās īpašības nevar uztvert kā to daļu īpašību summu <ref name="ReferenceA">„Psiholoģija Mums” 2005.gada decembra numurs, 55.lpp.</ref>.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Andrejs Valdmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Dobeles apriņķis|Dobeles apr.]] [[Tērvetes pagasts|Kalnmuižas pag.]] "Adieņos", [[Latvija|Latvijā]]
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], Latvijā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Vissavienības Zootehnikas un putnkopības institūts ([[Maskava|Maskavā]]), LPSR ZA Zootehnikas un zooloģijas institūts (Rīgā), LPSR ZA [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Ļeņingradas Piena un dārzeņu institūts
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis}}

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ponpeja
|attēls              = Pohnpei Island.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pohnpei''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Seņavina salas]]
|latd= 6 |latm= 51 |lats=  |latNS= N
|longd=158 |longm= 13 |longs=  |longEW=E
|platība             = 334,21
|garums              = 23
|platums             =
|lagūna              = 178,41
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Nānalauts
|augstums            = 782
|salu skaits         = 25
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 34 789 (1987)
|blīvums             = 104
|pamatiedzīvotāji    = [[ponpejieši]]
|valsts pilsēta        = [[Kolonja (Ponpeja)|Ponpeja]]
|piezīme =
}}
'''Ponpeja''' ([[angļu valoda|angļu]] un {{val|pon|Pohnpei}}) ir vulkāniska sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā, ietilpst [[Seņavina salas|Seņavina salu]] grupā.<ref>{{PZT|579|Ponape}}</ref> Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī. Galvenā pavalsts sala, kas veido 97 % no pavalsts kopējās sauszemes platības un 96 % no iedzīvotāju skaita. Lielākā daļa atola iedzīvotāju ir mikronēziešu tauta [[ponpejieši]]. Salā atrodas pavalsts galvaspilsēta un otra lielākā pilsēta [[Kolonja (Ponpeja)|Ponpeja]], kā arī jaunuzbūvētā valsts federālā galvaspilsēta [[Palikira]]. Administratīvi iedalās sešās municipalitātēs.

sentences: '''Finanšu centrs''' ir [[pilsēta]], reģions vai atsevišķos gadījumos [[valsts]], kur koncentrēts liels daudzums finanšu iestāžu ([[banka]]s, [[apdrošināšanas kompānija]]s, fondi, utml.). Finanšu centri izceļas ar plašu finanšu pakalpojumu klāstu, kuri tiek izplatīti vai labvēlīgu apstākļu ietekmē izplatās uz citām teritorijām.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27865328}}
'''2017. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 23. aprīlī. Tā bija 103. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības un tās bija astoņpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kērks Daglass
 | vārds_orig              = ''Kirk Douglas''
 | attēls                  = Kirk douglas photo signed.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kērks Daglass ap 1955. gadu
 | dz. vārds               = Isers Daņielovičs
 | dz. datums              = {{dat|1916|12|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Amsterdama|2s=Ņujorka (štats)|3s=Amsterdama (pilsēta)}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|2|5|1916|12|9}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
 | citi vārdi              = Izadors Demskis, Izijs Demskis
 | nodarbošanās            = aktieris, producents, režisors, autors
 | darbības gadi           = 1942—2008
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Diāna Daglasa]] (1943—1951, šķīrušies)
* [[Anna Baidensa]] (1954—2020, līdz vīra nāvei)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = KirkDouglas.png
 | akadēmijasbalva         = [[68. Kinoakadēmijas balva|1995]]: [[Kinoakadēmijas goda balva]]
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = 1957: labākais aktieris dramatiskā filmā (''[[Lust for Life]]'', 1956)<br />1968: goda balva ''Cecil B. DeMille Award'' par mūža ieguldījumu
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kērks Daglass''' ({{val|en|Kirk Douglas}}; dzimis '''Isers Daņielovičs''' ({{val|ru|Исер Даниелович}}) {{dat|1916|12|9}}, miris {{dat|2020|2|5}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.latimes.com/local/obituaries/la-me-kirk-douglas-snap-story.html|title = Kirk Douglas dead at 103; 'Spartacus' star helped end Hollywood blacklist|work = [[Los Angeles Times]]|last = McLellan|first = Dennis|date = February 5, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.nytimes.com/2020/02/05/obituaries/kirk-douglas-dead.html|work = [[The New York Times]]|date = February 5, 2020|title = Kirk Douglas, a Star of Hollywood's Golden Age, Dies at 103|last = Berkvist|first = Robert}}</ref>) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] aktieris, kinoproducents un rakstnieks.<ref>[http://www.filmreference.com/film/30/Kirk-Douglas.html Kirk Douglas Biography (1916—)]</ref>

sentences: '''Pirmpiens''' ir šķidra rakstura viela, kuru ir spējīgas izdalīt [[zīdītāji|zīdītāju]] [[mātīte]]s vai sievietes, lai nodrošinātu savas atvases veiksmīgāku pielāgošanos apkārtējai videi, kad atvases ķermenis ir atstājis mātes ķermeni. Pirmpienu zīdītāji ir spējīgi izdalīt vairākas reizes pēc [[dzemdības|dzemdībām]], tā daudzums un izdalīšanās ilgums variē atkarībā no sugas. Pirmpiens savas struktūras ziņā ir biezāks un uzturvielām bagātāks par [[piens|pienu]], kā arī tam piemīt īpašība sagatavot tikko dzimušās atvases barības uzņemšanas sistēmu, lai tā spētu [[gremošanas orgānu sistēma|barības traktā]] nonākušās vielas sagatavot [[gremošana]]i un pārstrādei.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Gvido Fridrihs Jekals
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Jekals Gvido.PNG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1904|7|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|1969|1|2|1904|7|1}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Kujahogafalsa|2s=Ohaio (štats)}}
 |            taut = {{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1924}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Gvido Fridrihs Jekals''' (dzimis {{dat|1904|7|1}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija — Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 9. apr., 11579. l</ref> (pēc vecā stila — {{dat||6|18}})<ref name="ReferenceA">Rīgas Mārtiņa vācu ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. — 1904.g. — Nr.91.</ref>, miris {{dat|1969|1|2}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Džavāharlāls Nehru
 |       vārds_orģ = {{ubl|जवाहरलाल नेहरू|''Jawaharlal Nehru''}}
 |          attēls = Nehru1920.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Džavaharlals Neru 1920. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Indijas premjerministrs]]
 |     term_sākums = {{dat|1947|8|15|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1964|5|27|N}}
 |      prezidents =
 |     priekštecis = ''amats tika izveidots''
 |        pēctecis = [[Gulzarirals Nanda]] (pagaidu)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Indijas ārlietu ministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1947|8|15|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1964|5|27|N}}
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = ''amats tika izveidots''
 |       pēctecis2 = [[Gulzarirals Nanda]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 = Indijas finanšu ministrs
 |    term_sākums3 = {{dat|1958|2|13|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat||3|13|N}}
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 = [[T. T. Krishnamachari|T. T. Krišnamačari]]
 |       pēctecis3 = [[Morarji Desai|Morardži Desajs]]
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 = Indijas aizsardzības ministrs
 |    term_sākums4 = {{dat|1962|10|31|N}}
 |    term_beigas4 = {{dat||11|14|N}}
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 = [[V. K. Krishna Menon|V. K. Krišna Menons]]
 |       pēctecis4 = [[Yashwantrao Chavan|Jašvantrao Čavans]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1889|11|14}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Britu Indija|Ziemeļrietumu provinces|Allahābāda|td=Indija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1964|5|27|1889|11|14}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Indija|Deli|Ņūdeli}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Kašmīras panditi|Kašmīras pandits]]
 |         partija = [[Indijas Nacionālais kongress]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = [[Kamala Neru]]
 |           bērni = [[Indira Gandija]]
 |       profesija = {{ubl|advokāts|valstsvīrs|politiķis}}
 |      alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
 |        reliģija = [[hinduisms|hinduists]]<ref name="reliģija">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.culturalindia.net/leaders/jawaharlal-nehru.html | title= Jawaharlal Nehru Biography | publisher= Information of Indian Culture, Tradition & Heritage | language= en | accessdate= 2019. gada 13. jūlijā}}</ref>
 |        paraksts = Jawaharlal Nehru Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Basshunter''
|Attēls           = Basshunter, 20 april 2008 in Halmstad.jpg
|Att_izm          = 220px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Jūnass Ēriks Altbergs (''Jonas Erik Altberg'')
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|22}}
|Vieta            = {{vieta|Zviedrija|Halmstade}}
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = vokāls
|Žanrs            = [[eirodeju mūzika]], [[transs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedāšana|dziedātājs]], [[mūzikas producents]], [[diskžokejs|dīdžejs]]
|Gadi             = 1998–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Extensive Music]]'', ''[[Warner Music Sweden]]'', ''[[Ultra Records]]'', ''[[Broma 16]]'', ''[[Warner Music Japan]]'', ''[[3 Beat Records]]'', ''[[Dance Nation]]'', ''Warner Music Germany'', ''Alex Music''
|Mlapa            = {{URL|http://basshunter.se}}
|Dzimums          = V
|paraksts         = Basshunter signature 1.png
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Helēna Celmiņa
|          vārds_orig =
|              attēls = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = {{vieta|Latvija|Madona}}
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 1
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Ņujorka]]
|           pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        nodarbošanās = rakstniece, gleznotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs = Viktors Kalniņš
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Baskunčaks
|attēls=Baskunchak.JPG
|map = Krievija#Astrahaņas apgabals
| plat_d=48 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=46 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=115
|garums=18
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1
|tilpums=
|augstums_vjl=-21
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Kazahstāna]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=[[Ņižņijbaskunčaka]]
}}
'''Baskunčaks''' ({{val|ru|Баскунчак}}) ir liels [[sālsezers]] [[Krievija]]s teritorijā, [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]], netālu no [[Kazahstāna]]s robežas. Atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
[[File:Blausen 0315 Diffusion.png|thumb|Difūzija - krāsas [[kristāls|kristālus]] ievietojot [[ūdens|ūdenī]], notiek krāsas un ūdens molekulu pārvietošanās dažādos virzienos, bet to plūsma ir vērsta uz mazākas koncentrācijas rajoniem. Kad krāsa ūdenī ir izšķīdusi pilnībā, šķīdums kļūst krāsains]]
'''Difūzija''' ir atšķirīgu vielu daļiņu ([[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]]) savstarpēja sajaukšanās to [[siltumkustība]]s un arī citu ārējo apstākļu, piemēram, atšķirīgu [[koncentrācija|koncentrāciju]] dēļ.

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences: '''Tehnika''' ({{val|grc|τεχνικός}} — '[[māksla]], meistarība, [[māka]]') ir [[Cilvēks|cilvēka]] darbības līdzekļu (rīku, ierīču, aparātu, mašīnu) un iemaņu kopums, ko izmanto ražošanā (sabiedrības ražotājspēku sastāvdaļa) un neražojošajā sfērā ([[kultūra]]s, [[sadzīve]]s un citu vajadzību apmierināšanai). Galvenais tehnikas uzdevums ir ražošanas procesā daļēji vai pilnīgi aizstāt cilvēku, atvieglojot tā fizisko un garīgo darbu, kā arī paaugstinot [[darba ražīgums|darba  ražīgumu]].

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences: '''Oligopols''' ({{val|el2|oligos}} — "nedaudz"; ''pōlēs'' — "pārdevējs") ir [[tirgus]] veids, kurā ir divi vai vairāki [[Pārdevējs|pārdevēji]]. Oligopola gadījumā uzņēmēji (ražotāji) vienojas par savas [[prece]]s cenu. Konkurentu ieeja šādā [[Tirgus|tirgū]] ir ļoti grūta vai pat neiespējama. No uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] par oligopolajiem [[Uzņēmums|uzņēmumiem]] var minēt "[[Tele2]]" , "[[LMT]]" un "[[Bite Latvija|Bite]]", "[[Neste]]" , "[[Circle K Latvia|Circle K]]" un "[[Lukoil]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://blog.lursoft.lv/2014/07/07/latvijas-avize-pelna-uz-iedzivotaju-rekina/|title=Latvijas Avīze: Peļņa uz iedzīvotāju rēķina|website=blog.lursoft.lv|access-date=2022-11-22|language=lv-LV}}</ref><ref>https://www.sorainen.com/UserFiles/File/Publications/briefing.oligopoly_in_latvian_fuel_market.dienas_bizness.2007_03_27.eng.rudolfs.pdf</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.db.lv/zinas/latvijas-degvielas-tirgu-oligopols-175246|title=Latvijas degvielas tirgū - oligopols|website=Dienas Bizness|access-date=2022-11-22|language=lv}}</ref>

sentences:
{| style="float: right; border: 1px solid #ccc; margin: 0.5em 0pt 0.8em 1.4em; padding: 3px !important; width: 75px;"
! [[Periodiskās tabulas grupa|Grupa]] →!! VIIIA
|-
! ↓ [[Periodiskās tabulas periods|Periods]]
|-
! [[1. perioda elementi|1]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 2
[[Hēlijs|He]]
|-
! [[2. perioda elementi|2]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 10
[[Neons|Ne]]
|-
! [[3. perioda elementi|3]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 18
[[Argons|Ar]]
|-
! [[4. perioda elementi|4]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 36
[[Kriptons|Kr]]
|-
! [[5. perioda elementi|5]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 54
[[Ksenons|Xe]]
|-
! [[6. perioda elementi|6]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 86
[[Radons|Rn]]
|-
! [[7. perioda elementi|7]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 118
[[Oganesons|Og]]
|-
|}

sentences: '''MS-DOS''' ir kompānijas [[Microsoft]] [[DOS]] implementācija, kas bija pirmā plaši lietotā [[operētājsistēma]] [[IBM PC]] saimes [[personālais dators|datoros]]. Tās pirmā versija tika izlaista [[1981]]. gadā, un tai sekoja vairākas jaunas versijas, līdz Microsoft pārtrauca tās izstrādi [[1995]]. gadā. Tas bija pamatprodukts, kas ļāva Microsoft izaugt no [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] kompānijas līdz plaša spektra programmatūras izstrādes kompānijai.

sentences:
{{cita nozīme|taksonomisko vienību|Japānas politiķi un premjerministru|Josihide Suga}}
]]
'''Suga''' (no {{val|liv|sug}} — 'radinieks, radniecība, veids' vai {{val|et|sugu}} — 'dzimums, cilts'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |page=954 |accessdate={{dat|2020|05|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>; {{val|la|species}}) ir [[taksonomija]]s vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. [[īpatnis|īpatņus]] ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var [[pārošanās|pāroties]] un radīt auglīgus [[pēcnācēji|pēcnācējus]]. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas [[Ģints (bioloģija)|ģints]] un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi<ref>Piemēram, mūļi ir ēzeļa un ķēves hibrīdi, tie ir neauglīgi. http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=9829ba7f-ac9d-4779-b720-d46dc0b62a8d&parentType=VirtualSchool&parentId=4643</ref>, tos sauc par [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdiem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://genetics.thetech.org/ask/ask75 |title=Understanding Genetics |language={{en icon}} |publisher=Genetics.thetech.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2015-10-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151029072246/http://genetics.thetech.org/ask/ask75 }}</ref>, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par [[Himēra ģenētikā|himēru]].<ref>http://ww2.geneconserve.pro.br/artigo016.pdf{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|author=All Things Considered |url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=12260255 |title=Befuddling Birth: The Case of the Mule's Foal |publisher=NPR |date= |accessdate=2015-10-28}}</ref>

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Bar Kohbas sacelšanās
| width             =
| partof            = [[Romiešu-jūdu karš|Romiešu-jūdu kara]]
| image             = Knesset Menorah P5200010 Bar Kochvah.JPG
| image_size        = 300
| alt               =
| caption           = Simons bar Kohba ([[Kneseta Menora]], Jeruzaleme)
| date              = 132–136. gads
(galvenā darbība: 132. gada rudens – 135. gada vasara)
| place             = [[Jūdeja]]s province
| territory         =
| result            = Romiešu uzvara:
* Jūdu kaujinieku pilnīga sakāve
* Romiešu leģioni cieta smagus dzīvā spēka zaudējumus
* Romieši veica represijas pret jūdu iedzīvotājiem
* Adriāns ierobežo ebreju politisko un reliģisko autonomiju
* Ebreju izsūtīšana no [[Jeruzaleme]]s
| combatant1        = [[File:Vexilloid of the Roman Empire.svg|25px]] [[Romas impērija]]
| combatant2        = [[File:Bar kokhba temple.png|25px]] Bar Kohbas vadītie jūdu spēki
| commander1        = [[Adriāns]]
[[Kvints Tinejs Rufs]]
[[Seksts Jūlijs Sevērijs]]
[[Gajs Kvints Certs Poblīcijs Marcels]]
[[Tits Hatērijs Neposs]]
[[Kvints Lollijs Urbiks]]
| commander2        = [[Simons bar Kohba]]{{KIA}}
[[Modīmas Eleazārs]]{{KIA}}
[[Rabīns Akiva]] (sodīts ar nāvi)
[[Ješuā ben Galgula]]{{KIA}}
[[Jonatans ben Bains]]
Mašebals ben Šimons
Elazārs ben Hita
Jehuda bar Menaše
Šimons ben Matānija
| units1            = [[Kirenaikas III leģions]]
[[Fretensis X leģions]]
[[Dzelzs VI leģions]]
[[Gallijas III leģions]]
[[Deoitāra XXII leģions]]
[[Trajāna II leģions]]
[[Geminas X leģions]]
[[Spānijas IX leģions ]]?
[[Maķedonijas V leģions]] (daļēji)
[[Klaudija XI leģions]] (daļēji)
[[Fulminatas XII leģions]] (daļēji)
[[Flāvija Fēliksa IV leģions]] (daļēji)
| units2            = Bar Kohbas armija
• Bar Kohbas apsardze
• Vietējie kaujinieki
| strength1         = 2 leģioni – 20000 (132–133)
5 leģioni – 80 000 (133–134)
6–7 pilni leģioni, vēl 5–6 kohortas, 30–50 palīgvienības – 120 000 (134–135)
| strength2         = 200 000–400 000 Jūdu kaujinieki
• 12 000 Bar Kohbas apsardzes vienības
| casualties1       = [[Deoitāra XXII leģions]] iespējams iznīcināts<ref name=keppie>L. J. F. Keppie (2000) ''Legions and veterans: Roman army papers 1971–2000'' Franz Steiner Verlag, {{ISBN|3-515-07744-8}} pp. 228–229</ref>
[[Fretensis X leģions]] cieta smagus zaudējumus<ref name=mor334>Mor, M. ''The Second Jewish Revolt: The Bar Kokhba War, 132-136 CE''. Brill, 2016. p. 334.</ref>
| casualties2       = 200 000–400 000 Jūdu kaujinieki nogalināti vai nodoti verdzībā
}}
{{atsauces+}}

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = ASV Kapitolijs
| image               = Capitol 2.jpg
| imagedate           = 2011
| caption             = ASV Kapitolijs 2002. gadā
| style               = Amerikāņu [[neoklasicisms]]
| location_town       = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| map                 = Vašingtonas centrs
| latd                = 38
| latm                = 53
| lats                = 23
| latNS               = N
| longd               = 77
| longm               = 00
| longs               = 32
| longEW              = W
| architect           = [[Viljams Torntons]]
| client              =
| construction_start_date= {{dat|1793|9|18|N|bez}}
| completion_date     =
| floor_count         = 5
| floor_area          = 6,7 ha<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.aoc.gov/capitol-buildings/about-us-capitol-building | title=The United States Capitol: An Overview of the Building and Its Function | publisher=AOC.gov | accessdate=November 5, 2010}}</ref>
| url                 = http://www.capitol.gov/ <br> http://www.aoc.gov/us-capitol-building
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kapitolijs''' ({{val|en|United States Capitol}}) ir klasiskās arhitektūras stilā celta ēka, kas ir [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] sanāksmes vieta. Tas atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Lai arī tas nekad nav bijis Vašingtonas ģeogrāfiskajā centrā, tas tika izvēlēts kā centrs, kad Vašingtonas plānošanas laikā vajadzēja sadalīt pilsētu četros kvadrantos. Tās arhitekts ir [[Viljams Torntons]], tā būvniecība tika sākta {{dat|1793|9|18||bez}}. Ēkai ir pieci stāvi.

sentences:
]]
'''Mežatundra''' ir pārejas [[bioma]] starp arktisko [[tundra|tundru]] un [[taiga|taigu]]; tajā mijas [[mežs|meža]] un tundras veģetācija.<ref>[https://tezaurs.lv/me%C5%BEatundra Tezaurs.lv Mežatundra]</ref> Mežatundras ainavām raksturīga nenoteikta robeža, tā stiepjas 30—300 km platā joslā [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos. Eirāzijā mežatundra stiepjas no [[Kolas pussala]]s rietumos līdz [[Indigirka]]s baseinam austrumos, Ziemeļamerikā — no [[Aļaska]]s rietumos līdz [[Labradoras pussala]]i austrumos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Enciklopēdisks stils}}
Projekts ''Euroscola'' ir iespēja skolām uzzināt par [[Eiropa]]s integrāciju, pašiem skolēniem to piedzīvojot. Skolēniem no 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm tiek dota iespēja uz vienu dienu kļūt par [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputātiem [[Parlaments|Parlamenta]] telpās [[Strasbūra|Strasbūrā]], [[Francija|Francijā]].  Tas tiek organizēts 20 reizes gadā.<ref>[http://www.europarlstrasbourg.eu/fr/activites/2013/juin_bis/Euroscola_2013.html Euroscola 2013]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = Friedrich Georg Wilhelm von Struve
|         attēls = PGRS 2 081 Struve - crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Altona pie [[Hamburga]]s (tagad - {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Pulkova pie [[Pēterburga]]s, {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}, {{RUS}}
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Tērbatas universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[ģeodēzija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[dubultzvaigzne|dubultzvaigžņu]] katalogi, <br /> [[Strūves ģeodēziskais loks]]
|    apbalvojumi = Britu Karaliskās astronomijas biedrības Zelta medaļa (1826)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Friedrich Wilhelm Struve, Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Василий Яковлевич Струве}}, [[1793]] — [[1864]]) bija vācu [[astronomija|astronoms]], [[Tērbatas universitāte]]s profesors (1818), Tērbatas observatorijas direktors (1820—1839), vēlāk [[Pulkovas observatorija]]s direktors (1839—1862).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Glaucidium_capense.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas apodziņš]] (''Glaucidium capense'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Glaucidium
|      ģints_lv = Apodziņi
|      binomial = Glaucidium <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1826)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Sentģerģi
|     vārds_orig = ''Szent-Györgyi Albert''
|         attēls = GyorgyiNIH.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Masačūsetsa|Vudshola}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Szent Györgyi kezirasa.jpg
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Šemmelvaisas Universitāte]] (1917)|[[Ficviljama koledža]] ([[Kembridžas Universitāte]], 1927)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = atklājumi saistībā ar [[bioloģiskā oksidācija|bioloģiskās oksidācijas]] procesiem, sevišķi saistībā ar [[C vitamīns|C vitamīnu]] un [[fumārskābe]]s katalīzi
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1937)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Hidrauliskais pārvads''' ir pārvada veids, ko izmanto galvenokārt [[dīzeļlokomotīve|dīzeļlokomotīvēm]]. Lokomotīvēm ar hidraulisko pārvadu, tāpat kā lokomotīvēm ar elektrisko pārvadu, primārais dzinējs ir [[dīzeļdzinējs]], kurš griež hidropārvada sūkņa ratu. Sūkņa rats nodrošina hidropārvada eļļas padevi un vienmērīga spiediena nodrošināšanu, kurš tiek izmantots, lai grieztu [[turbīna|turbīnu]]. Turbīna ar [[zobrats|zobratu]] un [[kardānpārvads|kardānpārvadu]] palīdzību nodod griezes momentu uz vilces reduktoriem, kuri piedzen lokomotīves dzenošās asis. Pielieto uz mazas un vidējas jaudas manevru lokomotīvēm (TGM3, TGM23, u.c.) Tāpat hidropārvadi tiek pielietoti Rīgas vagonbūves rūpnīcā ražotajiem DR1A un DR1Am markas dīzeļvilcieniem.

sentences:
{{islāms}}
'''Imāms''' ({{val-ar|إمام}}, ''Imām'' — ‘vadītājs’) ir garīdznieks [[islāms|islāmā]], kas vada [[mošeja|mošeju]] darbību, organizēt kopīgas [[musulmaņi|musulmaņu]] kopienas [[lūgšana]]s un veic citus [[rituāls|rituālus]]. [[Šiītu islāms|Šiītu islāmā]] jēdziens "imāms" tiek izmantots arī, lai apzīmētu virsvadoņus — pravieša [[Muhameds|Muhameda]] tiešos pēctečus. Par pirmo imāmu kļuva Muhameda znots [[Alī ibn Abū Tālibs]]. Vēl ar šo terminu reizēm apzīmē ievērojamus musulmaņu [[teoloģija|teologus]], kā arī [[šariats|šariata]] tiesnešus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 31.15
| subdivision_name2 =
| population_total = 65929
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Dienvidholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Katwijk''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2020
| name = Katveika
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Katwijk (municipality).svg
| image_skyline = Katwijk overzicht vanuit de vuurbaak.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 12
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 25
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.katwijk.nl/}}
| image_flag = Katwijk vlag.svg
}}'''Katveika''' ({{Val|nl|Katwijk}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2020. gadā Katveikā dzīvoja 65 929 iedzīvotāji.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Viktorija Džastisa
|      Vārds_orig = ''Victoria Justice''
|          Attēls = Victoria Justice 2013.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Viktorija Džastisa 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|2|19}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Holivuda|3s=Holivuda (Florida)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records]]''<br />''[[Sony Music Entertainment]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.victoriajustice.net/ VictoriaJustice.net]
|         Dzimums = S
}}
'''Viktorija Džastisa''' ({{val|en|Victoria Justice}}; dzimusi {{dat|1993|2|19}}) ir amerikāņu [[aktrise]], [[dziedātāja]], dziesmu autore un [[dejošana|dejotāja]].

sentences: {{Commonscat|Organists by country|Ērģelnieki pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|             attēls = Common_Murre_RWD2_edit.jpg
|             valsts = Animalia
|          valsts_lv = Dzīvnieki
|               tips = Chordata
|            tips_lv = Hordaiņi
|              klase = Aves
|           klase_lv = Putni
|              kārta = Charadriiformes
|           kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|             dzimta = Alcidae
|          dzimta_lv = Alku dzimta
|        apakšdzimta = Alcinae
|     apakšdzimta_lv = Alku apakšdzimta
|              ģints = Uria
|           ģints_lv = Kairas
|               suga = Uria aalge
|            suga_lv = Tievknābja kaira
|           binomial = Uria aalge <small>([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)</small>
|        kategorijas = nē
|           sinonīmi =
*''Colymbus aalge''
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Komētas infokaste
| nosauk             =
| attēls             =
| attēls_izm         =
| att_paraksts       =
| atklājējs          =
| atklāšanas datums  =
| citi nosaukumi     =
| epoha              =
| afēlijs            =
| perihēlijs         =
| lielā pusass       =
| semiminor          =
| orbital_circ       =
| ekscentricitāte    =
| periods            =
| avg_speed          =
| max_speed          =
| min_speed          =
| inklinācija        =
| pēdējais_p         =
| nākamais_p         =
}}</pre>

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Zakerbergs
|     vārds_orig = ''Mark Zuckerberg''
|         attēls = Mark Zuckerberg at the 37th G8 Summit in Deauville 018 v1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marks Zakerbergs 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Vaitplensa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = ''[[Facebook]]'' prezidents
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Marks Eliots Zakerbergs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Valsts valodas centrs: pareizi ir Zakerbergs, nevis Cukerbergs! |date= 2018. gada 11. aprīlis |publisher= [[tvnet.lv]] |url= http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/781747-valsts_valodas_centrs_pareizi_ir_zakerbergs_nevis_cukerbergs |accessdate= 2018 gada 11. aprīlī |quote=Populārās sociālās platformas izveidotājs ir amerikānis, tāpēc viņa uzvārds latviešu valodā jāizrunā kā Zakerbergs. Savukārt Cukerbergs ir atveidojums no vācu valodas un ir uzskatāms par nepareizu. (...) To mēdz atveidot arī kā Zukerbergs. Arī šis variants nav pareizs. Kā zināms, latviešu valodā citvalodu personvārdus atveido pēc to izrunas, un jebkurš var noklausīties, ka Zakerbergu sauc par Zakerbergu gan ziņās angļu valodā, gan arī ziņās vācu valodā (neraugoties uz to, ka šā amerikāņa uzvārdam ir vācu izcelsme, paši vācieši «Facebook» dibinātāju par Cukerbergu nesauc).}}</ref> ({{val|en|Mark Elliot Zuckerberg}}; dzimis {{dat|1984|5|14}} [[Vaitplensa|Vaitplensā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[programmētājs]], [[uzņēmējs]] un [[filantrops]]. Viņš pazīstams kā interneta tīmekļa vietnes ''[[Facebook]]'' izveidotājs un dibinātājs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Facebook Effect|author=David Kirkpatrick|page=322}}</ref> Pašlaik (2021) ir ''Facebook'' priekšsēdētājs un vadītājs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi deviņi jardi
| operators =
| attēls = Whole nine yards.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Lains]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Viliss]]
* [[Metjū Perijs]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Nataša Henstridža]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Kevins Pollaks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Whole Nine Yards''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|2|18}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|106,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wholenineyards.htm|title=The Whole Nine Yards |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Visi desmit jardi]]"
| imdb =
}}'''"Visi deviņi jardi"''' ({{Val|en|The Whole Nine Yards}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džonatans Lains]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brūss Viliss]], [[Metjū Perijs]], [[Rozanna Ārkete]], [[Maikls Klārks Dankans]], [[Nataša Henstridža]], [[Amanda Pīta]] un [[Kevins Pollaks]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Zigmunts Baumans
|          vārds_orig = ''Zygmunt Bauman''
|              attēls = Zigmunt Bauman na 20 Forumi vydavciv.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Poznaņa]], {{POL}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 9
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Varšava]], [[Līdsa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[ētika]], [[politiskā filozofija]], [[socioloģija]]
|          alma_mater = [[Varšavas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss]], [[Makss Vēbers]], [[Georgs Zimmels]], [[Antonio Gramši]], [[Hanna Ārente]], [[Teodors Adorno]], [[Žaks Deridā]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[poļu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Intangible Cultural Heritage of Humanity|Cilvēces nemateriālās kultūras mantojums}}
{{cat main|UNESCO Cilvēces nemateriālās kultūras mantojuma saraksts}}

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences:
{{cita nozīme|Kandavas mācītāju|Jaunpils mācītāju|Aleksandrs Hanss Bernevics}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Bernevics
|     vārds_orig = ''Alexander Bernewitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1856
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Kandava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Kandava]], [[Talsu apriņķis]], [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|Latvijas SPR]]<br />(tagad [[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences: '''Neitronu zvaigzne''' ir [[zvaigzne]] evolūcijas beigu stadijā, kurai ir ārkārtīgi mazs diametrs, augsta [[temperatūra]] un ārkārtīgi liels [[blīvums]]. Neitronu zvaigznes izveidojas no [[pārmilzu zvaigzne]]s kodola [[gravitācijas kolapss|gravitācijas kolapsa]] rezultātā, ja zvaigznes kodola masa ir 1,4 līdz 2—3 [[Saule]]s masu robežās.

sentences: sprādziens]] sprādzienu simulācija aviācijas šovā]]

sentences: '''Ģeodinamo teorija''' [[fizika|fizikā]] raksturo mehānismu, kā debess ķermenis, piemēram, [[Zeme]], [[planēta]] vai jebkura [[zvaigzne]], rada [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Ģeodinamo teorija apraksta procesu, kā rotējošs, elektrību vadošs šķidrums, kurā notiek [[konvekcija]]s plūsmas, var uzturēt magnētisko lauku astronomiskā laika skalā. Tiek uzskatīts, ka dinamo ir Zemes magnētiskā lauka, kā arī [[Merkurs (planēta)|Merkura]] un gāzveida milžu magnētiskā lauka avots.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ulrihs fon Heikings
|     vārds_orig = ''Ulrich von Heyking''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1718
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Piltene]], [[Piltenes apgabals]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]] (tagad {{vieta|Latvija|Ventspils novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Klodzko|Glaca]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Polija|Klodzko}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ernsts Evalds fon Heikings; Marija Veronika, dzimusi fon Blomberga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Lindsteta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences: {{cita nozīme|eikariotisku vienšūnas organismu grupu|visiem vienšūnas organismiem|vienšūnas organisms}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Moreass''' (''Jean Moréas'', dzimis 1856. gada 15. aprīlī, miris 1910. gada 30. aprīlī), dzimis '''Joannis Papadiamontopuls''' (''Ιωάννης Παπαδιαμαντόπουλος''), bija grieķu dzejnieks, kas rakstīja franču valodā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]
([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
]]

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Sukuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas Nora un Aina
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Augusts Sukuts''' (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. [[LSPR]] Valsts kontroles komisārs (1919).

sentences: '''Datplūsmas analīze''' ({{val-en|Traffic analysis}}) ir ziņojumu pārķeršanas un analīzes process [[komunikācija|komunikācijā]] ar mērķi iegūt informāciju no datu paraugiem. To var veikt arī, ja ziņojumi ir [[šifrēšana|šifrēti]] un nevar tikt [[atšifrēšana|atšifrēti]]. Parasti, jo vairāk ziņojumi tiek novēroti, vai pat pārķerti un saglabāti, jo vairāk informāciju var iegūt no datplūsmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā slepkavība
| operators =
| attēls = Noslepumaina-slepkaviba.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bastjēns Buijons]]
* [[Bunī Lanērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Nuit du 12''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt16953666/|title=The Night of the 12th (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā slepkavība"''' ({{Val|fr|La Nuit du 12}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bastjēns Buijons]] un [[Bunī Lanērs]]. Filma balstīta uz Paulīnes Gvenas 2020. gada grāmatu ''18.3 — Une année à la PJ''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/the-night-of-the-12th-la-nuit-du-12-review-cannes-2022-1235145037/|title=‘The Night of the 12th’ (‘La Nuit du 12’): Film Review {{!}} Cannes 2022|last=Mintzer|first=Jordan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2024-02-02|date=2022-05-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums  = 16. armija
| attēls =
| virsraksts =
| valsts =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
| pastāvēšana = No [[1939. gads|1939. gada]] [[22. oktobris|22. oktobra]] līdz [[1945. gads|1945. gada]] [[8. maijs|8. maijam]]
| pakļautība = [[Armiju grupa Ziemeļi]]<br /> [[Armiju grupa Kurzeme]]
| karaspēka veids =
| krāsas =
| devīze =
| militārās operācijas = [[Otrais pasaules karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Puertotoro
 | official_name            = ''Puerto Toro''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Puertotoro.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Čīle
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Čīle}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Magaljanesa]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Čīles Antarktikas province|Čīles Antarktika]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1892
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2002
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 36
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = CLST
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 55| latm =05| lats =  00| latNS =S
 | longd = 67| longm = 04| longs = 33 | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 5
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Puertotoro''' ({{val-es|Puerto Toro}}) ir ciems [[Čīle]]s dienvidos [[Ugunszeme]]s arhipelāgā. Izvietojies arhipelāga ceturtās lielākās salas [[Navarino]] austrumu krastā pie Piktona šauruma {{nobr|37 km}} no provinces centra [[Puertoviljamsa]]s. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Čīles Antarktikas province]]s Kabo de Ornosas komūnā. Puertotoro tiek uzskatīta par pasaules vistālāk uz dienvidiem esošo pastāvīgo civilo apdzīvoto vietu, ja neņem vērā [[Antarktika]]s [[polārstacija]]s. Ziemeļu puslodē šajos platuma grādos (55° 05') atrodas [[Lietuva]]s pilsēta [[Jonava]].

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeBSD
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeBSD project
|family = [[BSD]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 8.0
|latest_release_date = {{dat|2009|11|22}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[BSD License]] un citas
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freebsd.org/ www.freebsd.org]
|supported_platforms = [[ARM]], [[IA-32]], [[IA-64]], [[MIPS]], [[SPARC]], [[SPARC64]], [[PC98]], [[PowerPC]], [[x86-64]]
}}

sentences: '''Valsts''' ({{val|la|regnum}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tā ir otra augstākā taksonomiskā vienība uzreiz aiz [[impērija (bioloģija)|impērijas]]. Agrāk valsts bija augstākā organismu klasifikācijas iedalījuma vienība. Valstu sīkāks iedalījums ir [[tips (zooloģija)|tipi]] ([[zooloģija|zooloģijā]]) un [[nodalījums (botānika)|nodalījumi]] ([[botānika|botānikā]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A350 XWB''
|attēls               = A350 First Flight - Low pass 02.jpg
|paraksts             = ''A350'' pirmais lidojums 2013. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|2013|6|14|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|2015|1|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = Kopš 2010. gada
|skaits               = 235 (2019. gada Janvārī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
|priekštecis          = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A350 XWB''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna|reaktīvo lidmašīnu]] saime. To kopš 2010. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumšie ūdeņi
| operators =
| attēls = Dark Waters poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Marks Rafalo]]
* Kristīna Vešona
* Pamela Koflera
| scenārijs = * Mario Korrea
* Metjū Maikls Karnahans
| aktieri = * Marks Rafalo
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Bills Kemps]]
* [[Viktors Gārbers]]
* [[Mēra Vinengema]]
* [[Bills Pulmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dark Waters''
| studija = * ''Participant''
* ''Killer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|12}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2047575553/|title=Dark Waters |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumšie ūdeņi"''' ({{Val|en|Dark Waters}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Tods Heinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Rafalo]], [[Anna Hetaveja]], [[Tims Robinss]], [[Bills Kemps]], [[VIktors Gārbers]], [[Mēra Viningema]] un [[Bills Pulmans]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada ''[[The New York Times]]'' žurnāla rakstu ''The Lawyer Who Became DuPont's Worst Nightmare''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/01/10/magazine/the-lawyer-who-became-duponts-worst-nightmare.html|title=The Lawyer Who Became DuPont’s Worst Nightmare|work=The New York Times|access-date=2022-10-03|date=2016-01-06|last=Rich|first=Nathaniel|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2019/01/anne-hathaway-tim-robbins-mark-ruffalo-todd-haynes-dupont-pollution-scandal-1202532048/|title=Anne Hathaway, Tim Robbins, More Join Mark Ruffalo In Todd Haynes-Participant Drama About DuPont Pollution Scandal|last=Wiseman|first=Andreas|last2=Wiseman|first2=Andreas|website=Deadline|access-date=2022-10-03|date=2019-01-09|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences: '''Sindo-rjū''' ({{val|ja|真道流}}, ''Shindō-ryū'' — ‘patiesā ceļa skola’) ir viena no [[Okinava]]s cīņas mākslas [[tote]] stila [[Sjorin-rju]] skolām. Sindo-rju ir slēgtākā un stingrākā no vecokinvas [[karatē]] skolām. Augstākais skolas sasniegums ir "uri komi go" cīņa pēc vecokinaviešu noteikumiem. Darbība notiek pilnā kontaktā, aizsarglīdzekļi netiek izmantoti. Svara kategorijas nepastāv. Atļauta ir jebkura tehnika, aizliegti ir tikai sitieni pa acīm.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" | '''Char leger Renault FT modele 1917'''
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" |
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''tips'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | vieglais tanks
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''ražotāja valsts'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | Francija
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''ražots'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1917.-1920.
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pamatmodifikācijas'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | Canon, Mitrailleur, TSF, BS
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''masa'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 6,7-7 t
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''garums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 410 cm, 500 cm ar "asti"
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''platums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 174 cm
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''augstums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 214 cm
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''bruņu biezums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 6–22 mm
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''motors'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 35-39 ZS Renault 4 cilindri
ūdens dzesēšana
1500 apgr/min
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''degvielas bāka'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 108 l
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''degviela'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | gazolīns
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''maksimālais ātrums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 7,7-7,8 km/h pa šoseju
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''distance pa šoseju'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 35–40 km
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārvaramais slīpums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* līdz 45° uz priekšu
* līdz 28° uz sāniem
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārv.sienas augstums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 0,6 m
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārv. grāvja platums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 180 cm ar "asti"
135 cm bez "astes"
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārv. dziļums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 0,7 m
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''īpatnais spiediens uz grunti'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 0,6 kg/cm²
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''bruņojums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* 8 mm ložmetējs ''Hotchkiss Mle 1914'', vai
* vītņstobra 37 mm lielgabals
 ''[[Puteaux SA 18|Hotchkiss Puteaux SA 18]]''
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''ložmetēja munīcija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | vismaz 3800 patronu
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''lielgabala munīcija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 200 šķembu, 25 bruņu, 12 šrapneļu šāviņi
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''apkalpe'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 2 tankisti
|}
'''''Renault FT-17''''' (''Automitrailleuse à chenilles Renault FT modèle 1917''; angļu literatūrā dažkārt dēvēts par ''Mosquito'') bija [[Francija|Francijā]] ražots vieglais [[tanks]] — visizplatītākais tanks [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] frontēs, — bruņots ar vienu 8 mm [[Ložmetējs|ložmetēju]] vai 37 mm ''[[Puteaux SA 18|Puteaux SA 18 L/21]]'' [[Lielgabals|lielgabalu]], kas atradās 360° rotējošā tornī. Paredzēts kā tiešs kājnieku atbalsts kaujā, kuram jādodas triecienā reizē ar kājniekiem un jāpārvar ienaidnieka šķēršļu joslas un jāiznīcina ugunslldzekļus.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Stambulas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Istanbul Havalimani''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =İstanbul Yeni Havalimanı airport Dec 2019.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = IST
| ICAO                       = LTFM
| lidostas_tips              = Civilā
| operators        = IGA (Istanbul Grand Airport)
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 325
| elevation-m                = 99
| koordinates                =
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16L/34R
| r1-length-f                = 12,303
| r1-length-m                = 3,750
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| r2-number                  = 16R/34L
| r2-length-f                = 12,303
| r2-length-m                = 3,750
| r2-surface                 = Asfalts
| r3-number                  = 17L/35R
| r3-length-f                = 13,451
| r3-length-m                = 4,100
| r3-surface                 = Asfalts
| r4-number                  = 17R/35L
| r4-length-f                = 13,451
| r4-length-m                = 4,100
| r4-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stambulas starptautiskā lidosta''' ({{val|tr|Istanbul Havalimanı}}, IATA: '''IST''', ICAO: '''LTFM''') ir starptautiska [[lidosta]] [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]]. Tā atrodas pilsētas [[Eiropa]]s daļā, Arnavutkojas rajonā. Lidosta tika atvērta 2019. gada aprīlī. Pēc jaunās lidostas atvēršanas tika slēgta [[Ataturka starptautiskā lidosta]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sofija Zāmenhofa
 |    vārds_orig = ''Zofia Zamenhof''
 |        attēls = Sofia Zamenhof.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1889
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{flaga|Krievijas Impērija|1858}} [[Hersona]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1942
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Treblinkas nāves nometne]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ārste
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki = [[Ludviks Zāmenhofs]]<br>[[Klāra Zāmenhofa]]
 |         brāļi = Ādams Zāmenhofs (1988—1940)
 |         māsas = Lidija Zāmenhofa (1904—1942)
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = Lozannas Universitāte
 |      paraksts = Sofia_Zamenhof_signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kahetijas mhare
| official_name           = კახეთის მხარე
| settlement_type         = [[Mhare|Gruzijas mhare]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| anthem                  =
| capital                 = [[Telavi]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Kakheti in Georgia (Georgian view).svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Kahetijas mhares atrašanās vieta Gruzijā
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GEO}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 11309.5
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 318400
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = ISO 3166 kods
| population_blank1       = GE-KA
| timezone                = UTC+4
| utc_offset              = +4
| website                 = {{URL|http://www.kakheti.gov.ge/}}
| footnotes               =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus carinatus NRCS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=''Bromus carinatus''|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|binomial=Bromus|autors=L.}}'''Lāčauzas''' ({{val|la|Bromus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugas ir sastopamas dažādos [[Mērenā josla|mērenās joslas]] biotopos daudzviet pasaulē, tostarp [[Āfrika|Āfrikā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mizantrops
| operators =
| attēls = Misanthrope plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Damians Sifrons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Džovans Adepo]]
* [[Ralfs Ainsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''To Catch a Killer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertical Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10275534/?ref_=bo_rl_ti|title=To Catch a Killer (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mizantrops"''' ({{Val|en|To Catch a Killer}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Damians Sifrons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šeilīna Vudlija]], [[Bens Mendelsons]], [[Džovans Adepo]] un [[Ralfs Ainsens]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jāns Anvelts
| vārds_orig = ''Jaan Anvelt''
| attēls = Jaan Anvelt (1884–1937).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Vīlandes apriņķis|td=Igaunija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts]]
[[Kategorija:Bahamas]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļu Kipras Turku Republika
|            valsts_nosaukums = Turkish Republic of Northern Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of the Turkish Republic of Northern Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Ziemeļkipras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Turkish Republic of Northern Cyprus.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ziemeļkipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[İstiklâl Marşı]]'' ([[Turku valoda|turku]])
''Neatkarības maršs''
|               kartes_attēls = Northern Cyprus in its region (de-facto).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nikosija|Lefkoša]] (Nikosija)
| latd=35 | latm=10 | latNS=N | longd=33 | longm=22 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Turku valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra valsts iekārta|Parlamentāra]], [[Demokrātiska valsts iekārta|demokrātiska]] [[republika]]{{smallsup|1}}
|        valsts_galvas_tituls = [[Ziemeļu Kipras Turku Republikas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ersins Tatars]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ziemeļu Kipras Turku Republikas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =[[Faiz Sucuoğlu]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]] (''[[de facto]]'')
|         neatkarības_piezīme = no [[Kipra]]s
|        neatkarības_notikums = Proklamēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1983|11|15}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 3.355
|               platība_rangs = 167
|              procenti_ūdens = 2.7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2021. gads|2021]].
|          iedzīvotāju_skaits =382 836[<ref>{{Web kaynağı | başlık = KKTC İstatistik Ofisi Başkanı KKTC Nüfusunu Açıkladı | url = https://www.yenicaggazetesi.com.tr/kktcnin-nufusu-aciklandi-326782h.htm | yayıncı = Yeniçağ Gazetesi | erişimtarihi = 20 Nisan 2021 | tarih = 6 Ocak 2021 | arşivengelli = evet}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 86
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 122
|                     IKP_PPP = USD 4.234 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 90
|          IKP_PPP_per_capita = USD 14.942
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 93
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunā Turcijas lira]]
|                valūtas_kods = TRY
|                  laika_zona = EET
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = EEST
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = .nc.tr
|              tālsarunu_kods = 90-392
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = {{PDFlink|[http://nufussayimi.devplan.org/population%20%20and%20housing%20%20census.pdf The press statement of Prime Minister Ferdi Sabit Soyer on the tentative results of 2006 population and housing census (5 May 2006)]|88.8 [[Kibibyte|KiB]]}} Nüfus ve Konut Sayimi.
|                    piezīme2 = ZKTR ir atzinusi tikai [[Turcija]].
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orenburga
 | official_name            = ''Оренбург''
 | settlement_type          = pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_flag               = Flag of Orenburg.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Orenburg.gif
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | image_caption              =
 | pushpin_map              = Russia#Orenburgas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Orenburgas apgabals]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1743]]
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 258.57
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 572819
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 51| latm = 46| lats = | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 06| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 150
 | website                  = {{url|http://orenburg.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Orenburga''' ({{val|ru|Оренбург}}) ir pilsēta [[Urālas upe]]s krastos, [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabala]] centrs [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tajā dzīvo 550 000 iedzīvotāju. Orenburga atrodas 1468 km no [[Maskava]]s.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Siguldas stacijas ēka 1919. gadā.

sentences: {{Citas nozīmes|dabas stihijās un karos mirušiem cilvēkiem|upuris|upuri}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''FileMaker''''' ir starpplatformu relāciju [[lietotne]]s datubāzes programma no ''FileMaker Inc'', agrāk ''Claris'', ''[[Apple Inc]]'' filiāles. Tā ļauj lietotājiem mainīt [[datubāze|datubāzi]], ievelkot jaunus elementus izkārtojumos, uz displeja virsmas vai veidlapās. Pieejamās versijas: ''FileMaker Pro 11'', ''FileMaker Pro Advanced 11'', ''FileMaker Server 11'', ''FileMaker Server Advanced 11'' ''un FileMaker Go iPhone, iPad''.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Delongs
|     vārds_orig = ''George W. De Long''
|         attēls = George W. De Long cropped portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Ļena|Ļenas delta]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Levi Delongs, Ketrīna Grīmsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Votona Delonga
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Vašingtons Delongs''' ({{val|en|George Washington De Long}}; dzimis {{dat|1844|8|22}}, miris {{dat|1881|10|31}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Spectacled Bear Tennoji 2.jpg
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Ursidae
|      dzimta_lv = Lāču dzimta
|    apakšdzimta = Tremarctinae
| apakšdzimta_lv = Skrējējlāči
|          ģints = Tremarctos
|       ģints_lv = Briļļainie lāči
|        ģints_r = Briļļainais lācis
|           suga = Tremarctos ornatus
|        suga_lv = Briļļainais lācis
|       binomial = Tremarctos ornatus <small>([[Cuvier]], 1825)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Pjasina
| oriģinālnosaukums    = ''Пясина''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=73| latm=30| lats=10| latNS=N
| longd=85| longm=55| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Pjasina]]s lejtece
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1976
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1991
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Pjasina»''' ({{val|ru|Полярная станция «Пясина»}}),<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1188 Полярная Почта. Пясина, М-2/ГП-1]</ref> ir slēgta [[PSRS]] vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Pjasina]]s upes lejtecē [[Taimira]]s pussalas ziemeļrietumu daļā, 80 km no upes ietekas [[Karas jūra|Karas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandra Kollontaja
|     vārds_orig = ''Алекса́ндра Миха́йловна Коллонта́й''
|         attēls = Alexandra Kollontai.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1952
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāte
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vladimirs Kollontajs<br />[[Pāvels Dibenko]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic 10''''' ('''''OMXB10''''') ir ''[[Nasdaq]]'' [[fondu birža]]s [[biržas indekss|indekss]], kurā iekļauti [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] biržās ([[Nasdaq Riga|Rīgas]], [[Nasdaq Tallinn|Tallinas]] un [[Nasdaq Vilnius|Viļņas]]) kotētie 10 uzņēmumi ar visvairāk pārdotajām akcijām.

sentences:
{{novecojis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|name = ''Microsoft Edge''
|logo =Edge Logo 2019.svg|40px
|screenshot =
|developer = [[Microsoft]]
|operating system = [[Windows]],
|genre = [[Tīmekļa pārlūkprogramma|Interneta pārlūks]]
|platform = [[EdgeHTML]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Morics Vilhelms Pauls Švarcs
|     vārds_orig = ''Moritz Wilhelm Paul Schwartz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Venera-2''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-4 № 4''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-4]]''
| KA sērijas Nr          = 4
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|11|12|SK}} 05:02 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''31/6''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1966
| Darbības_beigu_datums  = 1966. gada februāris
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Saule
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Saule]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = (''[[Zond-1]]'')<br />''[[Venera-1]]''
| KA_nāk                 = ''[[Venera-3]]''
}}
'''''Venera-2''''' jeb '''''3MV-4 № 4''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] izpēte. Tā palaista 1965. gada novembrī. Sabojājās neilgi pirms planētas pārlidojuma.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Grūba
| attēls            = Ieriķu upītes ūdenskritums.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Grūbas ūdenskritumi
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Asaru ezers|Asaru ezera]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kumada]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=8 | sāk_plat_s=59 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 11
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 21,9
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Kurmupe]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Grūba''' (saukta arī '''Grūbe''',<ref>{{USIK}}</ref> '''Ieriķupīte''', '''Melderupīte''', '''Ežupe''') ir [[Kumada]]s labā krasta pieteka [[Cēsu novads|Cēsu novadā]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Sākas [[Nītaures pagasts|Nītaures pagastā]] 1 km uz austrumiem no [[Asaru ezers|Asaru ezera]]. Tek pa [[Vidzemes augstiene]]s malas pauguraini. Lejpus [[A2|Vidzemes šosejas]] ir daļēji mākslīgi veidotu ūdenskritumu kaskāde (lielāko augstums ir 1,9 un 2,4 m). [[Grūbas ūdenskritumi]] kopā ar Ieriķu dzirnavezeru ir aizsargājams dabas objekts. Pietekas (labās): [[Žagarupe]], [[Kurmupe]]. Krastā apdzīvotā vieta [[Ieriķi]].

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Piena dziedzeris''' ir sieviešu dzimuma [[Zīdītājs|zīdītāju]] orgāns, kas veido [[Piens|pienu]], ar ko barot jaundzimušos. Piena dziedzeri atrodas [[Krūts|krūtīs]]. Govīm, kazām, briežiem un citiem dzīvniekiem piena dziedzeri atrodas tesmeņos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Brassica_juncea_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-168.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brassica juncea|Sareptas sinepe}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Brassicales
|         rinda_lv =Krustziežu rinda
|           dzimta =Brassicaceae
|        dzimta_lv =Krustziežu dzimta
|            ģints =Brassica
|         ģints_lv =
|             suga =B. juncea
|          suga_lv =Sareptas sinepe
|         binomial =Brassica juncea
|           autors =[[Kārlis Linnejs|(L.)]] [[Czern.]], 1859
|         sinonīmi =* Sinapis juncea L.
}}

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Datu bāzes administrators''' ('''DBA''') ir [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] speciālists, kas sagatavo un nosaka prasības datu bāzēm, to projektēšanai, realizācijai, efektīvai izmantošanai un uzturēšanai, tostarp aizsardzības pasākumus, kas nodrošina aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi. Ne mazāk nozīmīga datu bāzu administratora funkcija ir datu bāzes uzturēšana - datu bāzes pieejamības un integritātes nodrošināšana. Šīs profesijas pārstāvji pazīstami arī kā Datubāžu koordinatori vai datubāžu programmētāji, un ir tuvu saistīti ar datubāžu analītiķiem, datubāžu modelētājiem, programmētāju analītiķiem, un sistēmu uzraudzītāju. Šī loma iekļauj datubāžu stratēģiju attīstību un dizainu, uzraudzību un datubāžu veiktspējas un ietilpības palielināšanu, tāpat arī nākotnes izplešanās vajadzības. Viņi arī plāno, koordinē, un izpilda drošības pasākumus lai pasargātu datubāzes. Organizācijām varētu būt nepieciešami datubāžu administratori kuriem ir sertifikāts vai grāds datubāžu sistēmās (piemēram Microsoft Sertificētais Datubāžu Administrators).

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| nosaukums =
| attēls = KalninisDobilas.JPG
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium montanum
| suga_lv = Kalnu āboliņš
| binomial = Trifolium montanum (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Kalnu āboliņš''' (''Trifolium montanum'') ir daudzgadīgs [[āboliņi|āboliņu ģints]] lakstaugs. Eiropā plaši izplatīta suga. Latvijā bieži sastopams visā teritorijā.<ref name=daba>[https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-montanum-l/ Kalnu āboliņš Trifolium montanum L.] Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.03.</ref>

sentences: '''Elektriskais kontakts''' ir [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vadošu materiālu saskaršanās virsma vai [[ierīce]], kas nodrošina šādu saskaršanos.

sentences: '''Latvijas pagastu karogi''' ir Latvijas otrā līmeņa administratīvo vienību ([[Pagasts|pagastu]]) pieņemtie karogi. Tie, kopā ar [[Latvijas pagastu ģerboņi|pagastu ģerboņiem]], ir galvenā pagastu simbolika.

sentences:
” horeogrāfija]]
'''Horeogrāfija''' ({{val|grc|χορεία}}, ''khoreía'' — ‘deja’; {{gree|-γραφίᾱ}}, ''-graphíā'' — ‘raksts’) ir [[izpildītājmāksla]]s veids, kurā tiek radītas un organizētas [[deja|deju]] kustības un pozas, izmantojot noteiktas struktūras un kompozīcijas principus. Horeogrāfijas veidotāju sauc par '''horeogrāfu''', kas uzvedumā veido ne tikai deju kustības, bet arī piedomā pie skatuves apgaismojuma, mūzikas, dejotāju apģērba un citām niansēm.

sentences:
{{Citas nozīmes|1920. gada kaujām pie Daugavpils|Daugavpils kauja|Daugavpils kaujas}}
{{Kauja infobox|kauja=1920. gada kaujas pie Daugavpils|attēls=|paraksts=1920. gada Daugavpils ieņemšanas operācija|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]]|laiks=1920. gada 3.-9. janvāris|vieta= Daugavpils un tās apkārtne|iznāk=Latvijas un Polijas karaspēka uzvara|puse1= {{flagicon|Latvia}} [[Latvijas Republika]]
{{flagicon|Poland}} [[Polijas Otrā republika]]|puse2= [[Latvijas SPR]] (līdz 13. janvārim)
  [[Krievijas PFSR]] |karavad1={{flagicon|Poland}} [[Edvards Ridzs-Smiglijs]],
{{flagicon|Latvia}} [[Jānis Puriņš (1889—1944)|Jānis Puriņš]] - Austrumu frontes pavēlnieks|karavad2= [[Vladimirs Gitiss]] - Rietumu frontes pavēlnieks,
 [[Augusts Korks]] - [[15. armija (KSFPR)|15. armijas]] komandieris|spēki1= ap 42 000 karavīru|spēki2=vairāk nekā 2000 karavīru|zaud1= |zaud2= }}
'''Kaujas pie Daugavpils''' ({{val|pl|Bitwa pod Dyneburgiem}}, {{val|ru|Бои за Двинск}}), militārajā vēsturē pazīstama arī kā '''operācija Ziema''' ({{val|pl|operacja Zima}}) bija [[Latvija]]s un [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] armiju kopīga uzbrukuma operācija [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] laikā. Tās mērķis bija ieņemt Padomju Latvijas spēku kontrolēto Daugavpili un veikt [[Latgales atbrīvošana|Latgales atbrīvošanu]] no pēdējiem padomju spēkiem. Kaujas notika no 1920. gada 3. līdz 9. janvārim.<ref name="latvietislatvija.com">[http://www.latvietislatvija.com/Cinas_Dienvidlatgale_un_Daugavpils.htm Cīņas Dienvidlatgalē un Daugavpils ieņemšana] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130406120037/http://www.latvietislatvija.com/Cinas_Dienvidlatgale_un_Daugavpils.htm |date={{dat|2013|04|06||bez}} }} no grāmatas "Latvijas atbrīvošanas kaŗa vēsture", 1938.</ref>

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Moija Brenana
|          Attēls = Moya Brennan - backstage at Glastonbury 2011.JPG
|         Att_izm =
|        Apraksts = Moija Brenana 2011. gadā
|        Dz_vārds = Maire Nī Vrīnāna<br />''Maire Ní Bhraonáin''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1952|08|4}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Īrija|Gvīdora}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = ''[[New Age mūzika|New Age]]'', [[ķeltu mūzika]], [[pasaules mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[arfiste]], [[komponiste]], [[ierakstu producente|producente]]
|     Instrumenti = [[dziedātājs|vokāls]], [[klavieres]], [[arfa]]
|            Gadi = 1970—mūsdienas
|Izdevējkompānija = ''Universal''
|   Darbojies_arī = ''[[Clannad]], [[Enya]], [[Brídín Brennan]]''
|           Mlapa = [http://www.moyabrennan.com www.moyabrennan.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Notiesāšana
| attēls                   = Conviction 2010 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Conviction''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Tonijs Goldvins]]
| producents               =
* [[Endrjū Sadžermans]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* Tonijs Goldvins
| scenārija autors         = [[Pamela Greja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010|title=Conviction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512155722/https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bettyannwaters.htm|title=Conviction|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|9,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Notiesāšana''' ({{val|en|Conviction}}) ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Goldvins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sems Rokvels]], [[Minnija Draivere]], [[Hilarija Svonka]], [[Melisa Leo]], [[Pīters Galahers]] un [[Džuljeta Lūisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences: '''Ford Sidevalve''' ir apakšvārstu motors, kas radīts [[Ford Motor]] uzņēmumā ar britu palīdzību. Motora pirmsākumi rodami 1930. gados, kad to pirmoreiz uzmontēja [[Ford Model Y]] modelim. Tas tika ražots divos tilpumos. Agrīnie motori bija ļoti vienkārši un nebija aprīkoti ar ūdens sūkni, bet ar termosifona dzesēšanas sistēmu. 1953. g. 100E modelis tika aprīkots ar ūdens sūkni. ''Sidevalve ''motoru lietoja daudzos mazā izmēra ''Ford'' modeļos, kā arī lauksaimniecības tehnikā, sērijveida automobiļos un pat kuģniecībā laivu dzinējiem. Motoru pārstāja ražot 1962. g. Vairākiem modeļiem iekšdedzes sistēma bija aprīkota ar elektrisko ģeneratoru. [[Stikla tīrītājs (transports)|Stiklu tīrītāji]] darbojās uz vakuuma principa.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums =
|                   attēls =
|            attēla izmērs =
|               virsraksts =
|                   valsts =
|              pastāvēšana =
|               pakļautība =
|                  daļa no =
|          karaspēka veids =
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas =
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Gevins Makiness
 | vārds_orig              = ''Gavin McInnes''
 | attēls                  = Gavin-McInnes-2015.png
 | komentārs               = Makiness 2015. gadā
 | dz. vārds               = Gevins Mailss Makiness
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1970|7|17}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Hitčina}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Uzņēmējs, redaktors, reportieris, rakstnieks, aktieris, komiķis
 | reliģija                = Romas katolis
 | mājaslapa               =  censored.tv
 | paraksts                =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Gevins Mailss Makiness''' ({{val|en|Gavin Miles McInnes}}; dzimis [[1970. gads|1970]]. gada 17. jūlijā Hitčinā, [[Anglija|Anglijā]]) ir kanādiešu izcelsmes amerikāņu rakstnieks, aktieris, komiķis un digitālo mediju aģentūras ''[[Vice Media]]'' līdzdibinātājs. Bijušais ''Compound Media'', galēji labējo izdevumu ''Rebel Media'' (šobrīd ''Rebel News'') un ''Taki's Magazine'' korespondents, kā arī regulārs viesis televīzijas kanālos ''[[Fox News Channel|Fox News]]'' un ''TheBlaze''. Šobrīd vada raidījumu "Get Off My Lawn" ''CRTV'' tīklā.<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|title=McInnes: Dear Feminists, Men Have It Worse In All Areas Including Being Raped|access-date=August 7, 2016|date=February 12, 2016|last=Stephens|first=Chase|website=[[The Daily Wire]]|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180620051107/https://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|archivedate={{dat|2018|06|20||bez}}}}</ref>
Makiness ir grāmatu ''How to Piss in Public'', ''Street Boners'', ''The Death of Cool'' autors.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/17571198-how-to-piss-in-public-from-teenage-rebellion-to-the-hangover-of-adultho|title=How to Piss in Public|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/10467775-street-boners-1-764-hipster-fashion-jokes|title=Street Boners|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>https://www.amazon.com/Death-Cool-Rebellion-Hangover-Adulthood/dp/1451614187</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Nikolo Makjavelli
|          vārds_orig = ''Niccolò Machiavelli''
|              attēls =Santi di Tito - Niccolo Machiavelli's portrait.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Nikolo Makjavelli (Santi di Toto glezna)
|             dz_gads =1469
|          dz_mēnesis =5
|            dz_diena =3
|            dz_vieta =[[Florence]], [[Florences republika]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
|              m_gads =1527
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Florence]], [[Florences republika]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Machiavelli Signature.svg
|               skola =[[renesanses filozofija]]
|           intereses =[[politika]], [[politikas filozofija]], [[republikānisms]]
|              idejas =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ksenofonts]], [[Tacits]], [[Polībijs]], [[Cicerons]], [[Gajs Sallustijs Krisps]], [[Tits Līvijs]]
|          ietekmējis =[[reālpolitika]], [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Džambatista Viko]], [[Edvards Gibons]], [[Deivids Hjūms]], [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]], [[Frīdrihs Nīče]], [[Vilfredo Pareto]], [[Antonio Gramši]], [[Luijs Altisers]], [[Tomass Šellings]], [[Antonio Negri]]
|               darbi ="[[Valdnieks (grāmata)|Valdnieks]]" (''Il Principe'', 1532)
|              valoda =[[itāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

MDMA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 69610-10-2
|      ķīmiskā formula = C11H15NO2
|              molmasa = 193,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 izplatība{{legend|#346699|Valstis un reģioni, kur angļu valoda ir vairākuma valoda}}{{legend|#99ccff|Valstis un reģioni, kur angļu valoda ir oficiāla valoda, bet nav vairākuma valoda}}]]
'''''Lingua franca''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'franku mēle') ir [[valodniecība|valodniecībā]] lietots apzīmējums starptautu saziņas [[valoda]]i etniski jauktos apgabalos. Tā parasti ir kādas valodas vienkāršota forma, kas adaptējusi vairāku citu valodu vai dialektu iezīmes. Kā ''lingua franca'' dažādos vēstures posmos [[Eiropa|Eiropā]] kalpoja [[grieķu valoda|grieķu]], latīņu, [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda]]. Citos reģionos kā vienkāršota starptautu valoda lietota arī [[ķīniešu valoda|ķīniešu]] ([[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]]), [[sanskrits]] ([[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]]), [[arābu valoda|arābu]] ([[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]), [[svahili]] ([[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]]), [[spāņu valoda|spāņu]] un [[portugāļu valoda|portugāļu]] ([[Latīņamerika|Latīņamerikā]]), [[krievu valoda|krievu]] (bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs) un daudzas citas valodas. Mūsdienās pasaules ''lingua franca'' ir angļu valoda.

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Ernst von Bergmann''
|              attēls = Ernst von Bergmann 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1907
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Vīsbādene]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Tērbata]], [[Vircburga]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = aseptikas principu ieviešana klīnikā (1886)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''''Xanadu'' projekts''' bija pirmais [[Hiperteksts|hiperteksta]] projekts, ko 1960. gadā izveidoja programmētājs [[Teds Nelsons]].

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|          name = Sicīliešu valoda
|    nativename = ''sicilianu''
|   familycolor = Indoeiropiešu
| pronunciation =
|        states = [[Itālija|Itālijā]]
|      speakers = ~4 700 000
|        script = [[latīņu alfabēts]]
|          rank =
|          fam2 = [[Itāliskās valodas|Itāliskās]]
|          fam3 = [[Romāņu valodas|Romāņu]]
|          fam4 = [[Rietumitāliskās valodas|Rietumitāliskās]]
|          fam5 = [[Itāliskās-dalmāciešu valodas|Itāliskās-dalmāciešu]]
|        nation = ''nav''
|        agency = ''[[Cademia Siciliana]]'' (neoficiāli)
|          iso1 =
|          iso2 = scn
|          iso3 = scn
|           map = Sicīliešu valodas izplatība Dienviditālijā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Keps''' var būt:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Jānis Daliņš
| attēls = Jānis Daliņš 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dat|1904|11|5}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Vecbrenguļu pagasts|td=Latvija|4s=Brenguļu pagasts}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1978|6|11|1904|11|5}}
| mir_viet = [[Melburna]], {{AUS}}
| taut = {{karogs|Latvija}}
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība =
| disc = [[soļošana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē =
| olimp = 2 ([[1932. gada vasaras olimpiskās spēles|1932]]), ([[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|1936]])
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a = 1 ([[1934. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1934]])
| rc-t =
| reg1 = Eiropas
| reg2 = EČ
| PR1 = 1.34:27,0
| PR1_d = 20 km soļošanā
| PR2 = 4.37:51
| PR2_d = 50 km soļošanā
| PR3 =
| PR3_d =
| dzimums = V
| atjaunots =
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaltemplates = {{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{LAT}} }}
{{MedalCompetition|
[[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[1932. gada vasaras olimpiskās spēles|Losandželosa 1932]]|Soļošana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā]]}}
{{MedalGold|[[1934. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Turīna 1934]]|Soļošana}}
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Putni}}
'''Putnu ekoloģija'''. Tā kā [[putni]]em ir intensīva vielmaiņa, augsta ķermeņa temperatūra un labi attīstīta lidotspēja, tie plaši izplatījušies pa visu zemeslodi. Nevienai dzīvnieku klasei nav tik plašs areāls. Tie dzīvo Himalaju kalnos virs 7000m, pašos tuksnešainākajos Sahāras un Gobi rajonos, okeāniskajās salās, kur nav citu mugurkaulnieku, kā arī Centrālajā polārajā baseinā, kur valda dziļā arktiskā nakts. Vārdu sakot, putni sastopami visur, kur vien ir kaut minimāli dzīves apstākļi.

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ernests Rolavs
| vārds_orig =
| attēls = Ernests Rolavs.png
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Asītes pagasts]], [[Aizputes apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 18
| m_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| dzimums = V
| vecāki = Kristaps Rolavs
| brāļi = Andžus Rolavs
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ernests Rolavs''' (1874—1907) bija latviešu publicists un sabiedriskais darbinieks. Rakstīja nelegālos latviešu nacionālrevolucionāru izdevumos un ārzemju presē par brīvas, neatkarīgas [[Latvija]]s nepieciešamību.

sentences:
]]
'''Islāms Brazīlijā''' ir viena [[Reliģija|reliģijām]] [[Brazīlija|valstī]]. Brazīlija ir pārsvarā [[Kristietība|kristīga]] valsts, kurā [[islāms]] ir mazākuma reliģija, ko vispirms atveda [[Āfrika|afrikāņu]] [[Verdzība|vergi]], bet vēlāk [[Libāna|libāniešu]] un [[Sīrija|sīriešu]] [[Imigrācija|imigranti]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
s — vispārīgs attēlojums]]
'''Šifrēšana''' (no {{val|fr|chiffre}} — 'skaitlis') jeb '''kodēšana''' ({{val|en|encryption}}) [[Kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] ir datu un ziņojumu apstrāde, ko veic datu sagatavotājs vai ziņojuma nosūtītājs, lai datus vai ziņojuma saturu nodrošinātu pret nesankcionētu izmantošanu. Lai šādus datus vai ziņojuma saturu varētu izmantot, jāveic atšifrēšana.<ref>{{AkadTerm|term=šifrēšana|lang=LV}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiena anatomija
| operators =
| attēls = Kritiena anatomija B1-2 LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Žistīne Trijē]]
| producents = * Marī Anža Lučiāni
* Davids Tions
| scenārijs = * Žistīne Trijē
* [[Arturs Harari]]
| aktieri = * [[Sandra Hillere]]
* [[Svans Arlo]]
* [[Milo Mašando-Granērs]]
* [[Antuāns Reinarts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Anatomie d'une chute''
| studija = * ''Les Films Pelléas''
* ''Les Films de Pierre''
| montāža =
| izplatītājs = ''Le Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|21|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|8|23|Francija|2024|02|23|Latvija}}
| ilgums = 152 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17009710/|title=
Anatomy of a Fall (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kritiena anatomija"''' ({{Val|fr|Anatomie d'une chute}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Francija]]s tiesu [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Žistīne Trijē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sandra Hillere]], [[Svans Arlo]], [[Milo Mašando-Granērs]] un [[Antuāns Reinarts]].

sentences: '''Datu matrica''' ({{val|en|Data Matrix}}) ir [[Svītrkods|divdimensiju kods, kas]] sastāv no melniem un baltiem "punktiem" vai punktiem, kas izvietoti [[Kvadrāts|kvadrātveida]] vai [[Taisnstūris|taisnstūrveida]] zīmējumā, ko sauc arī par [[Matrica|matricu]]. Iekodētā informācija var būt gan teksta, gan ciparu formā. Parastais datu apjoms ir no dažiem baitiem līdz 1556 [[Baits|baitiem]]. Iekodēto datu garums ir atkarīgs no šūnu skaita matricā. Kļūdu labošanas kodus bieži izmanto koda uzticamības paaugstināšanai: pat, ja ir bojātas 15 vai vairāk šūnu, tas nav nolasāms, tomēr ziņojumu joprojām nolasīt var. Data Matrix simbolā var saglabāt līdz 2335  burtciparu rakstzīmēm.

sentences: '''Reliktstarojums''' ({{val-en|cosmic microwave background radiation, CMB}}) ir zemas intensitātes [[kosmiskais radiostarojums]], kas aizpilda [[Visums|Visumu]] un veido vienmērīgu radiostarojuma fonu ar niecīgām intensitātes fluktuācijām. Tas radies Visuma agrīnā evolūcijas posmā.

sentences: '''Anna Ģertrūde Vērmane''' ({{val-de|Anna Gertrud Wöhrmann}}, 1750—1827) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotāja sieva un mecenāte. Likusi pamatus [[Vērmanes dārzs|Vērmanes dārza]] izveidei.

sentences: '''Ivasks''' (siev. dz. '''Ivaska''') ir igauņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=Drejer|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex longipes|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex longipes|suga_lv=Garkāta balodene|attēls=Atriplex longipes 3 Rügen 8-2008 (Eckhard Garve).jpg}}
'''Garkāta balodene''' ({{val|la|Atriplex longipes}}) ir mainīga izskata [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtas]] suga, kuras ietvaros nodala 2 pasugas, kuras dažreiz aplūko kā patstāvīgas sugas. Garkāta balodene ir diezgan reta un tai ir šauras izplatības areāls galvenokārt [[Baltijas jūra|Baltijas jūras]] un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūras]] piekrastē, kā arī [[Islande|Islandē]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences: '''Sindikālisms''' ir [[ekonomika|ekonomikas]] sistēma, kurā [[uzņēmums|uzņēmumi]] un industrijas ir strādnieku kopīpašums, tos pārvalda darbinieki, viņu apvienības vai [[arodbiedrība]]s. Tas ir [[sociālisms|sociālisma]] novirziens. Sindikālisti aizstāv strādnieku īpašumtiesības uz sava darba produktu. Šādus [[strādnieku pašpārvalde]]s uzņēmumus var pārvaldīt gan paši strādnieki, gan arī viņu ievēlēti pārstāvji.

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences: '''Valkas pilsētas teātra''' pirmsākumi meklējami [[1871]]. gada 10. maijā, kad pirmo reizi [[Valka|Valkā]] latviešu valodā tika izspēlēta izrāde. [[teātris|Teātra]] attīstībā lielu ieguldījumu deva [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] [[Vidzemes skolotāju seminārs|Vidzemes skolotāju semināra]] audzēkņi. Kopš tā laika teātra dzīve šajā mazajā [[Ziemeļvidzeme]]s, [[Tālava]]s novada pilsētiņā nav pārtrūkusi nevienu gadu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šohdaras grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =05 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =15 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 105
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kārļa Marksa smaile]]
|augstums               = 6726
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šohdaras grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Шохдара}}) ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamirā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|669|Šahdaras grēda}}</ref> Izvietojusies Pamira dienvidrietumos, stiepjas ziemmeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 105 km garumā starp [[Šohdara]]s ieleju ziemeļos, [[Pandža|Pandžu]] dienvidos un [[Pāmira|Pāmiru]] austrumos. Grēdas rietumu, meridionālo daļu reizēm izdala atsevišķi kā [[Iškošimas grēda|Iškošimas grēdu]]. Austrumos turpinās kā [[Vāhānas grēda]]. Grēdas augstākā virsotne ir [[Kārļa Marksa smaile]] (6726 m). Grēda veidota galvenokārt no gneisiem, korē ap 300 ledāju ar kopējo platību ap 269 km². Nogāzēs kalnu stepes un tuksnesis, ielejās skrajas paegļu audzes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Loskis
|     vārds_orig = Николай Онуфриевич Лосский
|         attēls = Nikolajs_Loskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Profesors Nikolajs Loskis
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1870|12|6}}|{{dat||11|24}}}}
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 06
| dz_vieta = [[Krāslava|Krāslavā]]
| m_dat_alt = {{dat|1965|1|24}}
| m_gads = 1965
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Prāga]]s Krievu universitāte, [[Brno]] Universitāte, [[Prāga]]s Kārļa universitāte, [[Bratislava]]s Jana Amosa Komenska Universitāte, [[Ņujorka]]s Svētā Vladimira garīgā akadēmija
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]]
| zinātne = [[filosofija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''"Ilgu tramvajs"''' ({{val|en|A Streetcar Named Desire}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[dramaturgs|dramaturga]] [[Tenesijs Viljamss|Tenesija Viljamsa]] pazīstamākā [[luga]]. Tā tika pabeigta 1947. gadā un saņēma 1948. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| map              = Tallina#Igaunija#Eiropa
| plat_d = 59.4369  | plat_NS =
| gar_d  = 24.7453  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = Tallinas rātsnama vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = Tallinas rātsnama vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: '''Horizonts''' ({{val-el|ορίζον}}, ''orizon'' — ‘norobežojošs’) jeb '''apvārsnis''' ir vizuāli šķietama līnija, kur it kā [[debesis]] satiek [[Zeme|Zemi]]. Horizonts norobežo novērotājam redzamo Zemes daļu. Atrodoties vienā līmenī ar horizonta līmeni, cilvēks var saskatīt priekšmetus un dabu aptuveni 5 [[kilometrs|km]] attālumā. Tiklīdz pakāpjas augstāk, piemēram, [[pakalns|pakalnā]], [[tornis|tornī]], uz [[ēka]]s jumta un tā tālāk, tad ir iespējams saskatīt priekšmetus daudz tālāk.

sentences:
spoguļattēls. Atšķirībā no autortiesību simbola tam nav juridiskas nozīmes.]]
'''Copyleft''' ir [[vārdu spēle]] ar [[angļu valoda]]s vārdu ''copyright'' (autortiesības) un apraksta autortiesību likuma izmantošanu, lai atbrīvotos no ierobežojumiem materiāla kopiju un izmainītu versiju izplatīšanā citiem, pieprasot, lai izmainītās versijas tiktu izplatītas ar tikpat brīviem nosacījumiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Indianapolisa
|official_name            = ''Indianapolis''
|settlement_type          = [[lielpilsēta]]
|nickname                 =
|image_skyline            = Downtown indy from parking garage zoom.JPG
|imagesize                =
|image_caption            =
|image_flag               = Flag of Indianapolis.svg
|image_seal               =
|pushpin_map              = ASV#Indiāna
|mapsize                  =
|map_caption              =
|image_map1               =
|mapsize1                 =
|map_caption1             =
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = Apgabals
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = [[Indiāna]]
|subdivision_name2        = [[Mariona apgabals|Mariona]]
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Gregorijs A. Ballards
|established_date         = 1821
|area_footnotes           = |area_magnitude
|area_total_sq_mi         =
|area_land_sq_mi          =
|area_water_sq_mi         =
|area_total_km2           = 963.5
|area_land_km2            = 945.6
|area_water_km2           = 17.9
|population_as_of         = 2008
|population_total         = 798382
|population_metro         = 1715459
|population_density_km2   = auto
|population_footnotes     =
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -5
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -4
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 317
|elevation_m              = 218
 | latd = 39 | latm = 46 | lats = 07 | latNS = N
 | longd = 86 | longm = 09 | longs = 29 | longEW = W
|blank_name               =
|blank_info               =
|blank1_name              =
|blank1_info              =
|website                  = {{url|http://www.indy.gov/}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences:
— vieni no visbiežāk lietotajiem depresantiem]]
'''Depresanti''' ir [[viela]]s, kas pazemina [[modrība|modrību]] un [[uzbudināmība|uzbudināmību]]. Depresanti pasaulē plaši tiek lietoti kā [[recepšu zāles]] un [[nelegālas vielas]]. Depresantus galvenokārt lieto kā pretstresa, pretsāpju, miegu izraisošus līdzekļus, tiem mēdz būt ne tik vēlamas blakusparādības kā kognitīvo un atmiņas spēju vājināšanās, muskuļu vājums, zems [[asinsspiediens]] un lēna sirdsdarbība; pielietojot lielās devās — arī pilnīga ķermeņa [[anestēzija]] un pat [[nāve]]. Depresanti galvenokārt iedarbojas uz GABA un opioīdu receptoriem.

sentences:
simbols [[Tukss]], šī zīmola pārstāvētās vērtības ir atvērtība un nekomercialitāte]]
'''Zīmols''' ir produkta vai uzņēmuma [[Korporatīvā identitāte|vizuālās identitātes]] elements, kas veido izmērāmu emocionālu un finansiālu vērtību. Tas var būt vārds, apzīmējums, zīme, [[simbols]], dizains vai šo elementu kopums, kas atšķir konkrēto produktu vai uzņēmumu no tā konkurentiem.<ref> Philip Kotler, Principles of Marketing, 12th Edition</ref> Zīmols sabiedrībai saistās ar noteiktām produkta vērtībām. Uzņēmumu [[tirgzinība]]s kampaņas mēdz apzināti kultivēt vērtības, ar kurām identificējas tā esošie klienti vai potenciālie klienti. Šo procesu sauc par [[Zīmolvedība|zīmolvedību]]. Zīmols ir tik pat skaidri atpazīstams kā nosaukums, ko uzņēmums sabiedrībā izmanto, lai tā atšķirtu uzņēmuma piedāvāto no jebkura cita uzņēmuma piedāvājumiem. Tā atpazīstamība attiecas uz patērētāja zināšanām, pieredzi vai lojalitāti pret reklamēto zīmolu.<ref> Gerard Tellis, Effective Advertising. 9.-125.lpp. </ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|neatzītu valsti|Isis (nozīmju atdalīšana)|Isis}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الدولة الإسلامية}}
''{{transl|ar|ALA|Ad Dawlah l Islāmīyyah}}''
'''2014 — 2019'''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islāma valsts
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Islamic State in Iraq and the Levant.svg
|            karoga_nosaukums = Islāma valsts karogs
|              ģerboņa_attēls = ISIL_Caliphate_Seal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islāma valsts ģerbonis
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Territoires de l'Etat islamique juin 2015.png
|             kartes_paraksts = Maksimālā Islāma valsts kontrolētā Sīrijas un Irākas teritorija (pelēkā krāsā) 2015. gada jūnijā
|               galvaspilsēta = {{vieta|Sīrija|Raka}}<ref>{{Ziņu atsauce|publisher=[[Al-Monitor]]|url=http://www.al-monitor.com/pulse/security/2014/06/syria-iraq-isis-invasions-strength.html|title=ISIS on offense in Iraq|date=10 June 2014|accessdate=11 June 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140714144951/http://www.al-monitor.com/pulse/security/2014/06/syria-iraq-isis-invasions-strength.html|archivedate={{dat|2014|07|14||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessinsider.com/how-did-isis-kidnap-james-foley-2014-8 |title=One Big Question Surrounds The Murder Of US Journalist James Foley By ISIS |work=Business Insider |last=Kelley|first=Michael B.|date=20 August 2014 |accessdate=20 August 2014 |quote="...the de facto ISIS capital of Raqqa, Syria..."}}</ref>
|latd=35|latm=57|lats=|latNS=N
|longd=39|longm=1|longs=|longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Kalifāts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kalifs]]<ref name="newname">{{Ziņu atsauce|url=http://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/isis-declares-new-islamic-state-in-middle-east-with-abu-bakr-albaghdadi-as-emir-removing-iraq-and-syria-from-its-name-9571374.html|last=Withnall|first=Adam|title=Iraq crisis: Isis changes name and declares its territories a new Islamic state with 'restoration of caliphate' in Middle East|date=29 June 2014|accessdate=29 June 2014|work=[[The Independent]]}}</ref>
|                valsts_galva = [[Abu al Huseins al Huseini al Kuraši]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pasludināta Islāma valsts Irākā un Levantē
|          neatkarības_datums = {{dat|2014|1|3|N|bez}}<ref name="Voice of America">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.voanews.com/content/iraqi-city-in-hands-of-alqaidalinked-militants/1823591.html|title=Iraqi City in Hands of Al-Qaida-Linked Militants|publisher=[[Voice of America]]|date=4 January 2014|accessdate=16 January 2014}}</ref><ref name="United Muslim Association of America">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.umaamerica.net/sites/default/files/2014_06_19_UADV_TheIraqCrisis_FINAL.pdf|title=The Crisis in Iraq|publisher=[[UMAA]]|date=18 June 2014|accessdate=29 August 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140903095038/http://www.umaamerica.net/sites/default/files/2014_06_19_UADV_TheIraqCrisis_FINAL.pdf|archivedate={{dat|2014|09|03||bez}}}}</ref>
|       neatkarības_notikums2 = Pasludināts kalifāts
|         neatkarības_datums2 = {{dat|2014|6|29|N|bez}}<ref name="newname"/>
|       neatkarības_notikums3 = Pārtrauca eksistēt
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2019|3|23|N|bez}}<ref>[https://www.tvnet.lv/6543771/3000-islama-valsts-dzihadisti-padevusies-kurdu-kaujiniekiem 3000 "Islāma valsts" džihādisti padevušies kurdu kaujiniekiem] TVNET/LETA/AFP 2019. gada 13. martā</ref>
|                 platība_km2 =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits =
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
}}

sentences: '''Austrazija''' (''Austrasia'') bija [[franki|franku]] apdzīvotās teritorijas, kuru pārvaldīja [[Merovingi]], ziemeļaustrumu daļa. Teritorija atradās starp [[Māsa (upe)|Māsu]] un [[Mozele|Mozeli]], kā arī apgabali [[Reina]]s austrumos (mūsdienās atrodas [[Francija]]s ziemeļaustrumu reģioni, [[Beļģija]], [[Nīderlande]] un [[Vācija]]s rietumu teritorijas). Austrazijas galvaspilsēta bija [[Meca]], lai gan daži valdnieki par savu rezidenci izvēlējās [[Reimsa|Reimsu]].

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
[[Kategorija:Mākslas muzeji un galerijas pēc valsts|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
== [[:Kategorija:Raksti, kam vajadzīgs teksts|Raksti bez teksta]] ==
{|class="wikitable"
|colspan="2"|'''2011. gada maijs'''
|-
|Raksta nosaukums
|Uzlaboja
|-
|[[Lubinas apriņķis]]
|
|-
|colspan="2"|'''2014. gada decembris'''
|-
|[[Portugāļi]]
|
|-
|[[Cediņas kauja]]
|
|-
|[[Oksfordšīra]]
|
|-
|[[Ziemeļjorkšīra]]
|
|-
|[[Ķirbji]]
|
|-
|[[Jaungrieķu valoda]]
|
|-
|[[Paceles cīpsla]]
|
|-
|[[Ariane 5G]]
|
|}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernans Kortess
|     vārds_orig = ''Hernán Cortés''
|         attēls = Retrato de Hernán Cortés.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1485
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Medeljina (Spānija)|Medeljina]], [[Badahosa]], [[Estremadura]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1547
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 2
|        m_vieta = Kastijeha de la Kesta ''(Castilleja de la Cuesta)'', [[Andalūzija]], {{ESP}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Hernan Cortes Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dzejoļa analīze''' ir [[filoloģija]]s disciplīna, kas paredz daudzveidīgu dotā [[teksts|teksta]] [[teksta analīze|analīzi]]. [[Dzeja|Dzejoļa]] analīze var būt dažādu formu: zinātniskā vai brīvā stila ([[eseja]]). Dzejas analīzes pamatuzdevums ir atklāt, kā teksts ir veidots, no kā tas sastāv, kā tas rada [[katarse|katarsi]], tā vēsturi un vietu tajā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
[[Kategorija:Dadaisms]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Rūjienas rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Rūjiena]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Rūjiena]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
, greznots ar lauru vainaga apvītu <small>[[SPQR|S·P·Q·R]]</small> (''senātus populusque Rōmānus''), "Romas senāts un tauta".]]
'''Veksiloīds''' ir valstu, organizāciju vai privātpersonu lietots karogveidīgs objekts no [[karogs|karoga]] atšķirīgā veidolā. Terminu 1958. gadā ieviesis [[veksiloloģija|veksilologs]] Vitnijs Smits (''Whitney Smith''), kurš veksoloīdu definējis sekojoši:

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FC4C02|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (1972, 1973)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Maiks Makdenjels|bg_color=#008F98|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Miami Dolphins|logo=Miami Dolphins logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Maiami "''Dolphins''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1965|menedžeris=[[Kriss Grīrs]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Hard Rock Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=64 767|krāsas=gaiši zila, oranža, balta<br />{{color box|#008E97}} {{color box|#FC4C02}} {{Color box|white}}|īpašnieks=Stīvens Ross|prezidents=|divīzijas tituli=13}}'''Maiami "Dolphins"''' ({{Val|en|Miami Dolphins}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Maiami]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1965. gadā. "Dolphins" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Komanda savas mājas spēles aizvada ''Hard Rock Stadium'' stadionā. "Dolphins" ir vecākā profesionālā sporta komanda Floridā. Klubs ir izcīnījis divus [[Superkauss|Superkausus]] (1972. un 1973. gadā).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Maskavas Kazaņas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kazansky_Cathedral_in_MSK.jpg
| image_size            =
| caption               = Maskavas Kazaņas katedrāle
| map_type              = Maskavas centrs#Maskava#Krievija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Maskavas Kazaņas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.755481
| longd                 = 37.619211
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1625. gads (1993. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Maskavas Kazaņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1140402"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļānu lauku teritorija
| karte             = <!-- novietojuma karte -->
| karte_apraksts    =
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| karte2_apraksts   =
| karte3            = <!-- novietojuma karte ciema padomēm bez zināmām robežām -->
| karte3_apraksts   =
| punkts_izmērs     =
| punkts_x = |punkts_y = <!-- punkta novietojums attēla koordinātās -->
| novads            = Rajons
| novada_nosaukums  = Rēzeknes rajons
| centrs            = Viļāni
| platība           = <!-- kvadrātkilometros; tikai skaitlis (100ha=1km²) -->
| iedzīvotāji       =
| iedzīvotāji_gads  = <!-- skaitlis bez punkta un vikisaitēm -->
| blīvums           = <!-- {{#expr: xxx / yy.y round 1}} -->
| izveidots         = 1957
| likvidēts         = 1975
}}

sentences: '''Menocore''' ir [[mode]]s tendence [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz [[normcore]], bet ir paredzēta īpaši [[Sieviete|sievietēm]]. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda [[menopauze]], tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila [[Apģērbs|apģērbu]] valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2021-12-09|title=Normcore|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Normcore&oldid=1059523104|journal=Wikipedia|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.racked.com/2017/10/18/16453412/menocore-wealth-age-eileen-fisher|title=Dressing Older Is About Wealth|last=Bernstein|first=Sara Tatyana|website=Racked|access-date=2022-02-02|date=2017-10-18|language=en}}</ref><ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://repeller.com/menocore-fashion-trend/|title=The Menocore Fashion Trend is Everywhere Right Now|website=Repeller|access-date=2022-02-02|date=2018-06-08|language=en-US|archive-date=2022-02-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20220202175750/https://repeller.com/menocore-fashion-trend/}}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = 1956. gada Ungārijas revolūcija
|partof      = [[Aukstais karš]]
|image       = Szétlőtt harckocsi a Móricz Zsigmond körtéren.jpg
|caption     = Iznīcināts padomju tanks T-34-85 Budapeštā 1956. gadā
|date        = [[1956]]. gada [[23. oktobris]] — [[10. novembris]]
|place       = [[Ungārijas Tautas Republika]]
|casus       =
|result      = Padomju uzvara, sacelšanās apspiešana
|combatant1  =  [[Padomju Savienība]]
 Ungārijas Valsts drošības pārvalde
|combatant2  =  [[Ungārija]]
|commander1 =  [[Ivans Koņevs]]
|commander2 =  [[Imre Naģs]]
|strength1 = 31 550 karavīri
1 130 tanki<ref>Sources vary widely on numbers of Soviet forces involved in the intervention. The UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) estimated 75,000-200,000 troops and 1,600-4,000 tanks [http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf OSZK.hu] (p. 56, para. 183), but recently released Soviet archives (available in [[Lib.ru]], Maksim Moshkow's Library) list the troop strength of the Soviet forces as 31,550, with 1,130 tanks and [[self-propelled artillery]] pieces. [http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml Lib.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100209184727/http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml |date={{dat|2010|02|09||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
|strength2 = Nezināms karavīru, zemessargu un bruņotu civilpersonu skaits
|casualties1 = (Padomju spēku zaudējumi)
722 nogalināti
1 351 ievainoti<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Györkei| first=Jenõ |author2=Kirov, Alexandr|author3=Horvath, Miklos | title=Soviet Military Intervention in Hungary, 1956 | publisher=Central European University Press | year=1999 | location=New York | page=350 | isbn=9639116351}}</ref>
|casualties2 = (Aptuveni skaitļi)
nogalināti 2 500
ievainoti 13 000<ref name="UNchVnote8">UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) {{PDF|[http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf Chapter V footnote 8]|1.47 MB}}</ref>
}}

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Evalds fon Renne
|     vārds_orig = ''Carl Ewald von Rönne
Карл Эвальд Ренне''
|         attēls = Carl Ewald von Rönne.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Zviedrija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1716
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Grodņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Lusija, dzimusi de Prēna
|          bērni = Kārlis fon Renne, dienējis Ventspilī
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Laboratorija''' ({{val|la|laboratorium}}, no ''laborare'' — ‘strādāt’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 376. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir īpaši aprīkota telpa, kas paredzēta [[ķīmiskā analīze|ķīmisko analīžu]] veikšanai, dažādiem zinātniskiem pētījumiem vai [[eksperiments|eksperimentiem]]. Par laboratoriju sauc arī iestādi vai iestādes nodaļu, kurā veic eksperimentālo zinātniskās izpētes darbu. Laboratorijas mēdz būt [[rūpnīca|rūpnīcās]], [[augstskola|augstskolās]], [[aptieka|aptiekās]] u.c.

sentences: '''Mācību grāmata''' ir [[grāmata]], kura ir palīgs kāda [[mācību priekšmets|mācību priekšmeta]] apguvē. Mācību grāmatas tiek izstrādātas tā, lai [[skolēns|skolēni]] spētu apgūt konkrētā priekšmeta prasības. Mūsdienās mācību grāmatas ir pieejamas arī elektroniskā formātā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = भारत गणराज्य
''Republic of India''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Indijas Republika
|            valsts_nosaukums = India
|               karoga_attēls = Flag of India.svg
|            karoga_nosaukums = Indijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of India.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Indijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''[[Satyameva Jayate]]''
|                valsts_himna = ''[[Indijas himna|Jana Gana Mana]]''
|               kartes_attēls = India (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ņūdeli]]
|             lielākā_pilsēta = [[Mumbaja]]
|              valsts_valodas = [[hindu valoda|hindu]] un [[angļu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Federāla republika]]
[[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Indijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Draupadi Murmu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Indijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Narēndra Modi]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Indijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Lielbritānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1947|08|15}}
|       neatkarības_notikums2 = Republika
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1950|01|26}}
|                 platība_km2 = 3 287 263
|               platība_rangs = 7.
|              procenti_ūdens = 9,56
|          iedzīvotāju_skaits = 1 412 824 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 1.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 421,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|  GDP_nominal = $2,611 [[triljoni]]<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: India |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=15 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank = 7.
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $1982<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 139.
|                     IKP_PPP = $9,459 triljoni<ref name=imf2/>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 3.
|          IKP_PPP_per_capita = $6542<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 128.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,645<ref name="UN HDI">{{tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=Human Development Report 2016 Summary|publisher=The United Nations|accessdate=15 June 2018|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170322153238/http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|archivedate=22 March 2017}}</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = {{font|color=#ffcc00|text=vidējs}}
|                   HDI_rangs = 131.
|                        Gini = 36,8
|                   Gini_gads = 2004
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Indijas rūpija]] (₹)  ([[INR]])
|                  laika_zona = [[IST]]
|                  utc_offset = +5:30
|              laika_zona_DST = netiek mainīts
|              utc_offset_DST = +5:30
|                      domēns = [[.in]]
|              tālsarunu_kods = 91
|                iso_kods_num = 356
|              iso_kods_alfa2 = IN
|              iso_kods_alfa3 = IND
}}

sentences:
s voltampēru raksturlīkne]]
'''Voltampēru raksturlīkne''' - [[elektronika|elektronikā]] bieži izmantojams grafiks, kas attēlo caur divizvadu ierīci (elementu) plūstošās [[strāva]]s atkarību no tai pieliktā [[spriegums|sprieguma]]. Šāds grafiks attēlo [[līdzstrāva]]s iedarbību uz elektronisku ierīci. Parasti apskata nelineāru elementu ([[diode|diožu]], [[dinistors|dinistoru]]) voltampēru raksturlīknes, jo lineāriem elementiem (piemēram, [[rezistors|rezistoriem]]), šis grafiks ir vienkārša [[taisne]]. Trīsizvadu elementiem ([[triode|triodēm]], [[tranzistors|tranzistoriem]]) uzņem raksturlīkņu kopas uz diviem izvadiem, uzdodot parametrus uz trešā izvada.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Imanta (nozīmju atdalīšana)|Imanta}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Imanta
|attels             =
|paraksts           = Anniņmuižas bulvāris. [[2008. gads|2008]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = Anniņmuiža
|platiba            = 9,003 km²
|iedzivotaju_skaits = 43 835 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Anniņmuižas parks]]
|autobuss           = [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]] [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36.]] [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37.]] [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mikroautobuss      =
|nakts satiksme     =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1067, LV-1069
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/imanta/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Čimboraso
| Photo                = Volcán Chimborazo, "El Taita Chimborazo".jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Ekvadora
| paraksta_izvietojums = right
| latd= 1|latm= 28|lats= 9|latNS= S
| longd= 78|longm= 49|longs= 3|longEW= W
| Augstums         = 6263
| Atrašanās vieta  = {{flag|Ekvadora}}
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[Stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              = [[Paleogēns]]
| Last eruption    = apmēram 550. gadā<ref name="gvp">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.volcano.si.edu/world/volcano.cfm?vnum=1502-071|title=Čimboraso|publisher=''Global Volcanism Program''|accessdate={{dat|2013|7|7||bez}}|archive-date={{dat|2013|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130922013635/http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vnum=1502-071}}</ref>
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}
'''Čimboraso''' ({{val-es|Chimborazo}}) ir pašlaik neaktīvs [[stratovulkāns]] [[Andi|Andos]], [[Ekvadora|Ekvadorā]]. Vulkāna pēdējais zināmais [[vulkāna izvirdums|izvirdums]] notika apmēram 550. gadā.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Simtgades zāle
| native_name         = ''Hala Stulecia''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Wroclaw_-_Hala_Stulecia_03a.jpg
| caption             = Simtgades zāle pēc rekonstrukcijas 2009. gadā
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Polija|Vroclava}}
| map_type            = Vroclava
| latd  = 51 | latm  = 6 | lats  = 26 | latNS  = N
| longd = 17 | longm = 4 | longs = 37 | longEW = E
| broke_ground        = 1911
| built               = 1913
| opened              = {{dat|1913|5|20|N|bez}}
| architect           = Makss Bergs
| record_attendance   =
| dimensions          =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      = 10 000
| cap_other_label     = Bokss
Handbols
Volejbols
| cap_other           = 11 000
8500
10 000
| embedded            = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 2006 (30. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1165 1165]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{POL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
| website             =
| publictransit       =
}}
'''Simtgades zāle''' ({{val|de|Jahrhunderthalle}}, {{val|pl|Hala Stulecia}}), iepriekš '''Tautas nams''' ({{val|pl|Hala Ludowa}}), ir izklaides un sporta zāle [[Vroclava|Vroclavā]], [[Polija|Polijā]]. Celta no 1911. līdz 1913. gadam, kad pilsēta atradās [[Vācijas impērija]]s sastāvā, pēc arhitekta [[Makss Bergs|Maksa Berga]] projekta agrīnā [[modernisms|modernisma]] stilā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C18H32O2
|molmasa=280,45
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=260 °C
}}
'''Stearolskābe''' (9-oktadecīnskābe, CH3(CH2)7C≡C(CH2)7−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Stearolskābe ir bezkrāsaini prizmatiski kristāli. Stearolskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā — [[tarirīnskābe]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Nikolajs Gumiļovs
|     vārds_orig    = ''Николай Степанович Гумилёв''
|         attēls    = Ngumil.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1886
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = [[Kronštate]], [[Krievijas Impērija]]
([[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1921
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Sanktpēterburga]]s apkārtne?, [[Padomju Krievija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Anna Ahmatova]] (1910—1918, šķīrušies)
Anna Engelgarta (1919—1921)
Olga Visotska (partnerattiecības)
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]] (1912—1992)
Jeļena Gumiļova (1919—1942)
Orests Visotskis (1919—1992)
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, literatūrkritiķis, ceļotājs, virsnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Cīravas lidlauks
| attels                     = Cīravas lidlauks - aerodrome.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVIA
|lat_deg=56|lat_min=44|lat_sec=16|lat_dir=N
|lon_deg=21|lon_min=21|lon_sec=35|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Cīravas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]]
| elevation-f                = 75
| elevation-m                = 23
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 800
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 13/31
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 800
| r2-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Cīravas lidlauks''' (ICAO: '''EVIA''') ir nesertificēts lidlauks [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Cīravas pagasts|Cīravas pagastā]]. Izbūvēts [[Durbe (upe)|Durbes]] upes krastā {{nobr|2 km}} no [[Cīrava]]s ciema centra. Lidlaukā ir divi skrejceļi: {{nobr|800 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats betona seguma skrejceļš un tam paralēls {{nobr|800 m}} garš zāles seguma skrejceļš. Pēc [[bāzu līgums|bāzu līguma]] nosacījumiem PSRS karaspēka kontingents 1939. gadā Cīravā uzsāka kara lidlauka būvi. Otrā pasaules kara laikā lidlauku līdz pat 1945. gada 4.-5. maijam izmantoja vācu [[Luftwaffe]].

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences: '''Nogurums''' ir [[Materiāls|materiāla]] [[Mehāniskās īpašības|mehānisko īpašību]] pasliktināšanās, mainīgas (visbiežāk — cikliskas) [[Mehāniskais spriegums|slodzes]] rezultātā materiālā uzkrājoties [[Plaisa|plaisām]]. Sasniedzot konkrētajam izstrādājumam raksturīgu noguruma pakāpi, notiek materiāla sabrukšana, kas tiek saukta par noguruma sabrukšanu.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Zaļais Goblins
| color         = #33CC00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Green goblin2.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #14
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Vilems Defo]]
* [[Kriss Kūpers]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Normans Osborns
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Jaunais Goblins|Harijs Osborns]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zaļais Goblins''' jeb '''Normans Osborns''' ({{val|en|Green Goblin/Norman Osborn}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] (''Steve Ditko'') un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 14. numurā, kas iznāca 1964. gada jūlijā. Zaļais Goblins ir [[Zirnekļcilvēks|Pītera Pārkera]] lielākais [[Ļaundaris|ienaidnieks]]. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu sākotnēji attēloja aktieris [[Vilems Defo]], vēlāk — [[Kriss Kūpers]].

sentences: '''Stikla tīrītājs''' ir ierīce [[Transportlīdzeklis|transporta līdzeklim]], kas nodrošina [[Vējstikls|vējstikla]] vai citu stiklu notīrīšanu no lietus pilēm, sniega, ledus, logu šķidruma un netīrumiem, nodrošinot transporta līdzekļa vadītāja ceļa pārredzmību. Visas [[automašīna]]s, [[kravas automašīna]]s, [[Autobuss|autobusi]], [[traktortehnika]], [[lokomotīve]]s, [[ūdens transports]] un atsevišķas [[lidmašīna]]s ir aprīkotas ar stikla tīrītājiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               =
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | elevation_m              =
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name          = Karmena Kasa
| image         = Carmen Kass.jpg
| imagesize     = 230px
| caption       = Karmena Kasa 2007. gadā
| birth_name    =
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|14}}
| birth_place   = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
| death_date    =
| death_place   =
| height        = 179 cm
| haircolour    = Blondi
| eyecolour     = Zaļas
| spouse = [[Ēriks Lobrons]]
| agency       =
}}
'''Karmena Kasa''' ({{val|et|Carmen Kass}}, dzimusi {{dat|1978|9|14}}) ir [[igauņi|igauņu]] [[modele]].

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eiselmērs
|attēls=Houtribdijk.jpg
|paraksts=Eiselmēru un [[Markermērs|Markermēru]] atdalošais dambis
|karte=Zuiderzeewerke.png
|map = Nīderlande
| plat_d=52 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=5 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1100
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=5,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0
|valstis=[[Nīderlande]], [[Vācija]],
([[Reina]]s baseinā arī:
[[Austrija]], [[Lihtenšteina]], [[Šveice]],
[[Francija]], [[Luksemburga]], [[Beļģija]])
|pilsētas=[[Amsterdama]], [[Almere]]
}}
'''Eiselmērs''' ({{val|nl|IJsselmeer}}) ir sekls mākslīgs saldūdens [[ezers]] [[Nīderlande]]s ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|197|Eiselmēras līcis}}</ref> Izveidots 1932. gadā, kad no [[Ziemeļjūra]]s tika atdalīta [[Zeiderzē]] iekšzemes jūra. Tika izveidots 90 metrus plats un 29 kilometrus garš dambis, uz kura izbūvēta autostrāde A7. Eiselmērs caur [[Ketelmērs|Ketelmēru]] barojas no [[Reina]]s attekas [[Eisela]]s. 1975. gadā Eiselmēra dienvidaustrumu daļā ar dambi tika nodalīts [[Markermērs]], kas tagad ir hidroloģiski patstāvīga ūdenstilpe.

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Vārds = '''Nina Rautio'''
|           Attēls =
|         Apraksts =
|             Fons = solists
|         Dz_vārds = Ņina Rautio
|           Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1957|9|21}}
|            Miris =
|            Vieta =
|      Instrumenti = balss
|            Žanrs = [[opera]]
|     Nodarbošanās = [[dziedātāja]]
|             Gadi =
| Izdevējkompānija =
|            Mlapa = [http://www.ninarautio.com ninarautio.com]
|          Dzimums = S
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = الجمهورية الإسلامية الموريتانية, ''Al-Jumhuriyah al-Islamiyah al-Muritaniyah''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Mauritānijas Islāma Republika
|            valsts_nosaukums = Mauritania
|               karoga_attēls = Flag of Mauritania.svg
|            karoga_nosaukums = Mauritānijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of Mauritania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Mauritānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Mauritānijas himna]]
|               kartes_attēls = Mauritania_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = Mauritānijas atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Nuakšota]]
| latd= 18 | latm= 09 | latNS= N | longd= 15 | longm= 58 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Islāma republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Mauritānijas valsts vadītāji|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohamed Ould Ghazouani]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Mauritānijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Mohamed Ould Bilal]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Mauritānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|11|28}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1 030 700
|               platība_rangs = 29.
|              procenti_ūdens = 0,03
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 3 537 368
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 135.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 221.
|                     IKP_PPP = 6,326 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 2037
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,520 vidējs
|                   HDI_rangs = 154.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Ugija]]
|                valūtas_kods = MRO
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.mr]]
|              tālsarunu_kods = 377
|                iso_kods_num = 478
|              iso_kods_alfa2 = MR
|              iso_kods_alfa3 = MRT
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = ParusCaeruleus.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Cyanistes
 |      ģints_lv = Zilzīlītes
 |          suga = C. collybita
 |       suga_lv = Zilzīlīte
 |      binomial = Cyanistes caeruleus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
 |      sinonīmi = ''Parus caeruleus''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Centrālā reģiona algonkini
  |region=[[Ziemeļamerika]]
  |familycolor=Algiki
  |fam1=[[Algiku valoda]]s
  |fam2=[[Algonkinu valodas]]
  |child1=Odžibvu
  |child2=[[Krī valoda|krī]]-montanju
  |child3=meskvaku-sauku-kikapu
  |child4=menominu
  |child5=maiamu-ilinoisu
  |child6=potavatomu
  |child7=šauni
}}
'''Centrālās algonkinu valodas''' ir valodu grupa, kas veido vienu no trijām [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimes apakšgrupām. Šīs apakšgrupas valodas nav ciešāk radnieciskas par citām algonkinu valodām, un literatūrā pieņemtais iedalījums ir ģeogrāfisks.<ref>e.g.Costa, David J. ''The Miami-Illinois Language''. Lincoln: University of Nebraska Press, pg. 1</ref>

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas līcī ietekošu upi|Ķīšupe|Ķīšupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķīšupe
| attēls            =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Višezers]]
| augštece          = Viršupe
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=2 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=37 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 37<ref>{{USIK}}</ref>
| iztekas_augstums  = 58,3
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 42
| caurtece          = 1,3
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 102,6
| pietekas          =
}}
'''Ķīšupe''' (arī '''Kižupe''', '''Tišupe''', '''Tīšu strauts''', augštecē '''Viršupe''', '''Višupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95268 |title=Informācija par objektu: Ķīšupe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Sākas Laugas purvā [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas pagastā]] no [[Višezers|Višezera]]. Tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] un [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Saulkrastos ietek [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Pietekas — [[Ķidurga]], [[Ķivurga]], [[Pupaļurga]].

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
| image_caption = [[Filips Arābs]] • [[Damaskas Joans]] • [[Al-Kindi]] • [[Al-Khansa]]
 [[Faisals I]] • [[Gamāls Abdels Nāsers]] • [[Asmahana]] • [[Maia Zijade]]
| tauta = Arābi
{{ara|العرب}}, ''al-ʿarab''
| skaits = 500 miljoni
| vieta = {{flagicon image|Flag of the Arab League.svg}} [[Arābu valstu līga]] (430 miljoni) {{Collapsible list | title= Citas valstis |{{BRA}} (no 4 līdz 7 miljoniem)|{{FRA}} (no 3,3 līdz 5,5 miljoniem)|{{IDN}} (no 4 līdz 5 miljoniem arābu pēcteči)|{{TUR}} (5 miljoni)|{{ARG}} (4,5 miljoni)|{{USA}} (3,3 miljoni)|{{ISR}} (1,7 miljoni)|{{VEN}} (1,6 miljoni)|{{IRN}} (1,5 miljoni)}}
| valoda = [[arābu valoda]]
| reliģija = Dominējoši [[islāms]], lielākā minoritāte [[kristieši]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences:
{{cita nozīme|spēju domāt loģiski|ar psihi saistītu īpašību kopu|prāts}}
'''Spriešana''', arī '''saprāts''', ir spēja domāt [[loģika|loģiski]] un balstīties uz [[fakts|faktiem]]. Tas sniedz iespēju izprast saistību starp dažādām parādībām, procesiem vai priekšmetiem, kā arī spriest par tiem un atbilstoši izturēties.<ref name="tezaurs"/> Spriešanas prasme ir nepieciešama tādās jomās kā [[filozofija|filozofijā]], [[zinātne|zinātnē]], [[valodniecība|valodniecībā]], [[matemātika|matemātikā]], [[māksla|mākslā]] un citur. Šī prasme nereti ir cieši saistīta ar [[domāšana|domāšanu]], [[izzināšana|izzināšanu]] un [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Burgasas ezers
| attēls       = Neftochim-vaya-dinev.jpg
| paraksts     = Burgasas ezers un ''Neftochim'' naftas pārstrādes uzņēmums
| vieta        = {{BUL}}
| vieta2       = [[Burgasas apgabals]]
| map = Bulgārija
| plat_d=42 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=24 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 27,6
| garums       = 9,6
| platums
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 1,3
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl =
| izteka       =
| baseins      =
| lielbaseins  =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Burgasa]]
}}
'''Burgasas ezers''' ({{val-bg|Бургаско езеро}} vai ''езеро Вая'') ir lielākais [[ezers]] [[Bulgārija|Bulgārijā]]. Atrodas netālu no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta pie [[Burgasa]]s pilsētas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ansabergs''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenetilamīna struktūrformula

Fenetilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PEA, 1-amino-2-feniletāns
|           CAS numurs = 64-04-0
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,18
|              blīvums = 0,9640
|  kušanas temperatūra = –60 °C
| viršanas temperatūra = 195 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šafranovskīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/D.16-20
|ķīm_formula=(Na,K)6(Mn,Fe)3Si9O24·6H2O
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tumši zaļš līdz olīvzaļš, dzeltenbrūns, dzelteni oranžs, dzelteni zaļš
|svītra=Zaļganbalta
|habituss=Agregāti, graudaina masa
|skaldnība=Laba vienā virzienā
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2—3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,587 nε = 1,570
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Memento"
|    oriģinālnos = ''Memento''
|         attēls = Memento poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Dženifere Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
|      scenārijs = Kristofers Nolans
|        aktieri =
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliāno]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''Team Todd''
|    izplatītājs = ''[[Newmarket Films|Newmarket]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2000|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2001|3|16|ASV}}
|         ilgums = 113 minūtes<!--Theatrical runtime: 113:15--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=MEMENTO|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2013|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129081446/http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Memento (2000) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0209144/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Memento"''' ({{val|en|Memento}}) ir 2000. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris|psiholoģiskā trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc režisora brāļa [[Džonatans Nolans|Džonatana Nolana]] īsā stāsta ''Memento Mori''.

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences: '''Lādiņpārneses ierīce'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/l%C4%81di%C5%86p%C4%81rneses%20ier%C4%ABce |title= Lādiņpārneses ierīce |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2019. gada 6. martā}}</ref> jeb '''lādiņsaites matrica'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/lādiņsaites%20matrica |title= Lādiņsaites matrica |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2023. gada 22. maijā}}</ref> ({{val|en|charge coupled device}}, saīsināti ''CCD'') ir starojuma uztvērējs — fotoelektrisku [[pusvadītājs|pusvadītāju]] matrica ar ļoti augstu jutību. Katrs lādiņsaites matricas elements uzkrāj elektrisko lādiņu proporcionāli uz to krītošā starojuma intensitātei. To lieto arī [[videokamera|videokamerās]] un [[ciparkamera|ciparkamerās]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Evangels Damasks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Ευάγγελος Δαμάσκος}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = [[Kārtslēkšana]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 bronzas
 |         os_lab sasn = 2.60
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry | {{flaga|GRE|old}} [[Grieķija]]}}
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{Medal|Bronze|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences: {{citas nozīmes|nodaļu Korānā|Sūra (nozīmju atdalīšana)|Sūra}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Klāgenfurtes doms
| infobox_width         =
| image                 = Klagenfurt_Domplatz_Kirche_22022007_01.jpg
| image_size            =
| caption               = Klāgenfurtes doms
| map_type              = Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Gurkas doms
| position = left
| latd  = 46.623991  | latNS  = N
| longd = 14.312207  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1724 (1581)
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
bērnu ansambļa uzstāšanās Reliģiju namā Hannoverē.]]
'''Baznīcu nakts''' ir ikgadējs reliģisks un kultūras festivāls, ko organizē dažādas kristiešu [[Baznīca (celtne)|baznīcas]]. Galvenā pasākuma ideja ir, ka apmeklētāji bez reliģiskas iesaistes un bez maksas var apskatīt kulta celtnes (baznīcas vai kapelas), kā arī iespēja pašiem kristiešiem satikt citu [[Konfesija|konfesiju]] ticīgos. Pasākums tiek organizēts līdzīgi [[Muzeju nakts|Muzeju naktij]] un [[Zinātnieku nakts|Zinātnieku naktij]]. Dažkārt baznīcās bez maksas tiek rīkoti arī koncerti, ekskursijas gida pavadībā, darbnīcas un teātra izrādes. Dažādās valstīs to organizē dažādās dienās, bet parasti maija beigās vai jūnija sākumā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2520'' (''Blagovest № 11L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2520'' (''Благовест № 11Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 11L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|8|16|SK}} 22:07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 16° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = –
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2526]]''
(''Blagovest № 12L'')
}}
'''''Kosmos-2520''''' ({{val|ru|Космос-2520}} jeb '''''Blagovest № 11L''''' (''Благовест № 11Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2017-07-16" /> Tas orbītā palaists 2017. gada augustā [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Aiviekste (nozīmju atdalīšana)|Aiviekste}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aiviekste
|attēls=Aiviekste pie iztekas no Lubānas ezera 2002-05-04 - panoramio.jpg
|paraksts=Aiviekste pie iztekas no [[Lubāns|Lubāna]]
|garums=114
|kritums=26,9
|baseins=9160
|gada_notece=1,81
|izteka=[[Lubāns]]
|ieteka=[[Daugava]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pededze]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte = Latvija
| reljefs = jā
}}
'''Aiviekste''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], pēc baseina lielākā [[Daugava]]s pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala [[Vidzeme|Vidzemi]] no [[Latgale]]s, kaut arī vēsturiski [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa]]s robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

sentences: '''Kārta''' ({{val|la|ordo}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Kārta ir nākamā vienība aiz [[Klase (bioloģija)|klases]]. To izmanto tikai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klasifikācijā; [[augi|augu]] klasificēšanā tiek izmantota [[Rinda (botānika)|rinda]]. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[apakškārta]]s un [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Pārogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pārogre
|attels             =
|paraksts           = Dārza iela Pārogrē 2010. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Pārogre''' ir teritorija [[Ogre]]s pilsētas dienvidaustrumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] kreisajā krastā starp Ogres upi un pilsētas robežu.

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences: {{cita nozīme|kuģi|vācu rakstnieku|Teodors Štorms}}

sentences: {{citas nozīmes|gaismas parādību|Ēna (nozīmju atdalīšana)|Ēna}}

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: '''Uzlabots šifrēšanas standarts''' jeb '''AES''' ({{val-en|Advanced Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Advanced Encryption Standard|lang=EN}}</ref>, pazīstams arī pēc tā sākotnējā [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] nosaukuma '''''Rijndael''''', ir [[cipardati|cipardatu]] [[šifrēšana]]s standarts, ko ieviesa ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) 2001. gadā.<ref name="fips-197">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|title=Announcing the ADVANCED ENCRYPTION STANDARD (AES)|publisher=ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST)|work=Federālais informācijas apstrādes standartu publikācija 197|date=2001. gada 26. novembrī|accessdate=2012. gada 2. oktobrī|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170312045558/http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|archivedate=2017. gada 12. martā|df=|language=en}}</ref>

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savvaļā
 | oriģinālnos = ''Into the Wild''
 |      attēls = Into-the-wild.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Šons Penns]]
 |  producents =
* Šons Penns
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
 |   scenārijs = Šons Penns
 |     aktieri =
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Džena Malone]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Braiens Dierkers]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Bruks]]
* [[Edijs Veders]]
* [[Kaki Kinga]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Square One C.I.H.]]''
* ''[[Linson Film]]''
 | izplatītājs = ''Paramount Vantage''
 |    izdošana = {{dat|2007|9|21||bez}}
 |      ilgums = 145 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2007|title=Into the Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033623/http://bbfc.co.uk/releases/wild-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=intothewild.htm|title=Into the Wild (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savvaļā"''' ({{val|en|Into the Wild}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Šons Penns]]. Filmas scenārijs veidots balstoties tāda paša nosaukuma [[Džons Krakauers|Džona Krakauera]] grāmatu, kas stāsta par Kristofera Makandlesa dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Emīls Hiršs]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Viljams Hērts]], [[Džena Malone]], [[Katrīna Kīnere]], [[Braiens Dierkers]], [[Vinss Vons]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|21||bez}}.

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences:
[[Kategorija:Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Viļāni]]

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America|Ziemeļamerikas indiāņi}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pygoscelis antarcticus pair Laurie Island.jpg
| att_nosaukums = [[Zodasiksnas pingvīns|Zodasiksnas pingvīnu]] (''Pygoscelis antarctica'') pāris
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|         ģints = Pygoscelis
|      ģints_lv = Otas astes pingvīni
|      binomial = Pygoscelis <small>([[Wagler]], 1832)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Otas astes pingvīni''' jeb '''Antarktikas pingvīni''' (''Pygoscelis'') ir viena no [[pingvīnu dzimta]]s (''Spheniscidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]]. Šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = Sanmarīno bruņotie spēki<br>Forze Armate Sammarinesi
|image =
|caption =
|dates  = 1406.gadā
|country = {{flaga|Sanmarīno}} [[Sanmarīno]]
|allegiance =
|branch = [[Žandarmērija]]
|type = [[Armija]]
|role =
|size = 400-500 karavīru
|command_structure =
|garrison =
|past_commanders =
|ceremonial_chief =
|notable_commanders =
|identification_symbol =
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron =
|motto = Libertas
|colors =
|march =
|mascot =
|battles =
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Muzeju kvartāls
 |      native_name = Museumsquartier
 |       other_name =
 |            image = Museumsquartier_panoramic.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Muzeju kvartāla panorāma
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.203333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.358889 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Miltiāds
| vārds_orģ           = ''Miltiades''
| attēls              = Pope miltiades.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Miltiāds
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|311|7|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|314|1|10|N}}
| priekštecis         = [[Eisebijs]]
| pēctecis            = [[Silvestrs I]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Ziemeļāfrika]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|314|1|10}}
| mir_vieta           = [[Sicīlija]]
| apglabāts           = [[Roma]], [[Kaliksta katakombas]]
| tautība             =
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Svētais Miltiāds''' , saukts arī '''Melhiadess''' un '''Milcjadess''' ({{val-la|Miltiades}}; dzimšanas laiks nav zināms, miris {{dat|314|1|10}} [[Roma|Romā]]), bija 32. [[Romas pāvests]], [[Romas Katoļu baznīca]]s un [[Vatikāns|Vatikāna]] galva, ir Romas katoļu baznīcas [[Svētais]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Valentīns Judaškins
| image = Valentin Yudashkin (2016-01-30).jpg
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1963|10|24}}
| location = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincova|td=Krievija}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2023|5|3|1963|10|24}}
| deathplace = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| places =
| nationality =
| field = modes dizainers, skroderis
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| dzimums = V
| influenced =
| awards =
}}
'''Valentīns Judaškins''' ({{val|ru|Валентин Абрамович Юдашкин}}; dzimis {{dat|1963|10|24}}, miris {{dat|2023|5|2}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s modes dizainers.

sentences:
{{cita nozīme|Dienvidkorejas uzņēmumu|Latvijas uzņēmumu|Latvijas Gāze}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''LG Corp.''
| native_name      = 주식회사 LG
| logo             = LG logo (2014).svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Atvērta kapitālsabiedrība
| traded_as        = {{Kse|003550}}
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1947. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Seula]]
| location_country = {{KOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Pasaule
| key_people       =
| industry         = daudznozaru
| products         = elektronika, ķīmiskie produkti, elektroenerģija
| services         = telesakari, inženierpakalpojumi, informācijas tehnologijas,
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.lgcorp.com lgcorp.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''LG Corp.''''' (주식회사 LG)), ir [[Dienvidkoreja]]s [[konglomerāts (ekonomika)|konglomerāta]] mātes uzņēmums. Tas ir Dienvidkorejā ceturtais lielākais [[čebols]] (pēc ''[[Samsung]]'', ''[[Hyundai Motor Group]]'' un ''[[SK (uzņēmums)|SK]]''). Dibināts 1947. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Seula|Seulā]]. Uzņēmuma galvenās nozares: elektronika, ķīmiskā rūpniecība, telesakari un pakalpojumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences: '''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]].

sentences: '''Mulāža''' (no {{val|fr|moulage}} — ''moule'' — ‘veidot’) ir kāda objekta precīzs atveidojums ģipsī, vaskā, papjēmašē, plastmasās u.c. [[Tēlniecība|Tēlniecībā]] par mulāžu reizēm sauc arī precīzu pēcnāves masku vai rokas, piemēram, slavena mūziķa rokas atveidojumu, arī klasikas darbu sērijveida atkārtojumus.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija, 7. sēj. Rīgā, 1986</ref> [[Medicīna|Medicīnā]] mulāžas plaši izmanto [[anatomija]]s studijās, dažādu slimību un [[Patoloģija|patoloģiju]] atveidošanai, glābēju un medicīnas darbinieku apmācīšanai. Mulāžas izmanto par uzskates līdzekļiem, kā arī situācijās, kad oriģinālu izmantot nav lietderīgi.<ref>[https://www.db.lv/zinas/latvija-plano-uzstadit-fotoradaru-mulazas-un-papildu-radarus-tos-pec-vajadzibas-rotejot-483683 Latvijā plāno uzstādīt fotoradaru mulāžas un papildu radarus, tos pēc vajadzības rotējot]</ref>

sentences: '''Meditācija''' (no {{val|la|meditatio}} — 'domāt, apcerēt') ir prakse, kurā praktizējošais indivīds paša spēkiem mēģina ierosināt [[prāts|prāta]] un [[apziņa]]s stāvokļa izmaiņas, lai veicinātu garīgu labumu. Tā aptver dažādas garīgas disciplīnas un ir saistīta ar kādu reliģisku tradīciju vai mūsdienu terapiju.

sentences: '''Pasaules Velokurjeru čempionāts''' (angliski ''The Cycle Messenger World Championships'' jeb '''CMWC''') ir ikgadējas pilsētas [[riteņbraukšana]]s sacensības, kurās [[velokurjers|velokurjeri]] un citi riteņbraucēji sacenšas dažādos uzdevumos, kuri lielākoties imitē velokurjera ikdienas pienākumus. Ideja par šādām sacensībām radās diviem [[Berlīne]]s velokurjeriem 1992. gadā, un jau 1993. gadā tur norisinājās pirmais Pasaules Velokurjeru čempionāts.

sentences: '''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

sentences: '''Diennakts''' ir [[Laika mērvienība|laika mērīšanas vienība]] jeb [[laiks|laika]] periods, kurā [[Zeme]] vienreiz apgriežas ap savu asi. Vienā diennaktī ir 24 [[stunda]]s jeb 1440 [[minūte]]s, jeb arī 86 400 [[sekunde|sekunžu]]. Diennakts sastāv no [[diena]]s, [[vakars|vakara]], [[nakts]] un [[rīts|rīta]]. [[Sarunvaloda|Sarunvalodā]] diennakti mēdz saukt par dienu. Starptautiski diennakts nomainās plkst. 0:00 naktī.

sentences: '''Nībelungi''' ir sens apzīmējums vācu tekstos ļoti bagātai [[Burgundija]]s karaliskai dzimtai, kas apmetās [[Vormsa|Vormsā]].

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences: '''Remarkas''' (no {{val-fr|remarque}}) ir rakstnieka piezīmes grāmatas lapaspuses malā vai arī [[dramaturgs|dramaturga]] dots īss paskaidrojums [[Luga|lugas]] tekstā vai [[Librets|libretā]] par darbības vietu, tēlu [[mizanscēna|mizanscēnām]], personu izskatu, raksturu, rīcību, attieksmi vai telpas, skatuves iekārtojumu.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Paskaidrojums, ko sniedz autors dramatiskā darbā, aprakstot, kā viņš iedomājas darbojošos personu ārieni, vecumu, izturēšanos, jūtas, žestus, intonācijas, skatuves iekārtojumu. Remarkas ir norādījumi lomu izpildītājiem un režisoram un paskaidrojumi lasītājiem.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 214. lpp.</ref>

sentences:
[[File:New View of the Great Nebula in Carina.jpg|thumb|Spoža pulsējoša milzu zvaigzne [[Kuģa Ķīļa Eta]]]]
Par '''pulsējošām zvaigznēm''' tiek sauktas zvaigznes, kuru spožums ik pa laikam pulsē no tajās notiekošajiem procesiem — [[pulsēšana]]s, [[izvirdums|izvirdumiem]], [[sprādziens|sprādzieniem]]. Šīs zvaigznes izplešas un saraujas, uzkarst un atdziest. Dažām zvaigznēm pulsācija notiek pēc noteikta laika, ir regulāra, citām pulsācija ir neregulāra. Dažām [[maiņzvaigzne|maiņzvaigznēm]] šis spožums mainās tikai nedaudz, tā, ka ar neapbruņotu aci to nemaz nevar pamanīt, tomēr citām spožums mainās ļoti lielās robežās. Pulsējošās maiņzvaigznes ir [[milzu zvaigzne]]s un [[pārmilzu zvaigzne]]s, bet uzliesmojošas zvaigznes ir [[pundurzvaigzne]]s.

sentences:
glezna “Žēlsirdīgais samarietis”]]
'''Sirdsapziņa''' ir [[morāle|morāla]] vērtība, spēja īstenot morālu [[paškontrole|paškontroli]], izvērtējot sevi. Sirdsapziņa ir arī cilvēka morālo uzskatu un principu kopums, balstoties uz personības vērtību sistēmu. Nereti sirdsapziņa tiek raksturota kā [[nožēla]] par personas paveiktu darbību, kas konfliktē ar viņa morālajām vērtībām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Telšu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Telšiai_Cathedral_Exterior,_Telšiai,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Telšu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Telšu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.982345
| longd                 = 22.246209
| location              = {{vieta|Lietuva|Telšu apriņķis|Telši}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]], [[klasicisms]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      = D
| groundbreaking        = 1794
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Telšu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736136"
}
</mapframe>
'''Telšu svētā Padujas Antonija katedrāle''' ({{val|lt|Telšių šv. Antano Paduviečio katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Telši|Telšos]]. [[Telšu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 26959).

sentences: '''Juridiska persona''' ({{val|en|legal person, authority}}) ir [[uzņēmums]], iestāde vai [[organizācija]], kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs [[Civiltiesības|civiltiesību]] un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir [[fiziska persona]].<ref name="Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca">{{grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca|last1=Grēviņa|first1=Ruta|publisher=Zinātne|isbn=9789984698038|date={{dat|2000|1|18||bez}}|pages=702}}</ref>

sentences: '''Dzimstības kontrole''' jeb '''populācijas kontrole''' ir [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] pieauguma ierobežošanas politika, kuru cenšas ieviest nabadzīgās vai blīvi apdzīvotās pasaules daļās, ar [[kontracepcija]]s vai [[sterilizācija]]s programmām.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/population-control "Collins English Dictionary — Complete & Unabridged 10th Edition"] Skatīts: 2015. gada 12.oktobrī</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ABB
| native_name =
| logo = ABB logo.svg
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = [[publiska kompānija]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1988. gadā, apvienojot ''Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget'' (Zviedrija) un ''Brown, Boveri & Cie'' (Šveice)
| founder =
| defunct =
| location_city =
| location_country = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}<br/>{{vieta|Zviedrija|Vesterosa}}
| location =
| locations =
| area_served = globāla
| key_people =
| industry = [[elektroenerģētika]], [[automātika]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Uzlaide''' ir [[materiāls|materiāla]] slānis, kurš tiek atdalīts no sagataves, lai nodrošinātu tās atbilstību uzdotajiem izmēriem un virsmas kvalitātei. Tāpat kā apstrādājamās sagataves izmēriem, arī uzlaidei ir [[Pielaide (inženierija)|pielaides]], tāpēc pastāv minimālā ''Zmin'', nominālā ''Znom'' un maksimālā uzlaide ''Zmax''.

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecmāmiņas acuraugs
| attēls                   = Grandma's Boy poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Grandma's Boy''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Nikolauss Gūsens]]
| producents               =
* [[Allens Koverts]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Niks Svardsons]]
| scenārija autors         =
* Allens Koverts
* [[Niks Bakajs]]
* [[Berijs Verniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Linda Kardelīni]]
* Allens Koverts
* [[Niks Svardsons]]
* [[Dorisa Robertsa]]
* [[Šērlija Džounsa]]
* [[Šērlija Naita]]
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Level 1 Entertainment]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|1|6||bez}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grandmas-boy-2007|title=Grandma's Boy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=grandmasboy.htm|title=Grandma's Boy (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecmāmiņas acuraugs"''' ({{val|en|Grandma's Boy}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Nikolauss Gūsens]]. Viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Allens Koverts]]. Citas lomas filmā atveido [[Linda Kardelīni]], [[Niks Svardsons]], [[Dorisa Robertsa]], [[Šērlija Džounsa]] un [[Šērlija Naita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|1|6||bez}}.

sentences: '''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

sentences: oficiālās vizītes laikā Demokrātiskajā Kampučijā]]

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences:
[[Kategorija:Ulbroka]]
[[Kategorija:Ielas Ropažu novadā|Ulbroka]]

sentences:
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Aļaska]]
[[kategorija:Ziemeļamerikas salas]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Arnolda—Kiari malformācija''' ({{val|en|Arnold-Chiari malformation}}) jeb sindroms, dažos avotos '''Kiari malformācija''', ir iedzimta [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša kaula un šī rajona neiroloģisko struktūru patoloģija. Mugurējās bedres nepietiekošs tilpums izprovocē [[smadzenītes|smadzenīšu]] mandelīšu noslīdēšanu mugurkaula kanālā pa galvaskausa lielo pakauša atveri (''foramen magnum''). Rezultātā rodas smadzenīšu un iegareno smadzeņu kompresija un likvordinamikas traucējumi<ref name="Kiari" />. Daļai slimnieku anamnēzē ir atrodama arī bazilāra invaginācija, tas ir, otrā kakla skriemeļa (C2) nobīde uz augšu, kas izraisa lielās pakauša atveres nosprostošanu un iegareno smadzeņu, kraniālo nervu — ''n. glosopharyngeus'', ''[[klejotājnervs|n.vagus]]'', ''n. hypoglossus'', kakla saknīšu un [[muguras smadzenes|muguras smadzeņu]] kakla rajona kompresiju<ref name="Kiari" />.

sentences: '''Uzvedība''' jeb '''izturēšanās''' ir saistīta ar [[organisms|organisma]] kustību un reakciju uz apkārtējo [[vide|vidi]]. Uzvedība var būt gan apzināta, gan neapzināta, gan atklāta, gan apslēpta. [[Dzīvnieks|Dzīvnieku]] uzvedību kontrolē [[endokrīnā sistēma|endokrīnā]] un [[nervu sistēma]]. Organismu uzvedības sarežģītība ir [[proporcionāls|proporcionāli]] atkarīga no nervu sistēmas sarežģītības. Organismi ar sarežģītākām nervu sistēmām spēj iegūt jaunas [[zināšanas]] un pilnveidot savu uzvedību. Piemēram, [[bērni]] parasti uzvedas atšķirīgi no [[pieaugušie|pieaugušajiem]]. Viņu uzvedība mainās, iegūstot jaunas zināšanas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Sorbu valodas''' (''Serbsce'', ''Serbski'') ir klasificētas kā [[slāvu valoda|slāvu valodu]] atzars. Sorbu valodās galvenokārt runā [[sorbi]], kas apdzīvo [[Lauzica]]s reģionu [[Vācija|Vācijā]]. Valodu [[ISO 639-2]] kods ir '<tt>wen</tt>. Tās kopā ar [[poļu valoda|poļu]], [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[čehu valoda|čehu]] un [[slovāku valoda|slovāku valodām]] pieder pie [[rietumslāvu valodas|rietumslāvu valodu]] grupas.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =Kvebekas junioru hokeja līga
''Quebec Major Junior Hockey League''
| aktuāla_sezona =
| logo           =Quebec Major Junior Hockey League.png
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Hokejs]]
| dibin          =1969
| moto           =
| komandas       =18
| valsts         ={{CAN}} (17 komandas)
{{USA}} (1 komanda)
| čempions       =[[Šaviniganas "Cataractes"]] (1 tituls)
| čempions_visv  =[[Gatino "Olympiques"]] (7 tituli)
| mlapa          =http://www.en.lhjmq.qc.ca
}}
'''Kvebekas junioru hokeja līga''' ({{Val-en|Quebec Major Junior Hockey League}}, {{Val-fr|Ligue de hockey junior majeur du Québec}}) ir viena no trim galvenajām [[Kanāda]]s junioru [[hokejs|hokeja]] līgām, kas kopā ar [[Ontārio hokeja līga|Ontārio hokeja līgu]] un [[Rietumu hokeja līga|Rietumu hokeja līgu]] veido [[Kanādas hokeja līga|Kanādas hokeja līgu]]. Līgā drīkst spēlēt hokejisti no 15 līdz 20 gadu vecumam.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Orhomena
| native_name    = {{gree|Ὀρχομενός ὁ Ἀρκαδικός}}
| image          = Orchomenos+karst-depression Arcadia Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Orhomenas teātra drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 43| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 18| longs = 55| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Arkādija (Grieķija)|Arkādija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Orhomena''' ({{val|grc|Ορχομενός}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijā]], [[Peloponēsa]]s vidusdaļā. [[Tukidīds]] to sauca par Arkādijas Orhomenu (''Ὀρχομενός ὁ Ἀρκαδικός''), lai to atšķirtu no [[Orhomena (Beotija)|Orhomenas]] [[Beotija|Beotijā]]. Orhomena bija apdzīvota jau kopš [[aizvēsture]]s, bet [[Antīkie laiki|antīkajā laikā]] tā kopā ar [[Tegeja|Tegeju]] un [[Mantineja|Mantineju]] kļuva par vienu no trim nozīmīgākajām Arkādijas pilsētām. Savus ziedu laikus tā sasniedza ap 7—6 gadsimtu pr.Kr., kļūstot par bagātu pilsētu, kas kala savu [[Nauda|naudu]]. Pilsētas drupas atrodas Arkādijas ziemeļrietumos netālu no Kaplaki ciema, kas 1963. gadā tika pārdēvēta par Orhomenu.<ref>[http://pandektis.ekt.gr/pandektis/handle/10442/34645 Apdzīvoto vietu nosaukumu maiņa Grieķijā]</ref> Orhomenas drupas atrodas 762 metrus v.j.l., 4 km uz ziemeļiem no [[Levidi]] pilsētas, 32 km uz dienvidrietumiem no [[Nemeja]]s, 24 km uz ziemeļrietumiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]] un 127 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]].

sentences:
[[Kategorija:Krievijas nacionālie simboli]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Kronbergs''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Video game development|Datorspēļu izstrāde}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nautrenu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Kārsavas rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pinatubo
| Nosaukums2       = ''Pinatubo''
| Photo            = Pinatubo ash plume 910612.jpg
| Paraksts         = Dūmu mākonis 1991. gada izvirduma laikā
| Augstums         = 1486
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 15 |latm= 08 |lats=30 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 21 |longs= 00 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Zambalesas kalni]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2021|11|30}}
| First ascent         =
}}
'''Pinatubo''' ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. [[1991]]. gadā notika spēcīgs Pinatubo vulkāna [[izvirdums]], kurā gāja bojā 847 cilvēki.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coolgeography.co.uk/GCSE/Year11/Managing%20Hazards/Volcanoes/mount_pinatubo.htm |title=Mount Pinatubo - the impacts of a volcanic eruption in an LEDC |access-date={{dat|2012|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121010041244/http://www.coolgeography.co.uk/GCSE/Year11/Managing%20Hazards/Volcanoes/mount_pinatubo.htm |archivedate={{dat|2012|10|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera peregrina.jpg
|       att_izmērs =225px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. peregrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera peregrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences:
[[Kategorija:Nīderlande]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Nīderlande]]

sentences: '''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

sentences: '''Nitrēšana''' ir [[nitrogrupa|nitrogrupu]] ievadīšana molekulās (parasti [[organiskās vielas|organiskajos savienojumos]]). Nitrējot iegūst [[nitrosavienojumi|nitrosavienojumus]] un [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]]. Šādā veidā iegūtās vielas parasti vai nu ir [[sprāgstviela]]s, vai arī tās var izmantot par sprāgstvielu komponentiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|rokoperu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
'''[[Rokopera]] Lāčplēsis''' ir latviešu [[mūzikls]] ar [[Zigmārs Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] mūziku un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] libretu. Librets sarakstīts 1986./87. gadā. Pirmizrāde notika 1988. gada 23. augustā. Saskaņā ar Māras Zālītes mājaslapā sniegto informāciju<ref>[https://web.archive.org/web/20070928004745/http://www.marazalite.lv/html/dramatugija/25450.php Māra Zālīte. Dramaturģija. Libreti.]</ref> pavisam bijušas 43 izrādes, kuras ik reizi noskatījās 4 000 skatītāju; pieskaitot koncertuzvedumu skatītājus, skaits pārsniedz 180 000.

sentences:
tirgū [[Indija|Indijā]]]]
'''Pigments''' ({{val-la|pigmentum}} — 'krāsa', 'krāsviela') ir tāda [[krāsviela]], kas nešķīst iekrāsojamajā vidē. Pigmentus pievieno laku un krāsu materiāliem ([[krāsas|krāsām]], gruntskrāsām, [[emalja|emaljām]]). Pigmenti, atšķirībā no šķīstošajām krāsvielām, veido necaurspīdīgu pārklājumu.<ref>V. Voitovičs. Krāsas jūsu mājās. R:, Avots, 1991. {{ISBN|5-401-00398-6}}.</ref> Dažu pigmentu (piemēram, svina mīnija), ko pievieno metālam paredzētām krāsām, pamatuzdevums ir nevis krāsošana, bet [[korozija]]s izturības nodrošināšana. Atsevišķi izdala keramiskos pigmentus, kas ir noturīgi augstās temperatūrās; to krāsu nosaka [[kristālrežģis|kristālrežģa]] defekti.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 510. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Pigmentus lieto arī [[stikla šķiedra]]s audumu, [[plastmasa|plastmasu]], [[gumija]]s iekrāsošanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Esox Lucius.JPG
|  att_nosaukums = [[Līdaka]] (''Esox lucius'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|      megaklase = Osteichthyes
|   megaklase_lv = Kaulzivis
|      virsklase = Actinopterygii
|   virsklase_lv = Starspurzivis
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|     apakšklase = Neopterygii
|  apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|     infraklase = Teleostei
|  infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|        kohorta = Euteleosteomorpha
|     kohorta_lv = Progresīvo kaulzivju kohorta
|   apakškohorta = Protacanthopterygii
|apakškohorta_lv = Lašu apakškohorta
|          kārta = Esociformes
|       kārta_lv = Līdakveidīgās
|       binomial = Esociformes <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
|     iedalījums =
* [[Dūņugrunduļu dzimta]] (''Umbridae'')
* [[Līdaku dzimta]] (''Esocidae'')
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Voldemārs fon Budbergs''' ({{val-de|Karl Woldemar Freiherr von Budberg}}, {{dat VS|{{dat|1777|8|8}}|{{dat||7|28}}}} — {{dat VS|{{dat|1842|3|7}}|{{dat||2|23}}}}) bija muižnieks, iestāžu darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, literāts, cenzors. [[Vidzeme]]s gubernatora kancelejas direktors (1817-1819), Vidzemes virskonsistorijas loceklis. Konsistorijas uzdevumā cenzējis Rīgā un Jelgavā izdotus Vidzemes autoru darbus (1829-1842).

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|autors=All.|suga_lv=Augstais grīslis|suga=Carex elata|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex elata inflorescens (09).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex elata}}
'''Augstais grīslis''' ({{val-la|Carex elata}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās [[Pļava|pļavās]], [[Purvs|purvos]], ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Doļu pilskalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.131060021539 |latNS=N
| longd=25.434663999047 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Amatas pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Doļu pilskalns
|      numurs = 381
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Spēle
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|109,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119174/?ref_=bo_rl_ti|title=The Game (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|9|12}}
| izplatītājs = * ''[[PolyGram Films]]''
| studija = * ''[[Propaganda Films]]''
| operators = [[Heriss Savidess]]
| oriģinālnos = ''The Game''
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šons Penns]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Debora Kara Ungere]]
* [[Pīters Donats]]
* [[Kerola Beikere]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| scenārijs = * [[Džons Brankato]]
* [[Maikls Feriss]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīns Čafins]]
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| žanrs = trilleris, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Game film poster.jpg
| imdb =
}}'''"Spēle"''' ({{Val|en|The Game}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trilleris. Filmas režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šons Penns]], [[Džeimss Rebhorns]], [[Debora Kara Ungere]], [[Pīters Donats]], [[Kerola Beikere]] un [[Armīns Millers-Štāls]].

sentences:
cietoksnis (''La Roche'').]]
'''Monako vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Monako]] teritorijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Deventera
|official_name=''Deventer''
|settlement_type=pilsēta
|other_name=
|nickname=
|motto=
|image_skyline=Deventer Lebuiniskerk.JPG
|image_caption=Pilsētas centrs
|pushpin_map=Nīderlande
|pushpin_label_position=
|latd=52|latm=15|lats=0|latNS=N
|longd=6|longm=9|longs=0|longEW=E
|subdivision_type=[[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_name='''{{karogs|Nīderlande}}'''
|subdivision_type1=[[Nīderlandes provinces|Province]]
|subdivision_name1=[[Overeisela]]
|subdivision_type2=
|subdivision_name2=
|area_total_km2=134,33
|population_total=99 577
|population_as_of={{dat|2017|||SK|bez}}
|timezone=
|utc_offset=+1
|timezone_DST=
|utc_offset_DST=+2
|postal_code_type=Pasta indeksi
|postal_code=7400–7438
|area_code=0570
|website=[https://www.deventer.nl/]
|footnotes=
|image_flag=Deventer vlag.svg
|image_seal=
|image_shield=Deventer wapen.svg
}}
'''Deventera''' ({{Val|nl|Deventer}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela|Overeiselas]] provincē. {{Dat|2017}} šeit dzīvoja 99 577 iedzīvotāji.

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = King_Eider_(Somateria_spectabilis)_(13667616745).jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|        attēls2 = King_Eider_RWD.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
|          ģints = Somateria
|       ģints_lv = Pūkpīles
|           suga = Somateria spectabilis
|        suga_lv = Krāšņā pūkpīle
|       binomial = Somateria spectabilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Titikakas ezers
|attēls=Titikaka_Uros.jpg
|paraksts=Mākslīgās niedru salas [[Peru]] teritorijā
|map = Bolīvija#Peru
| plat_d=15 | plat_m=45 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=69 | gar_m=25 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=8372
|garums=190
|Vid_dziļums=107
|Max_dziļums=281
|tilpums=932
|augstums_vjl=3812
|izteka=[[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]]
|baseins=58 000
|vieta={{PER}}
{{BOL}}
|salas= >42
|pilsētas=[[Puno (Peru)|Puno]]
[[Kopakabana (Bolīvija)|Kopakabana]]
}}
'''Titikakas ezers''' ({{val|es|Titicaca}}, [[aimaru valoda|aimaru]] un {{val|qu|Titiqaqa}}) ir pasaulē augstākais komerciāli kuģojamais [[ezers]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html |title=The Highest Lake in the World |access-date={{dat|2006|10|21||bez}} |archive-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070824054810/http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html }}</ref> — tā vidējais ūdens līmenis ir 3812 metrus virs jūras līmeņa. Tas ir arī [[Dienvidamerika]]s lielākais [[saldūdens]] ezers — tā virsmas platība ir ap 8372 km2<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |title=International Lake Environment Committee |access-date={{dat|2009|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110723165816/http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |archivedate={{dat|2011|07|23||bez}} }}</ref>. Iesāļais [[Marakaibo ezers]] [[Venecuēla|Venecuēlā]] ir lielāks (ap {{nobr|13 000 km²}}), taču daļa ģeogrāfu uzskata, ka Marakaibo ezers drīzāk ir jūras līcis.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Iepazīstieties, spartieši"
 | oriģinālnos = ''Meet the Spartans''
 |      attēls = Meet the Spartans poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors =
* [[Džeisons Frībergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |  producents =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
* Pīters Safrans
 |   scenārijs =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
 |     aktieri =
* [[Šons Magvairs]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Kens Davitjans]]
* [[Kevins Sorbo]]
 |      mūzika = Kristofers Lenercs
 |   operators = Šons Maurers
 | mākslinieks =
 |     montāža = Peks Praiors
 |     studija =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''3 in the Box''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|25}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet The Spartans |url=https://www.bbfc.co.uk/release/meet-the-spartans-q29sbgvjdglvbjpwwc00mty1mdi |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans (2008) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Meet-the-Spartans#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl727877121/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iepazīstieties, spartieši"''' ({{val|en|Meet the Spartans}}) ir 2008. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisori, scenārija autori un producenti ir [[Džeisons Frībergs]] un [[Ārons Selcers]]. Galvenokārt šī ir parodija par 2007. gada filmu "[[300: Termopilu kauja]]", taču parodētas ir arī citas filmas, TV raidījumi, personības un tā laika [[masu kultūra|popkultūras]] notikumi.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Patriks Līhijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Patrick Leahy''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Patriks Džozefs "Pets" Līhijs
 |              dz_dat = {{dat|1877|5|20}}
 |             dz_viet = Krekgana, [[Limerikas grāfiste]], [[Īrija]]
 |             mir_dat = {{dat|1927|12|29}}
 |            mir_viet = [[Čikāga]], [[Ilionoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = īrs
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908]])
 |          os_medaļas = 2 (1 sudraba un 1 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]]}} (GBR)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 64
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Gd
|             atommasa = 157,25
|   valences elektroni = [Xe]4f75d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gadolīnija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,20
|              blīvums = 7900
|  kušanas temperatūra = 1585 K (1312 °C)
| viršanas temperatūra = 3546 K (3273 °C)
}}
'''Gadolīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Gd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 64. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. Salīdzinot ar citiem [[lantanīdi]]em, tas ir relatīvi stabils gaisā (oksidējas lēnām, veidojot melnu pārklājumu). Zem tā [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] gadolīnijs ir [[feromagnētisks]]. Virs [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] tas ir [[paramagnētisks]]. Dabā gadolīnijs sastopams oksīda formā un to atdalot tam ir citu reto metālu piejaukumi to līdzīgo ķīmisko īpašību dēļ. Gadolīniju iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ādams Kadmons''' - garīgais pirmcilvēks [[Kabala]]s mācībā, pirmo reizi minēts [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] atklāsmēs. Plašākā nozīmē tiek saprasts kā cilvēka arhetips, kura līdzinieki šajā pasaulē ir cilvēki, kas tomēr ir zaudējuši trīs sākotnējās īpašības - dievišķo gudrību, daili un nemirstību. Cilvēkos ir ielikta neapzināta tieksme šo zaudēto stāvokli atkal atgūt.

== Ādams Kadmons kā Dzīvības koks ==

sentences: '''Polijas kroņa zemes''' (poļu: ''Korona Królestwa Polskiego'', latīņu: ''Corona Regni Poloniae'') ir nosaukums poļu pārvaldē esošajām zemēm Polijas-Lietuvas [[personālūnija]]s periodā no 1386. līdz 1569. gadam un [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s periodā no 1569. līdz 1795. gadam. Pirms [[Ļubļinas ūnija]]s noslēgšanas Polijas kroņa zemēm tika pievienota līdz tam Lietuvas kontrolētā Ukraina.

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Manhatanas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Manhattan Bridge''
|attēls               = Manhattan Bridge 2007.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Ņujorka
| plat_d =40.707222  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 73.9909 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = piekartilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 089 m
|platums              = 37 m
|augstums             = 102 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 70 341
|pamatakmens          = [[1901. gads]]
|celtniecība          =
|atklāts              = [[1912. gads]]
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Manhatanas tilts''' ({{val|en|Manhattan Bridge}}) ir piekartilts [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tilts savieno [[Manhatana|Manhatanu]] ar [[Bruklina|Bruklinu]], šķērsojot Īstriveru. Tas ir viens no četriem Ņujorkas tiltiem, pār kuru bezmaksas var šķērsot Īstriveru, pārējie ir [[Bruklinas tilts]], [[Kvīnsboro tilts]] un [[Viljamsburgas tilts]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Bahmanis
|     vārds_orig = ''Karl von Bachmann/Карл Бахман''
|         attēls = Kotzebue_-_Einnahme_von_Berlin_(1760).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = [[Aleksandra Kocebū]] glezna "Berlīnes ieņemšana 1760. gada 28. septembrī". Kārlis fon Bahmanis attēlots gleznas centrā uz sirma zirga.
|     dz_dat_alt = pirms [[1720]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1763
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ķēču muiža]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Ķēči}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Dāvids Bahmanis, patēvs - [[Gustavs fon Patkuls]], māte - Vendula, dzimusi [[Freimaņi|fon Freimane]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīne Luīze [[Taubes|fon Taube]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lapsiņa]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences: '''Jēkabpils vēsturiskais centrs''' ir [[Jēkabpils]] pilsētas vēsturiskā centra daļa, kas atrodas [[Daugava]]s kreisajā [[krasts|krastā]] — pilsētas teritorijas vēsturiskajā iedalījumā. Tas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Kopā ar [[Krustpils vēsturiskais centrs|Krustpils vēsturisko centru]] veido Jēkabpils pilsētas vēsturisko centru.

sentences: '''20. jūnijs''' ir gada 171. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (172. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 194 dienas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Citas nozīmes|lauku mājām|saimniecība|saimniecība}}
, [[Kanāda|Kanādā]].]]

sentences: '''Lielgabals''' ir [[artilērija]]s [[ierocis|ieroča]] tips, kas no citiem artilērijas ieročiem atšķiras ar lielu [[stobrs|stobra]] garumu (30 līdz 80 [[kalibrs|kalibru]] garumā; ieročus ar īsākiem stobriem sauc par [[haubice|haubicēm]]), šāviņa sākumātrumu (virs 700 m/s) un maksimālo šaušanas tālumu (vidēji 13—15 km; tālšāvēja lielgabals virs 40 km), kā arī ierobežotu pacēluma leņķi. Galvenokārt to izmanto atklātu un gaisa mērķu iznīcināšanai.

sentences: '''Opalinīdas''' (lat. ''Opalinata'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] apakštips, kura pārstāvjiem ir vairāki [[Šūnas kodols|kodoli]] un [[Vica|vicu]] rindas. Ilgu laiku opalinīdas pieskaitīja [[Infuzorijas|infuzorijām]] sakarā ar to, ka daudzās vicas tika interpretētas kā [[Skropstiņas|skropstiņu]] aparāts. Taču pašreizējā informācija par opalinīdu uzbūvi un [[Fizioloģija|fizioloģiju]] apgāž uzskatus par to radniecību ar infuzorijām. Opalinīdu kodoli ir vienādi, bet infuzorijām ir novērojams [[kodolu dimorfisms]]. Arī opalinīdu dzimumprocess ir [[kopulācija]], nevis [[konjugācija]], kā tas ir infuzorijām. Tas viss ļāva izdalīt opalinīdas kā atsevišķu grupu. Opalinīdas ir [[Abinieki|abinieku]] [[endokomensāļi]]. Opalinīdu [[apakštips]] iekļauj sevī tikai vienu [[Klase (bioloģija)|klasi]] un vienu [[Kārta|kārtu]]. Tipisks opalinīdu pārstāvis ir [[varžu opalīna]] (''Opalina ranarum'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =GP3 Series
| logo           =GP3-Serie logo.svg
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Autosports]]
| dibin          =2010. gadā
| izj            =2018. gadā
| čempions_br    ={{flaga|Francija}} [[Antuāns Ibērs]]
| čempions_km    ={{flaga|Francija}} ''[[ART Grand Prix]]''
| mlapa          =[http://www.gp3series.com/ gp3series.com]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellīna ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|      apakšdzimta = Patellininae
|   apakšdzimta_lv = Patellinīnas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|         binomial = Patellina <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellīnas''' (''Patellina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Ģinti 1858. gadā izveidoja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Patellina corrugata]]''. Patellīnas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām. Šī ir kosmopolītiska ģints.

sentences:
[[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1]]{{·}} [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Jēkabpils)|3]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Jēkabpils)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Jēkabpils)|8]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

sentences: - [[superkontinents]], kuru apskaloja [[Pantalasa]]s superokeāns]]

sentences:
'''Tauns''' var būt:
* [[Tauns (ezers)|Tauns]] - ezers Piebalgā,
* [[Linards Tauns]] - trimdas latviešu dzejnieks
<!-- * [[Taunus]] - augstiene [[Hesene|Hesenē]] un [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]], [[Vācija|Vācijā]] -->

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Placenta''' ({{val-la|placenta}} — ‘plācenis’) ir [[orgāns]], kas mātes organismā savieno [[embrijs|embriju]] ar [[dzemde]]s sienu. Placenta ar [[asinis|asiņu]] palīdzību embriju nodrošina ar barības vielām un gāzu apmaiņu, kā arī aizvada no tā prom tam nevēlamās vielas. Placenta ir visām [[placentāļi|placentāļu]] zīdītāju sugu mātītēm. Līdzīgs veidojums ar līdzīgām funkcijām ir arī dažām [[somaiņi|somaiņu]] sugām, kā arī dzīvdzemdētāju [[skrimšļzivis|skrimšļzivju]], [[čūskas|čūsku]] un [[ķirzakas|ķirzaku]] sugām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā izdzīvot aiz restēm
| attēls                   = Get Hard film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Get Hard''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Ītans Kouens]]
| producents               =
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Martels]]
* [[Īens Robertss]]
* Ītans Kouens
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[T.I.]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|16|''South by Southwest'' festivāls|2015|3|27|ASV|2015|4|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-hard-2015|title=Get Hard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 28, 2018|archive-date={{dat|2018|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180411132603/http://www.bbfc.co.uk/releases/get-hard-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gethard.htm|title=Get Hard (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|111,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā izdzīvot aiz restēm"''' ({{val|en|Get Hard}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ītans Kouens]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Kevins Hārts]], [[T.I.]], [[Elisona Brī]] un [[Kreigs T. Nelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|16||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences: '''Publiskās tiesības''', atšķirībā no privātajām, regulē attiecības starp valsti un privātpersonu, nosaka valsts uzbūvi un to tiesības un pienākumus. Tām ir raksturīgs imperatīvs regulējums, subordinācijas, nevis koordinācijas, attiecības starp subjektiem.

sentences:
{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}
''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''
Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»1,
 [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,
 [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas =
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta =
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība2'''
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),
 [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav3
|              tālsarunu_kods = 2124
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Lielupe]]s pieteku|Svēte (nozīmju atdalīšana)|Svēte}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svēte
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švēte
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švėtė
| attēls            = Svēte pie Ūziņiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svēte pie Ūziņiem
| izteka            = [[Šauļu apriņķis]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 123
| garums_latvijā    = 75
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 97
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 2380
| baseins_latvijā   = 1873
| pietekas          = [[Bērze (upe)|Bērze]], [[Auce (upe)|Auce]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=3 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=8 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=38 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svēte''' ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]] ({{val-lt|Švėtė}}), apmēram 2 km garumā Latvijas un Lietuvas robežupe, [[Lielupe]]s kreisā pieteka.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kolomans Mozers
|     vārds_orig = ''Koloman Moser''
|         attēls = Koloman Moser.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dizainers, grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
Episko teātri izveidoja [[vācieši|vācietis]] [[Bertolts Brehts]].
Galvenās episkā teātra iezīmes<ref>Bertolts Brehts / Līga Ulberte // 20.gadsimta teātra režija pasaulē un Latvijā. Rīga: Jumava, 2002, 544.-572. lpp.</ref>:

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Guščica
| attēls            = Gušča.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Guščica pie Dagdas alas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kromančuks]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Narūta]]
| sāk_plat_d = 56 | sāk_plat_m = 09 | sāk_plat_s = 03 | sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d  = 27 | sāk_gar_m  = 28 | sāk_gar_s  = 44 | sāk_gar_EW  = E
| iet_plat_d = 56 | iet_plat_m = 06 | iet_plat_s = 09 | iet_plat_NS = N
| iet_gar_d  = 27 | iet_gar_m  = 32 | iet_gar_s  = 20 | iet_gar_EW  = E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 13
| iztekas_augstums  = 178,4
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 46,3
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Feniletilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H5CH2CH2OH
|molmasa=122,17
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=-27 °C
|viršanas temperatūra=220 °C
}}
'''Feniletilspirts''' (benzoletanols, benzilkarbinols, 2-feniletanols, ß-feniletilspirts, ß-hidroksietilbenzols, rožu eļļa, apelsīnu eļļa, C8H10O jeb C6H5CH2CH2OH) ir gaistošs, viskozs šķidrums un ir viena no galvenajām [[rožu eļļa]]s sastāvdaļām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Late Show''
| operators =
| attēls = Lateshowdvd.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = neo-noir, mistērija
| režisors = [[Roberts Bentons]]
| producents = * [[Roberts Oltmens]]
* [[Skots Bušnels]]
| scenārijs = Roberts Bentons
| aktieri = * [[Arts Kernijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Late Show''
| studija = ''Lion's Gate Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|2|10}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Late Show''''' ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''neo-noir'' mistērijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Roberts Bentons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arts Kernijs]] un [[Lilija Tomlina]].

sentences: Rīgas '''Lielie kapi''', oficiāli '''Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6636 — Dārzu un parku ansamblis "Lielie kapi" ar memoriālām celtnēm''' ir Rīgas domes īpašumā esošs kapu [[parks]], bijusī [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], starp [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības]], [[Mēness iela (Rīga)|Mēness]], [[Miera iela (Rīga)|Miera]] un [[Klijānu iela (Rīga)|Klijānu]] ielām. Vēsturiski Lielo kapu daļa ir arī Jēkaba un [[Pokrova kapi]]. Lielos kapus šķērso [[Senču iela (Rīga)|Senču iela]]. Parka teritorija ir 22 [[Hektārs|hektāri]] (no kuriem 12 ha ir I kategorija, 10 ha — II kategorija).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Starliner Orbital Flight Test-2''
| Nosaukums_orig =
| Attēls                 = Boeing's Starliner crew ship approaches the space station (iss067e066735) (croppedv2).jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Starliner'' tuvojas [[Starptautiskā kosmosa stacija|SKS]]
| Programma              = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA_veids               = [[kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma        = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA sērijas Nr          = ''SC-2''
| Īpašnieks =
| Operators              = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji =
| Starta_gads            = 2022
| Starts                 = {{dat|2022|5|19|SK}} 22:54:47 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Atlas V N22]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Nolaišanās             =
| Nolaišanās vieta       = [[Vaitsendsas raķešu poligons]], [[Ņūmeksika]], {{USA}}
| Lidojuma_ilgums        = 5 d 23 h 55 min
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Derīgā_krava           = 245 kg
| Masa                   = ~ 13 000 kg
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[Starliner Orbital Flight Test]]''
| KA_nāk                 = ''[[Starliner Crewed Flight Test]]''
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pasaules daļu|Eiropa (nozīmju atdalīšana)|Eiropa}}
{{Kontinenta infokaste
|title               = Eiropa
|image               =
|area                = {{nobr|10 180 000 km2}}
|population          = 746 419 440 (2018)
|density             = 72,5 /km2
|demonym             =
|countries           = 50
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           =
|time                = {{nobr|no [[UTC-1]]{{efn|[[Azoru salas|Azoru salās]], kuras pieder Portugālei}} līdz [[UTC+5]]{{efn|[[Kazahstāna|Kazahstānā]] ir arī laika josla [[UTC+6]], bet šī teritorija atrodas jau Āzijā}}}}
|internet            = [[.eu]] (Eiropas Savienība)
|cities              = {{plainlist|
* {{flaga|Krievija}} [[Maskava]]
* {{flaga|Turcija}} [[Stambula]]
* {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Londona]]
* {{flaga|Krievija}} [[Sanktpēterburga]]
* {{flaga|Spānija}} [[Madride]]
}}
|peak                = {{ubl|[[Elbruss]] (5642 m){{efn|Ja Eiropas un Āzijas robeža tiek vilkta pa [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] galveno grēdu}}|[[Monblāns]] (4809 m)}}
|organization        = {{flaga|Eiropas Savienība}} [[Eiropas Savienība]] un citas
|north               = {{flaga|Norvēģija}} [[Nordkins]]
|south               = {{flaga|Spānija}} [[Marroki rags]]
|west                = {{flaga|Portugāle}} [[Rokas rags]]
|east                = {{flaga|Krievija}} [[Polārie Urāli]]{{efn|Precīzs galējais austrumu punkts nav zināms, jo nav skaidra Eiropas un Āzijas robeža}}
|blank1              = Krasta līnijas
garums
|blank1_label        = 38 000 km
|blank2              = Vidējais
augstums v.j.l.
|blank2_label        = ap 300 m
|blank3              = Lielākais
attālums no
jūras
|blank3_label        = 1600 km
|blank4              = Salu platība
|blank4_label        = ap 7,6% no Eiropas platības
|blank5              =
|blank5_label        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Cyprus wild mouflon Agrino.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|          suga_lv = Savvaļas aita
|           pasuga = Ovis orientalis ophion
|        pasuga_lv = Kipras muflons
|         binomial = Ovis orientalis ophion [[Blyth]], 1841
|         sinonīmi =
''Ovis aries ophion''

''Ovis musimon ophion''

''Ovis gmelini ophion''
|      kategorijas = nē
}}
'''Kipras muflons''' jeb '''Kipras kalnu aita''' (''Ovis orientalis ophion'') ir viena no [[savvaļas aita]]s (''Ovis orientalis'') pasugām,<ref>[http://zipcodezoo.com/Animals/O/Ovis_orientalis_ophion/ Ovis orientalis ophion]{{Novecojusi saite}}</ref> kas pieder [[muflons|muflonu grupai]] (''Ovis orientalis orientalis'' grupa). Vietējie Kipras muflonu sauc par '''agrino'''.<ref name=kr/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Enciklopēdisks stils|Piemēram, "Pēc smagas “aplaušanās” ar Mac Portable, „ābolkompānija”..."; slīpraksts}}
{{coord|37.33182|-122.03118|region:US-CA|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Apple Inc.''
| logo =
| type = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as =
| foundation = {{dat|1976|4|1|N|bez}}
| founder = {{ubl|[[Stīvs Džobss]]|[[Stīvs Vozņaks]]|[[Ronalds Veins]]<ref name=AppleConf>{{Grāmatas atsauce| last = Linzmayer| first = Ronald W.| title = Apple Confidential: The Real Story of Apple Computer, Inc.| publisher = No Starch Press| year = 1999| url = http://extras.denverpost.com/books/chap0411h.htm}}</ref>}}
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Kupertino}}<ref name=Waymarkmark>{{Tīmekļa atsauce|author=ucdvicky|title=Waymarking: Apple Inc|url=http://www.waymarking.com/waymarks/WM3289|publisher=Waymarking.com: GEO*Trailblazer 1|accessdate=2013. gada 6.janvāris}}</ref>
| location_country =
| locations =
| area_served = Visa pasaule
| key_people = {{nowrap|[[Arturs Levinsons]] (priekšsēdētājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://apple.com/pr/bios/ |title=Press Info – Apple Leadership |publisher=Apple |accessdate=2012. gada 22. februāris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130326171611/http://www.apple.com/pr/bios/ |archivedate=2013. gada 26. Marts }}</ref><br />[[Tims Kuks]] (valdes priekšsēdētājs)}}
| industry =
| products = {{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Produktu saraksts
|1=''[[Macintosh|Mac]]''
|2=''[[iPod]]''
|3=''[[iPhone]]''
|4=''[[iPad]]''
|5=''[[iPad Mini]]''
|6=''[[Apple TV]]''
|7=''[[OS X]]''
|8=''[[iLife]]''
|9=''[[iWork]]''
|10=''[[iOS]]''
}}
| services = {{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Pakalpojumi
|1=''[[Apple Store]]''
|2=''[[Apple Store (online)|Apple Store online]]''
|3=''[[Mac App Store]]''
|4=''[[App Store (iOS)|iOS App Store]]''
|5=''[[iTunes Store]]''
|6=''[[iBookstore|iBooks]]''
|7=''[[iCloud]]''
}}
| revenue = {{Nowrap|1={{Palielinājās}} US$ 156,508 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/320193/000119312512444068/d411355d10k.htm |title=2012 Apple Form 10-K |date= October 31, 2012|accessdate=November 4, 2012}}</ref>}}
| operating_income = {{Palielinājās}} US$ {{0|0}}55.241 miljards (2012)<ref name="10-K-2012" />
| net_income = {{Palielinājās}} US$ {{0|0}}41,733 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| assets = {{Palielinājās}} US$ 176,064 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| equity = {{Palielinājās}} US$ 118,210 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| num_employees = 72 800 (2012)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.macrumors.com/2012/10/31/apples-2012-annual-report-more-employees-more-office-space-more-sales |title=Apple's 2012 Annual Report: More Employees, More Office Space, More Sales |publisher=Macrumors.com |date=2012-10-31 |accessdate=2012-11-11}}</ref>
| subsid =
| homepage = {{URL|apple.com}}
}}
'''''Apple Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] daudznacionāla korporācija, kas izstrādā un pārdod sadzīves elektroniku, datoru programmatūras un personālos datorus. Kompānijas vislabāk pazīstamie produkti ir ''[[Macintosh]]'' ierīces — ''[[iPod]]'', ''[[iPhone]]'' un ''[[iPad]]''. Apple produktu nosaukumos burts "i" nozīmē "internets.{{fact}} Pazīstamākās Apple programmatūras ir [[macOS]] operētājsistēma, ''[[iTunes]]'' izklaides programma, ''[[iLife]]'', ''[[iWork]]'' dokumentu veidošanai, [[Final Cut Studio]] profesionāla audio un filmu apstrādes programmatūra, ''[[Safari (pārlūkprogramma)|Safari]]'' interneta pārlūkprogramma un ''[[iOS]]'', mobilo ierīču operētājsistēma. Kopš 2010. gada augusta ''Apple'' pieder 301 preču veikals desmit valstīs un interneta veikals, kur ir iespēja iegādāties visus Apple produktus. Kopš 2011. gada maija ''Apple'' ir viena no lielākajām kompānijām pasaulē un visuzticamākā tehnoloģiju kompānija pasaulē, kas ir apsteigusi ''[[Microsoft]]''.

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''ICMP''' ({{val|en|'''Internet Control Message Protocol'''}} - "interneta vadības ziņojumu protokols") - [[tīkla slānis|tīkla slāņa]] protokols, kas ietilpst [[TCP/IP steks|TCP/IP stekā]]. Šo protokolu izmanto, lai informētu par kļūdām un citiem gadījumiem, kas radušies datu pārraides laikā. Tāpat ICMP izmanto, lai sūtītu testu paketes un citus informatīvos ziņojumus.

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
'' parazitē uz knišļa ''[[Simulium yahense]]'' antenas]]
'''Parazitoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kas pētī [[parazīti|parazītus]] un [[parazītisms|parazītismu]] starp organismiem. Parazitoloģija ir cieši saistīta ar [[ekoloģija|ekoloģiju]], kā arī ar [[zooloģija|zooloģiju]], [[botānika|botāniku]], [[molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[imunoloģija|imunoloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām bioloģijas nozarēm.

sentences:
[[Datorika|Datorikā]] '''darba pierādījums''' ({{val-en|Proof-of-Work}}) ir ekonomisks pasākums cīņai ar [[pakalpojumatteices uzbrukums|pakalpojumatteices uzbrukumiem]], [[mēstule|mēstulēm]] un citiem uzbrukumiem tīkliem, kur pakalpojuma pieprasītājam tiek likts veikt kādu darbu pirms pakalpojuma saņemšanas, kas parasti tam maksā datora procesora laiku. Konceptu izgudroja [[Sintija Dvorka]] (''Cynthia Dwork'') un [[Moni Naors]] (''Moni Naor'') 1993. gadā un publicēja žurnāla rakstā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Cynthia | last1 = Dwork | author1-link = Cynthia Dwork | first2 = Moni | last2 = Naor | author2-link = Moni Naor
 | title = Pricing via Processing, Or, Combatting Junk Mail, Advances in Cryptology
 | journal = CRYPTO’92: Lecture Notes in Computer Science No. 740 | publisher =  Springer | year = 1993 | pages = 139–147
 | url = http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~naor/PAPERS/pvp.ps
}}</ref> Termins "Darba pierādījums" pirmo reizi tika lietots [[Markuss Jakobsons|Markusa Jakobsona]] (''Markus Jakobsson'') un ''Ari Juels'' 1999. gada publikācijā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Markus | last1 =  Jakobsson | first2 = Ari | last2 = Juels
 | url = http://www.emc.com/emc-plus/rsa-labs/staff-associates/proofs-of-work-protocols.htm
 | title = Proofs of Work and Bread Pudding Protocols
 | journal = Communications and Multimedia Security | pages = 258–272 | publisher = Kluwer Academic Publishers | year =1999
}}</ref> Vēsturisks darba pierādījuma piemērs, kur naudai (maiņas līdzeklim) vērtību piešķir paveiktais darbs, ir [[gliemežvāki|gliemežvāku]] nauda [[Zālamana salas|Zālamana salās]].

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
{{Slikti iztulkots}}{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Apple M1'' čips
| native_name      =
| logo             = Mac Mini M1 chip.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Max. CPU clock rate 3.2 GHz
| traded_as        =
| architecture     = AArch64; ARMv8-A
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ''Desktop'' (''Mac Mini''), ''Notebook'' (''MacBook family'')
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.apple.com/mac/m1/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Apple M1''''' ir pirmā [[ARM]] balstītā sistēma, kas veidota uz [[Vienkristālshēma|vienkristālshēmas procesora]] (SoC), kuru kompānija ''Apple Inc'' izstrādāja kā [[Centrālais procesors|centrālo procesoru]] (CPU) savai ''[[Macintosh]]'' datoru līnijai.<ref name="The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU">{{tīmekļa atsauce |title=The Apple M1 is the first ARM-based chipset for Macs with the fastest CPU cores and top iGPU |url=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php |website=https://www.gsmarena.com/the_apple_m1_is_the_first_armbased_chipset_for_macs_with_the_fastest_cpu_cores_and_top_igpu-news-46222.php}}</ref> Tas ir izvietots operētājsistēmās ''MacBook Air'' (M1, 2020), ''Mac mini'' (M1, 2020) un ''MacBook Pro'' (13 collu, M1, 2020). Tā ir pirmā personālā datora mikroshēma, kas izveidota, izmantojot 5 nm procesu. Apple M1 čips vienā 5 nm izstrādātā mikroshēmā ar 16 miljardu tranzistoru palīdzību apvieno visu svarīgo — centrālo procesoru, videokarti, operatīvo atmiņu, kešatmiņu un ''Neural Engine'' mākslīgā intelekta bloku.

sentences: '''Brīvmūrnieki''' ir viena no senākajām organizācijām mūsdienu pasaulē, kas kultivē un attīsta brālības, indivīda brīvības un cilvēciskas iecietības idejas. Rakstiskajos avotos ir norādes par daudzu cilvēku piederību šai diskrētajai brālībai, kas ne vienmēr ir dokumentāli apstiprināmas. Pašā brīvmūrnieku organizācijā nepastāv strikts aizliegums publiski deklarēt savu piederību brīvmūrniekiem, kaut arī tā ir katra brīva izvēle to darīt vai nē. Tomēr nav atļauts publiskot kāda cita brīvmūrnieka vārdu bez viņa piekrišanas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 70
 | lv  = Septiņdesmit
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Matīsa kapi
| native_name =
| image       = Matīsa kapu kapliča (1).jpg
| imagesize   =
| caption     = Matīsa kapu kapliča
| established =[[1871]]
| country     = {{Flaga|Latvija}}[[Latvija]]
| location    = {{Rīga}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 31 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| type        =
| style       =
| owner       =[[Rīgas dome|Rīgas pašvaldība]]
| size        =
| graves      =
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Matīsa kapi''' ir [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Latgales priekšpilsēta]]s [[Dārzciems|Dārzciema]] apkaimē (adrese [[Mazā Matīsa iela (Rīga)|Mazā Matīsa iela]] 1). Kopējā platība — 13,2 [[hektārs|hektāri]].

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ehnatons
| vārds_orģ           =
| attēls              = Pharaoh Akhenaten.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ehnatona skulptūra no Ēģiptes muzeja Kairā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1353. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1336. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Amenhoteps III]]
| pēctecis            = [[Smenkare]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1336. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 18. dinastija
| tēvs                = Amenhoteps III
| māte                = Tija
| dzīvesb             = [[Nofretete]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Brēms
|          vārds_orig = ''Alfred Brehm''
|              attēls = Brehm-behm.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 02
|            dz_vieta = Unterrenterdorfa
(mūsdienās [[Rentendorfa]], [[Tīringene]], {{GER}})
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rentendorfa]], [[Vācijas impērija]]
(mūsdienās [[Tīringene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = žurnāls ''Die Gartenlaube'', [[Hamburgas zooloģiskais dārzs]], akvārijs [[Berlīne|Berlīnē]]
|          alma_mater = [[Jēnas universitāte]]
|             zinātne = [[zooloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = izdevums "Dzīvnieku valsts" (''Brehms Tierleben'', 1829–1884)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
graphics stack]]
 and Gallium3D have different driver models, but both share a lot of code]]

sentences: '''Pericentra arguments''' ir viens no [[orbīta|orbītu]] raksturojošiem elementiem.  Tas ir leņķis starp [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[pericentrs|pericentru]] un [[uzlecošais mezgls|uzlecošo mezglu]]. Leņķi mēra pa orbītas [[plakne|plakni]] kustības virzienā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Guči nams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11214590/|title=House of Gucci (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|9}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| operators = [[Dariušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''House of Gucci''
| mūzika = [[Harijs Gregsons Viljamss]]
| aktieri = * ''[[Lady Gaga]]''
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Als Pačīno]]
| scenārijs = * [[Bekija Džonstone]]
* [[Roberto Bentivegna]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Džannina Skota]]
* [[Kevins Volšs]]
* [[Marks Hafmans]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  House.of.Gucci.film.jpeg
| imdb =
}}'''"Guči nams"''' ({{Val|en|House of Gucci}}) ir 2021. gada ASV biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido ''[[Lady Gaga]]'', [[Ādams Draivers]], [[Džēreds Leto]], [[Džeremijs Aironss]], [[Salma Hajeka]] un [[Als Pačīno]]. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu ''The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed'', kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Strenči (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Strenči
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Strenči, slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni.jpg
| imagesize =
| image_caption = Strenču slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni
| image_flag =
| flag_link = Strenču karogs
| image_shield = Strenci COA.svg
| shield_link = Strenču ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 37
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 41
| longs = 06
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Stackeln}}
| area_total_km2 = 5.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Strenči}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4730
| website =
| footnotes =
}}
'''Strenči''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]], [[Gauja]]s krastā. Nozīmīgs [[mežrūpniecība]]s, transporta un medicīnisko pakalpojumu centrs. Tā kā Strenču veidošanos un attīstību sekmējusi mežrūpniecība un koku pludināšana pa Gauju, tautā Strenčus agrāk mēdza saukt par "Gaujas plostnieku galvaspilsētu". Katru gadu maijā Strenčos tiek svinēti plostnieku svētki.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/|title=Gaujas plostnieku bijušajā galvaspilsētā - Latvijas Vēstnesis|last=vestnesis.lv|website=www.vestnesis.lv|access-date=2020-03-04|language=lv}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Rufous-breasted_Bush_Robin_Pangolakha_Wildlife_Sanctuary_East_Sikkim_India_12.02.2016.jpg
| att_nosaukums = [[Rudkrūšu zilastīte]] (''Tarsiger hyperythrus'')
|    att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|   apakšdzimta = Saxicolinae
|apakšdzimta_lv = Čakstīšu apakšdzimta
|         ģints = Tarsiger
|      ģints_lv = Zilastītes
|      binomial = Tarsiger <small>([[Brian Houghton Hodgson|Hodgson]], 1845)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''10. oktobris''' ir gada 283. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (284. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 82 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex pseudonatronatus|suga_lv=Somijas skābene|suga=Rumex pseudonatronatus|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=250px|attēls=Finnskräppa-3963 - Flickr - Ragnhild & Neil Crawford.jpg|autors=(Borbás) Borbás ex Murb.|sinonīmi=Rumex fennicus (Murb.) Murb.}}'''Somijas skābene''' ({{val|la|Rumex pseudonatronatus}}) [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Ziemeļaustrumeiropa|Ziemeļaustrumos]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Sibīrija|Rietumsibīrijā]], ūdenstilpju krastos un zemāko terašu pļavās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-pseudonatronatus-borbas-borbas-ex-murb/|title=Somijas skābene - Rumex pseudonatronatus (Borbás) Borbás ex Murb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-22}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 2
| attēls                   = SpyKids2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Holanda Teilore]]
* [[Emilija Osmenta]]
* [[Denijs Treho]]
| mūzika                   =
* Roberts Rodrigess
* [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|7|28|Pirmizrāde|2002|8|7|Pasaule|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-2-island-lost-dreams-2002-1|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids2.htm|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 2"''' ({{val|en|Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Holanda Teilore]], [[Emilija Osmenta]] un [[Denijs Treho]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|28||bez}}. Šī ir otrā daļa "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences: '''Griba''' jeb '''gribasspēks''' ir cilvēkam piemītoša [[īpašība]], kas izpaužas viņa spējā pārvaldīt savu [[psihe|psihi]] un [[rīcība|rīcību]]. Gribēšana izpaužas [[šķēršļi|šķēršļu]] pārvarēšanā, kuri ir likti kāda apzināta [[mērķis|mērķa]] sasniegšanas ceļā. '''Vēlme''' kaut ko sasniegt nodrošina sekmīgu [[rezultāts|rezultātu]]. Cilvēka griba ķermenī spēj mobilizēt milzīgus slēptos [[resurss|resursus]] brīžos, kad zūd [[cerība]]s un šķiet, ka garīgās un fiziskās [[ciešanas]] ir nepanesamas. Šī īpašība ir ārkārtīgi svarīga gandrīz visās ekstremālās [[situācija|situācijās]]. Zinātnieki spriež, ka gribasspēks mājo cilvēka smadzeņu [[pieres daiva|pieres daivā]], kuru latīņu valodā dēvē par ''[[anterior cingulate cortex]]''.<ref name="gribas triumfs2">"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neuzticīgā
| attēls                   = Unfaithful (2002 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Unfaithful''
| žanrs                    = trilleris, erotika
| režisors                 = [[Adrians Lains]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Barons]]
* Adrians Lains
| scenārija autors         =
* [[Elvins Sardžents]]
* [[Viljams Broilss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Olivjē Martinezs]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|10}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film|title=Unfaithful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012085654/https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unfaithful.htm|title=Unfaithful|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neuzticīgā"''' ({{val|en|Unfaithful}}) ir 2002. gada ASV [[erotika|erotiska]] trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Adrians Lains]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Daiena Leina]] un [[Olivjē Martinezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|10||bez}}. Filmas pamatā ir [[Klods Šabrols|Kloda Šabrola]] 1969. gada filma ''The Unfaithful Wife''.

sentences:
{{cita nozīme|augiem|apdzīvotu vietu|Mētras (nozīmju atdalīšana)}}
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Mētras
| attēls = Mentha arvensis 2005.08.28 09.49.00.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = [[Tīruma mētra]] (''Mentha arvensis'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Lamiaceae
| dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
| ģints = Mentha
| ģints_lv = Mētras
| binomial = Mentha
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Senvietas infokaste|name=Okolištes senvieta|native_name=Arheološko područje Okolište|image=Okoliste. Neolithic settlement 5200 BC. Bosnia and Herzegovina (cropped).jpg|image_size=|caption=Okolištes neolīta apmetnes rekonstrukcija laikā ap 5200. g. p.m.ē.|map_type=Bosnija un Hercegovina|reljefa_karte=jā|map_caption=|map_size=|latd=44|latm=02|lats=01|latNS=N|longd=18|longm=08|longs=34|longEW=E|location={{vieta|Bosnija un Hercegovina}}, [[Bosnijas un Hercegovinas Federācija]], [[Zenicas-Dobojas kantons]], [[Visoko]]|region=|type=Neolīta apmetne|area=7 ha|built=ap 5200. gadu p.m.ē.|abandoned=ap 4500. gadu p.m.ē.|cultures=Butmiras|excavations=2002-2008|archaeologists=|condition=|management=|public_access=|notes=|designation=}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Dziļleja
|     vārds_orig =
|         attēls = Kārlis Dziļleja.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Pastendes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Rasma Tīfentāle
|       paraksts =
|     pseidonīms = Slīpernieks, Ģirts Bezdibens, K. Dzelzkalns, K. Ezerkalns, K. Lībietis, K. Lejnieks.
|   nodarbošanās = rakstnieks, politiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza, dzeja
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
, 1781). [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]] (vidū pa labi), sieva Anna Ulrike fon Miniha (vidū pa kreisi), meita Doroteja Helēna Friderika (1761), meita [[Barbara Juliāna fon Krīdenere|Barbara Juliāna]] (1764), dēls Burhards Kristofs (1767), meita Anna Margareta (1769)]]

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences: '''Starpkolhozu celtniecības organizācija''' ('''SCO''') bija uz starpsaimniecību ([[Kolhozs|kolhozu]], [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]]) kooperācijas pamata organizēta celtniecības organizācija [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], kas nodarbojās ar ražošanas, kultūras un sadzīves objektu, kā arī dzīvojamo ēku [[Celtniecība|celtniecību]] laukos. Tās bija [[Saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] organizācijas, un to līdzekļi veidojās no kolhozu [[pajas|paju]] iemaksām. Organizācijas augstākais vadošais orgāns bija dalībnieku pilnvaroto sapulce, kas ievēlēja SCO valdi, tās priekšsēdētāju un revīzijas komisiju.

sentences:
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=Škoda 16Ev|Attēls=Škoda 16Ev.jpg|Paraksts=Škoda 16Ev elektrovilciens 2022. gada 15. decembrī|Ražotājs=[[Škoda Transportation]]|Vagoni sastāvā=4|Pasažieru vietu skaits=436 sēdvietas, 454 stāvvietas|Ražošanas periods=no 2022|Platums=3430 mm|Augstums=4575 mm|Sliežu platums=1520 mm|Maksimālais ātrums=160 km/h|Spriegums=3 kV|Izejošā jauda=6x500 kW|Uzbūvēti sastāvi=20/32|Ekspluatācijas periods=no 2023}}
'''Škoda 16Ev''' ir zemās grīdas [[elektrovilciens]], kuru ražo [[Čehija]]s uzņēmums "[[Škoda Transportation]]". Tas kursē Latvijas pārvadātāja AS "[[Pasažieru vilciens]]" elektrificētajos maršrutos. Vilciens ir izstrādāts, balstoties uz sērijā iepriekš ražotajiem [[Škoda 7Ev|7Ev]] un [[Škoda RegioPanter|RegioPanter]] vilcieniem, kas sākotnēji 2012. gadā tika piegādāti Čehijas dzelzceļa operatoram "České dráhy" un 2020. gadā [[Slovēnija]]s operatoram "Železničná spoločnosť Slovensko".

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences:
{{Commonscat|Christian denominations|Kristīgās denominācijas}}
Raksti par kristīgām konfesijām / denominācijām

sentences:
[[Kategorija:Padomju Savienības republikas]]
[[Kategorija:Turkmenistāna]]

sentences:
Mūzikas grupas, kas spēlē [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smago metālu]].
{{Commonscat|Metal music}}

sentences:
piliens turas kopā kohēzijas dēļ]]
'''Kohēzija''' ({{val|la|cohaesus}} — 'saistīts') ir divu kontaktā esošu ķīmiski vienādu [[cieta viela|cietvielu]] vai [[šķidrums|šķidrumu]] saskarvirsmu saistīšanās, ko rada molekulārie spēki. Piemēram, [[ūdens|ūdenim]] ir samērā liela kohēzija starpmolekulāro [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ. Kohēzijas un [[adhēzija]]s parādības ir [[kapilārais efekts|kapilārā efekta]] pamatā. Cietu vielu kohēzija ir būtiski lielāka nekā šķidrumu kohēzija.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Jamhuri ya Muungano wa Tanzania''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tanzānijas Apvienotā Republika
|            valsts_nosaukums = Tanzania
|               karoga_attēls = Flag of Tanzania.svg
|            karoga_nosaukums = Tanzānijas Apvienotās Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of tanzania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tanzānijas Apvienotās Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = "Uhuru na Umoja"{{nbsp|2}} {{sw ikona}}
"Brīvība un vienotība"
|                valsts_himna = ''[[Mungu ibariki Tanzania]]''
"Dievs svētī Tanzāniju"
|               kartes_attēls = Location_Tanzania_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dodoma]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Dāresalāma]]
|              valsts_valodas = [[svahili]]
[[angļu valoda]] (augstākā izglītība, darījumi un pārvalde)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Tanzānijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Samia Suluhu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tanzānijas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kassim Majaliwa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Tanzānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Tanganjika
|          neatkarības_datums = {{dat|1961|12|9}}
|       neatkarības_notikums2 = Zanzibāra
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1963|12|10}}
|       neatkarības_notikums3 = Apvienošanās
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1964|4|26}}
|                 platība_km2 = 945 203
|               platība_rangs = 31.
|              procenti_ūdens = 6,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 61 741 120<ref>https://sensa.nbs.go.tz/</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 32.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 47.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 159.
|                     IKP_PPP = $73.859 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2012
|               IKP_PPP_rangs = 81.
|          IKP_PPP_per_capita = $1566
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 178.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.476
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 152.
|                        Gini = 37.6
|                   Gini_gads = 2007
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tanzānijas šiliņš]]
|                valūtas_kods = TZS
|                  laika_zona = [[Austrumāfrikas laiks|EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = ''neievēro''
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.tz]]
|              tālsarunu_kods = 2552
|                    piezīme1 = Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
|                    piezīme2 = 007 no [[Kenija]]s un [[Uganda]]s
|                iso_kods_num = 834
|              iso_kods_alfa2 = TZ
|              iso_kods_alfa3 = TZA
}}

sentences:
[[Kategorija:Bišumuiža]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bišumuiža]]

sentences: '''Protuberance''' ({{val-la|protuberare}} — uzpūsties) ir blīva relatīvi aukstas vielas kondensācija, kura paceļas virs [[Saule]]s virsas un kuru virs tās notur Saules [[magnētiskais lauks]]. Protuberances uzskatāmas par [[Saules vainags|Saules vainaga]] veidojumiem un to izmēri ir simtiem tūkstošu [[kilometrs|kilometru]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Konstantinovs''' var būt:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
|         building_name = Vecā Svētā Pētera bazilika
|         infobox_width = 340px
|                 image = Basilica_di_San_Pietro_1450.jpg
|            image_size = 300px
|              map_type = Vatikāns
|           map_caption = Atrašanās vieta Vatikānā
|              location = {{vieta|Vatikāns}}
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 08 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 27 | longs = 12 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
|     consecration_year = ap 360. gadu
|                status =
|            leadership =
|               website =
|             architect =
|    architecture_style = Senās Romas arhitektūra
|        groundbreaking = starp [[318]]. un [[322]]. gadu
|        year_completed =
|        specifications = yes
|              capacity =
}}

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Priekule (nozīmju atdalīšana)|Priekule}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Priekule
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Swedish gates.jpg
| imagesize =
| image_caption = Muižas Zviedru vārti
| image_flag = Priekule flag.svg
| flag_link = Priekules karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Priekule.svg
| shield_link = Priekules ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 26
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 35
| longs = 42
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
 | leader_title             = Priekules pagasta un Priekules pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Andris Razma
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Preekuln}}
| area_total_km2 = 5.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Priekule}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 60
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3434
| website = {{URL|www.priekule.lv}}
| footnotes =
}}
'''Priekule''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s dienvidrietumos, [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. Attālums līdz [[Rīga]]i ir 200 km, līdz novada centram [[Grobiņa]]i ir 30 km, bet līdz [[Liepāja]]i 40 km.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.liepajasrajons.lv/index.php/content/view/112/143/ |title=Liepājas rajons |access-date={{dat|2008|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2008|03|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080302073042/http://www.liepajasrajons.lv/index.php/content/view/112/143/ }}</ref> Priekulē atrodas Priekules pagasta un Priekules pilsētas apvienības pārvalde, Priekules vidusskola, kultūras nams, slimnīca, luterāņu un baptistu baznīcas, bibliotēka, sporta halle un slidotava. Kā vienu no pilsētas simboliem min [[Priekules Ikars|Priekules Ikaru]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Adas slimibas}}
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Dermatoloģija]]

sentences: '''Ķivere''' jeb '''bruņucepure''' ir noteikta parauga [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s galvassega karavīriem, ugunsdzēsējiem, militarizētās apsardzes darbiniekiem, slēpotājiem u.c., kas darbojas bīstamos apstākļos.

sentences:
'''Siltummašīnas''' ir [[siltumdzinējs]] un [[aukstummašīna]]. Siltuma mašīnā norisinās [[Termodinamiskais cikls|cikliski procesi]]. Jebkura šāda mašīna sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru. Aukstummašīnas cikls ir apgriezts, tajā siltums tiek pārvadīts no sistēmas ar zemāku temperatūru uz sistēmu ar augstāku temperatūru.
[[Kategorija:Termodinamika]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ironman''''' ir garas distances [[triatlons|triatlona]] sacensību seriāls, ko organizē ''[[World Triathlon Corporation]]'' (WTC). Šajās sacensībās ir 3,86 km [[Peldēšana (sports)|peldēšanas]], 180,25 km [[Riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un 42,2 km [[maratons|maratonskrējiens]], kas notiek nosauktajā secībā bez pārtraukumiem. Tās tiek uzskatītas par vienām no grūtākajām viendienas sacensībām pasaulē.<ref>{{cite web|url=http://www.sbnation.com/2012/10/19/3518540/ironman-world-championship-2012|title=2012 Ironman World Championship: The hardest day in sports|last=Hudson|first=Ryan|publisher=SB Nation|accessdate=July 23, 2013}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|title=FAQ:How do I know if I have the right stuff to do an IRONMAN?|publisher=Ironman|accessdate=July 23, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821035515/http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html|title=The making of an Ironman|last=Walpole|first=Brian|publisher=Performance Sports and Fitness|accessdate=July 23, 2013|archive-date={{dat|2017|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171007104631/http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dasmariņasa
 | official_name            = ''Dasmariñas''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = Dasmariñas skyline.JPG
| image2                   = Dasmariñas jf9441 12.JPG
| image3                   = 9073Dasmariñas Imus City Landmarks Barangays 18.jpg
| image4                   = DasmariñasChurchjf9321 04.JPG
| image5                   = 6150Dasmariñas City Landmarks Barangays 36.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1867/1917
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2009
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 75
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 90.13
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 703141
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 20 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 56 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4114, 4115, 4126
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 117
 | website                  = {{URL|http://www.dasmarinas.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences: '''Apvienoto Nāciju Starptautiskais Bērnu fonds''' jeb '''UNICEF''' ({{val-en|United Nations International Children's Fund}}), ir [[organizācija]], kuru {{dat|1946|12|11}} ģenerālajā asamblejā izveidoja [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]. UNICEF galvenā mītne atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņujorka|Ņujorkā]]. Organizācijas mērķis ir sniegt dažāda veida palīdzību gan [[bērns|bērniem]], gan [[māte|mātēm]]. 1965. gadā UNICEF saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Peace Prize 1965 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1965/}}</ref>

sentences: '''Nootropais līdzeklis''' ({{val-el2|noos}} — 'domāšana', ''tropos'' — 'virziens') ir preparāts, kas aktivē galvas [[smadzenes]], uzlabo [[atmiņa|atmiņu]], veicina mācīšanos, kā arī paaugstina uzmanību. Nosaukumu „nootropais līdzeklis” 1972. gadā deva rumāņu ķīmiķis [[Kornēlijs Žiurdžea]]. Pirms tam jau 1964. gadā viņš bija radījis pirmo šīs grupas preparātu — [[piracetāms|piracetāmu]]. Tiek uzskatīts, ka vairums šīs grupas preparātu darbojas, imitējot galvas smadzeņu neiromediatora [[gammaaminosviestskābe]]s (GASS) metabolisko iedarbību. Nootropo līdzekļu iedarbība, atšķirībā no [[psihostimulatori]]em, izpaužas, tos lietojot ilgstoši (6—12 nedēļas), kā arī nav novērojams būtisks fizisko darba spēju pieaugums. Nootropos līdzekļus lieto cilvēkiem ar dažādām intelektuālām atpalicības formām, koncentrēšanās traucējumiem, pēc [[insults|insulta]], galvas traumām, [[iekaisums|iekaisumiem]] u.c. slimībām.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš |author2=Santa Purviņa |year=2002 |edition=3. |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn=9789984193311 |page=275}}</ref>

sentences: '''Mejoze''' ir īpašs [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] veids, kas samazina [[hromosomas|hromosomu]] daudzumu uz pusi. Šis process sastopams visiem [[Eikariots|eikariotiem]] (piemēram, [[sēnes|sēnēm]], [[augi]]em, [[dzīvnieki]]em), kam raksturīga ir [[dzimumvairošanās]].<ref name="Letunic I and Bork P">{{cite web |last1=Letunic |first1=I |last2=Bork |first2=P |year=2006 |title=Interactive Tree of Life |url=http://itol.embl.de/ |accessdate=23 July 2011}}</ref><ref name=Bernstein2011>Bernstein H, Bernstein C, Michod RE (2011). “Meiosis as an evolutionary adaptation for DNA repair." In “DNA Repair", Intech Publ (Inna Kruman, editor), Chapter 19: 357-382 DOI: 10.5772/1751 {{ISBN|978-953-307-697-3}} Available online from: http://www.intechopen.com/books/dna-repair/meiosis-as-an-evolutionary-adaptation-for-dna-repair</ref><ref name=Bernstein2010>{{cite journal | author = Bernstein H, Bernstein C | year = 2010 | title = Evolutionary origin of recombination during meiosis | url = | journal = BioScience | volume = 60 | issue = 7| pages = 498–505 | doi = 10.1525/bio.2010.60.7.5 }}</ref> Mejotiski daloties, veidojas dzīvnieku dzimumšūnas (gametas) un augu sporas. Mejozes laikā diploīdais hromosomu komplekts (2n) samazinās uz pusi un veidojas haploīdais hromosomu komplekts (n). Dzimumvairošanās gadījumā saplūst 2 haploīdas gametas (olšūna un spermatozoīds) un veidojas 1 diploīda apaugļota olšūna, no kuras attīstās jaunais organisms (n+n=2n). Mejozes bioloģiskā jēga ir nodrošināt nemainīgu [[suga]]i raksturīgā hromosomu komplekta saglabāšanos dzimumvairošanās gadījumā (nemainīga hromosomu komplekta saglabāšanos no paaudzes uz paaudzi).

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Siberuta
|attēls              = Siberut river.jpg
|attēla paraksts     = Upe Siberutas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Siberut''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 20 |lats= |latNS= S
|longd= 98 |longm= 55 |longs= |longEW=E
|platība             = 3828,5
|garums              = 110
|platums             = 45
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Simatombotombo
|augstums            = 384
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Rietumsumatra]]
|iedzīvotāji         = 40 220 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 10,5
|pamatiedzīvotāji    = [[mentavaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Muarasiberuta]]
|piezīme =
}}
'''Siberuta''' ({{val|id|Pulau Siberut}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Mentavaju salas|Mentavaju salu]] lielākā sala.<ref>{{PZT|477|Mentavaju salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Rietumsumatra]]s provinces Mentavaju salu apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Muarasiberuta]] (5756 iedzīvotāji) salas dienvidaustrumos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[mentavaji]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ežēns Jonesko
|         vārds_orig = ''Eugène Ionesco''
|             attēls = Eugene Ionesco 01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1909
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 25
|           dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Slatina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = franču
|            periods = 1942—1989
|              žanri =  [[Absurda drāma]], [[eseja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =  "Plikpaurainā dziedātāja" ( 1950), "Mācību stunda" (1951), "Krēsli" (1952), "Pienākuma upuri"(1953), "Degunradži" (1959), "Makbets" (1972)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ežēns Jonesko''' (''Eugène Ionesco'', dz. ''Eugen Ionescu'', dzimis 1909. gada 26. novembrī, miris 1994. gada 28. martā) bija [[rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[dramaturģija|dramaturgs]], kas dzīvoja [[Francija|Francijā]] un rakstīja [[franču valoda|franču valodā]]. Jonesko uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[absurda drāma]]s autoriem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīna ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|      apakšdzimta = Elphidiinae
|   apakšdzimta_lv = Elfidiīnas
|         binomial = Elphidiinae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cribroelphidium}}
* {{TaksoSaite|Cribrononion}}
* {{TaksoSaite|Elphidium}}
* {{TaksoSaite|Pellatispirella}} †
* {{TaksoSaite|Porosononion}}
* {{TaksoSaite|Rectoelphidiella}}
* {{TaksoSaite|Stomoloculina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīnas''' (''Elphidiinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Mosa skala''' (izrunā ar garo ō) raksturo materiāla [[cietība|cietību]] ar tā spēju ieskrāpēt mīkstāku materiālu. Šo skalu visbiežāk izmanto [[mineraloģija|mineraloģijā]] minerāla veida noteikšanai. Mosa skalu izveidoja vācu mineralogs [[Frīdrihs Moss]] 1812. gadā un šī ir viena no populārākajām metodēm materiāla cietības noteikšanai.

sentences:
[[File:Dystonia2010.JPG|thumb|Slimnieks ar medikamentu izraisīto distoniju]]
'''Distonija''' jeb '''muskuļu distonija''' ir [[hiperkinēze]]s veids, kas izpaužas kā lēna nepatvaļīga permanenta kontrakcija ar nevienmērīgu tonusa paaugstināšanos dažādās [[muskuļi|muskuļu]] grupās. Tas ir neiroloģisks [[simptoms]], kas liecina par [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimību. Šis stāvoklis neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību, bet bieži ir sociālās atstumtības cēlonis, jo ārējā izskata kroplības dēļ daudzi mēdz uzskatīt slimniekus par garīgi atpalikušiem.<ref>Dzirkstele.diena.lv : Savlaicīgi ārstējot muskuļu distoniju, pacienti spēj atgriezties normālā dzīvē. http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160307020828/http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 |date={{dat|2016|03|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Body Double''
| operators =
| attēls = Body Double poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = erotiskais trilleris
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = Braiens De Palma
| scenārijs = * Braiens De Palma
* [[Roberts Dž. Averečs]]
| aktieri = * [[Kreigs Vasons]]
* [[Gregs Henrijs]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Debora Šeltone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Body Double''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1984|10|26}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0086984/?ref_=bo_rl_ti|title=Body Double (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Body Double''''' ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiskā trillera filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kreigs Vasons]], [[Gregs Henrijs]], [[Melānija Grifita]] un [[Debora Šeltone]]. Filmā ir vairākas atsauces uz [[Alfreds Hičkoks|Alfreda Hičkoka]] 1950. gadu filmām "[[Logs uz sētu]]", "[[Vertigo]]" un ''[[Dial M for Murder]]'', kā arī tajā ir līdzīga sižeta līnija un tēmas ([[vuārisms]] un [[apsēstība]]) kā pirmajās divās no tām.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Erotic Thriller in Contemporary Cinema|url=https://books.google.lv/books?id=6pL0AUb5BHUC&pg=PA86&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false|publisher=Indiana University Press|date=2005|isbn=978-0-253-21836-0|first=Linda Ruth|last=Williams}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Napoleons
| operators =
| attēls = Napoleons.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Marks Hafams]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
| scenārijs = [[Deivids Skarpa]]
| aktieri = * Vakīns Fīnikss
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Tahars Rahīms]]
* [[Ruperts Everets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Napoleon''
| studija = * ''[[Apple Studios]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Apple Original Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|11|14|Parīze|2023|11|22|ASV un Apvienotā Karaliste|2023|11|23|Latvija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|130 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|213,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13287846/|title=Napoleon (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Napoleons"''' ({{Val|en|Napoleon}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galveno [[Napoleons Bonaparts|Napoleona Bonaparta]] lomu atveido [[Vakīns Fīnikss]]. Citas lomas atveido [[Vanesa Kirbija]], [[Tahars Rahīms]] un [[Ruperts Everets]].

sentences:
un citas neitrālas valstis]]
'''Trešā pasaule''' sākotnēji bija 20. gadsimta otrās puses [[politoloģija]]s termins, ar ko apzīmēja neatkarīgas valstis, kas nebija tieši iesaistītas [[Aukstais karš|Aukstajā karā]]. Mūsdienās ar to parasti apzīmē mazāk attīstītās valstis, bieži nievājošā nozīmē.

sentences: {{Commonscat|Philosophers by country|Filozofi pēc valsts}}

sentences:
[[Kategorija:Profesionālās skolas Latvijā]]
[[Kategorija:Jūrniecība]]

sentences:
{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ensa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Enns
| attēls            = Ennstal.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ennas ieleja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Radštates Tauerns]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=14 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  = 1750
| ietekas_augstums  = 245
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 6 084
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|vulkānu Antiļu salās|brazīliešu futbolistu|Pelē}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pipa_pipa_1.jpg
 | att_nosaukums = [[Surinamas pipa]] (''Pipa pipa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |   apakšklase = Lissamphibia
 |  apakšklase_lv=Kailamfībijas
 |  virskārta = Batrachia
 | virskārta_lv = Varžu virskārta
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Mesobatrachia
 | apakškārta_lv = Vidējo varžu apakškārta
 | dzimta = Pipidae
 | dzimta_lv = Bezmēles vardes
 | ģints = Pipa
 | ģints_lv = Pipas
 |      binomial = Pipa <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielās cerības
| attēls                   = GreatExpectations2012Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Great Expectations''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Deivids Faigenblūms]]
* [[Elizabete Karlsena]]
* [[Emanuels Maikls]]
* [[Stīvens Vūlijs]]
| scenārija autors         = [[Deivids Nikolss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Robijs Koltreins]]
* [[Holideja Greindžera]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
* [[Reifs Fainss]]
| mūzika                   = [[Ričards Hārtlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Unision Films]]''
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[BFI]]''
* ''[[Number 9 Films]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|9|11|Toronto kinofestivāls|2012|11|30|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/great-expectations-2012|title=Great Expectations|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121227195333/http://www.bbfc.co.uk/releases/great-expectations-2012|archivedate={{dat|2012|12|27||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatexpectations2013.htm|title=Great Expectations (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielās cerības"''' ({{val|en|Great Expectations}}) ir 2012. gada Apvienotās Karalistes vēsturiska drāmas filma, kas balstīta uz [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džeremijs Ērvins]], [[Robijs Koltreins]], [[Holideja Greindžera]], [[Helēna Bonema Kārtere]] un [[Reifs Fainss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Krūkliņš
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|1|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|2001|11|30|1891|1|10}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andrejs Heinrihs Nikolajs Krūkliņš''' (dzimis {{dat|1891|1|10}}, miris {{dat|2001|11|30}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startējis garo distanču skriešanā.

sentences: '''Oklūzijas fronte''' ({{val-la|occlusus}} — slēgts) ir [[atmosfēras fronte]]s veids, kas rodas [[ciklons|ciklona]] attīstības gaitā. Oklūzijas fronte visbiežāk izveidojas, kad ciklona [[aukstā fronte]] panāk [[siltā fronte|silto fronti]] un saplūst ar to, jo aukstā fronte mēdz pārvietoties ātrāk par silto — tas notiek tādēļ, ka aukstais gaiss ir smagāks par silto un ciklona aizmugurē strauji plūst uz leju, ķīļveidīgi paplūst zem siltā gaisa un izspiež to. Atšķirībā no siltās vai aukstās frontes, kur kontaktējas divas [[gaisa masa]]s, oklūzijas frontē saskaras triju dažādu temperatūru gaisa masas — siltais gaiss kā vieglākais tiek izspiests uz augšu un pie zemes virsmas vairs neatrodas, savukārt piezemes gaisa slānī kontaktējas divas dažādas aukstās gaisa masas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Adolf von Bergmann''
|              attēls = Ādolfs fon Bergmanis ap 1910.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = ap 1910. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1855
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Petrozavodska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1922
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Pauls Klemms]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. [[Pauls Klemms]].]]
'''Kārlis Ādolfs fon Bergmanis''' ({{val|de|Karl Adolf von Bergmann}}, 1855-1922) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ķirurgs, [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]s ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), [[Rīgas dome|Rīgas domnieks]] (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

sentences: '''Kamzolis''' ({{val|de|Kamisol}}, no {{val|la|carnisia}}, 'krekls'), ir īsa apakšjaka, ko valkā virs krekla zem svārkiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp%7Cissue:664114%7Cpage:110|title=Latviešu konversācijas vārdnīca. 60.burtn. (1927)|website=gramatas.lndb.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> vai vīriešu (parasti gara) veste, ko valkā zem virsdrēbēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/kamzolis:1|title=kamzolis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> Kamzoli valkāja lielākam siltumam vēsā laikā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=Pvvn2vjupVgC&pg=PA180&redir_esc=y ''Manuel des dames, ou, L'Art de l'élégance: Sous le rapport de la toilette ...'' Elisabeth Celnart]</ref> 18. gadsimtā tas savā rašanās zemē [[Francija|Francijā]] sāka iziet no modes, taču palika populārs starp lauku iedzīvotājiem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vivre à Blois au XVIIIe siècle|url=https://books.google.com/books?id=NPUjCwAAQBAJ&pg=PA151|publisher=Atramenta|date=2013-10-11|isbn=978-952-273-250-7|first=Thierry|last=Holleville}}</ref> un iegājās arī sievietēm, vārda nozīme 19. gadsimtā dažās valodās mainījās pat līdz sieviešu naktskreklam.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The shorter Oxford English dictionary on historical principles / 2. Marl - Z and addenda|url=http://archive.org/details/shorteroxfordeng00litt|publisher=Oxford : Clarendon Press|date=1980|isbn=978-0-19-861126-4}}</ref> Mūsdienās par kamzoli sauc arī biezu [[Džemperis|džemperi]] vai [[Svīteris|svīteri]] ar augstu un slēgtu apkakli,<ref name=":0" /> kā arī biezu virsjaku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/k/kamzolis|title=Кас ir Kamzolis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> [[Nīcas pagasts|Nīcas]] pusē kamzolis ir viens no virsjakas, kas aukstā laikā ietilpst Nīcas tautastērpā, nosaukumiem.<ref>{{Atsauce|title=Video: no Otaņķu senlietu krātuves eksponātiem. Kamzolis|url=https://www.youtube.com/watch?v=z4esz1WLkz8|accessdate=2022-10-10|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Zalophus californianus - Morro Bay.jpg
| att_nosaukums = [[Kalifornijas lauvronis]] (''Zalophus californianus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|   apakšdzimta = Otariinae
|apakšdzimta_lv = Lauvroņu apakšdzimta
|      binomial = Otariinae
|   kategorijas = nē
}}
'''Lauvroņu apakšdzimta''' (''Otariinae'') ir viena no divām [[ausroņu dzimta]]s (''Otariidae'') apakšdzimtām, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s un vienu izmirušu sugu un kas tiek iedalītas 5 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Otra ausroņu apakšdzimta — [[kotiku apakšdzimta]].

sentences:
{{citas nozīmes|ēdienu|salāti|salāti}}
]]
'''Salāti''' ir aukstais [[ēdiens]], ko gatavo no svaigiem vai vārītiem [[dārzenis|dārzeņiem]], kā arī [[augļi]]em, [[sēnes|sēnēm]], [[zivis|zivīm]], [[gaļa]]s un/vai [[olas|olām]], kam pievieno [[mērce|mērci]], [[majonēze|majonēzi]] un [[sāls|sāli]], retāk arī [[etiķis|etiķi]] un [[eļļa|eļļu]]. [[Latvija|Latvijā]] salātiem plaši izplatītas [[skābais krējums|skābā krējuma]] mērces.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Latviešu ēdieni |author=[[Antoņina Masiļūne|Ņina Masiļūne]] |year=1986 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=[[Rīga]] |pages=6.—8}}</ref> Pastāv daudz un dažādi salātu veidi. Vieni no pasaulē izplatītākajiem salātiem ir [[Cēzara salāti|Cēzara]], [[grieķu salāti|grieķu]] un [[siera salāti]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Oleksijs Kasjanovs
 |      vārds_orig = ''Олексій Касьянов''
 |          attēls = Oleksiy Kasyanov at TNT - Fortuna Meeting in Kladno 15June2010 097.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|8|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Stahanova|3s=Kadijivka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=82}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|Desmitcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Desmitcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Stambula 2012|Septiņcīņa}}
{{MedalSilver|Portlenda 2016|Septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Turīna 2009|Septiņcīņa}}
}}
'''Oleksijs Kasjanovs''' ({{val|uk|Олексій Касьянов}}; dzimis {{dat|1985|8|26}}) ir ukraiņu bijušis [[vieglatlēts]], startēja [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Balvu kultūras nams
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Balvi, Balvu pilsēta, LV-4501, Latvia - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Balvu kultūras nams 2012. gadā, pirms rekonstrukcijas
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[staļinisma arhitektūra]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Skolas iela 61, [[Balvi]], [[Balvu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 57.132828 | latNS  =
| longd =  27.268517 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = [[1954]]. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Balvu kultūras nams
|      numurs = 9152
|       grupa = vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Latgale
|     rīk_dat = {{dat|2016|9|7|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences: '''ANO dalībvalstu uzskaitījums''' ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s valstu uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas 193 dalībvalstis.

sentences:
{{cita nozīme|rajonu Londonā|rajonu Ņujorkā|SoHo}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Soho
|native_name   =
|image         = Raymond_Revuebar_01.JPG
|caption       = ''Raymond Revuebar'' vēsturiskā ēka
|coordinates   =
|location      = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Vestminstera}}
|designer      =
|type          = Rajons
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  =
|map_image     = Londonas centrs#Londona#Apvienotā Karaliste
|latd  =51 |latm  =30 |lats  =46 |latNS  =N
|longd =0 |longm =7 |longs =52 |longEW = W
|lat           =
|long          =
|extra         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{pārvietot uz Wikibooks}}
'''Apgrieztā proporcionalitāte''' ir [[funkcija]]s [[proporcionalitāte]]s veids, ko var izteikt ar formulu <math> y={k \over x} </math>, kur <math> x </math> ir neatkarīgais mainīgais, <math> y </math> — atkarīgais mainīgais un <math> k </math> — no nulles atšķirīgs [[reāls skaitlis]]. Sakarību starp apgriezti proporcionāliem lielumiem var izteikt pēc šādas pazīmes: Cik reižu viens lielums palielinās, tik reižu otrs lielums samazinās, un otrādi.<ref>Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Pickaine, Anita Miķelsone '''"Matemātika 8.klasei"''',Lielvārds, 2008. 133.lpp</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Kenterberijas Anselms
|          vārds_orig = ''Anselmus Cantuariensis''
|              attēls =Anselm of Canterbury, seal.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1033]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Aosta]], [[Burgundijas karaliste]]
[[Valle d'Aosta]], {{ITA}})
|              m_gads =1109
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Kenterberija]], [[Anglijas karaliste]]
[[Kenta]], {{GBR}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Viduslaiku filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]]
|              idejas =[[dieva esamības ontoloģiskais pierādījums]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Lanfranks]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Lanfranks]]
|          ietekmējis =[[Akvīnas Toms]], [[Hēgelis]]
|               darbi ="[[Proslogion]]" (1077–1078)
|              valoda =[[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Varoņu laukums
 |      native_name = Hősök tere
 |       other_name =
 |            image = HUN-2015-Budapest-Heroes’_Square.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Varoņu laukums
 |      pushpin_map = Budapešta#Ungārija#Eiropa
 | latd  = 47.515  | latNS  = N
 | longd = 19.077778 | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}
<mapframe text="Varoņu laukums" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q299973"
}
</mapframe>
'''Varoņu laukums''' ({{val|hu|Hősök tere}}) ir laukums [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]]. Tas atrodas [[Andrāši prospekts|Andrāši prospekta]] ziemeļaustrumu galā, pie [[Pilsētas parks (Budapešta)|Pilsētas parka]].

sentences: '''Transformators''' ({{Val-la|transformare}} - pārveidot) - [[maiņstrāva]]s ierīce, kas paredzēta [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[amplitūda]]s izmainīšanai bez būtiskiem zudumiem. Transformators nesatur kustīgas detaļas. Transformators sastāv no vismaz diviem tinumiem (sk. [[induktivitātes spole]]), kas [[induktīvā saite|induktīvās saites]] nodrošināšanai uztīti uz speciālas serdes ([[magnētvads|magnētvada]]) no feromagnētiska materiāla. [[autotransformators|Autotransformatoriem]] ir tikai viens tinums. Īpašām vajadzībām izmanto arī transformatorus bez serdes.

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis
|          vārds_orig = Georg Wilhelm Friedrich Hegel
|              attēls = Hegel portrait by Schlesinger 1831.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1770
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtemberga]]
|              m_gads = 1831
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[reliģija]], [[estētika]], [[metafizika]]
|              idejas =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ephemera danica male sub.JPG
| att_nosaukums=[[Zaļā viendienīte]] (''Ephemera danica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Paleoptera
| infraklase_lv=Senspārņi
| sinonīmi=
*''Palaeoptera''<ref name=it>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=624280 Palaeoptera]</ref>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Odonatoptera|Spāru virskārta}}
* {{TaksoSaite|Ephemeropteroidea|Viendienīšu virskārta}}
*†{{TaksoSaite|Paleodictyopterida|Paleodiktiopteru virskārta}}
| kategorijas = nē
| binomial=Paleoptera <small>([[Andrey Vasilyevich Martynov|Martynov]], 1923)</small>
}}
'''Senspārņi''' jeb '''senspārņu infraklase''' (''Paleoptera'') ir viena no divām [[spārneņi|spārneņu apakšklases]] (''Pterygota'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] infraklasēm, kurā apkopotas divas primitīvākās mūsdienās dzīvojošās spārneņu kārtas.<ref name=it/> Balstoties uz [[fosilija|fosilajiem]] atradumiem, senspārņu infraklasē ir vairākas aizvēsturiskās kārtas. Vislielākā senspārņu sugu dažādība dzīvoja [[karbona periods|karbona periodā]], bet pēkšņi masveidā izmira [[perms|perma periodā]] pirms 250 miljoniem gadu.<ref name=pte/>

sentences:
{{citas nozīmes|salu Filipīnās|Sikihora (nozīmju atdalīšana)|Sikihora}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sikihora
|attēls              = Larena Bay and Town.JPG
|attēla paraksts     = Larenas līča piekraste Sikihoras ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Siquijor''
|izvietojums         = [[Boholas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=9|latm=11 |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= 35|longs= |longEW=E
|platība             = 337,5
|garums              = 27
|platums             = 23
|krasta līnija       = 90,3<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Malabahoks
|augstums            = 628
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Centrālās Visajas]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Sikihora (province)|Sikihora]]
|iedzīvotāji         = 103 395 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 310
|pamatiedzīvotāji    = [[sebuāņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sikihora (pilsēta)|Sikihora]]
|piezīme =
}}
'''Sikihora''' ({{val|ceb|Siquijor}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģionā, kur veido [[Sikihora (province)|Sikihoras]] provinci. Apdzīvo galvenokārt [[sebuāņi]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Sikihora (pilsēta)|Sikihora]] ar {{nobr|28 915}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =VETULICOLA CUNEATA.jpg
| att_nosaukums = Vetulikolijas (''Vetulicola cuneata'') fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Vetulicolia
| tips_lv =Vetulikolijas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Banffozoa|}}
* {{TaksoSaite|Heteromorphida|}}
* {{TaksoSaite|Vetulicolida|}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{atsauces+}}
, [[Vitorio Orlando]], [[Žoržs Klemanso]], [[Vudro Vilsons]]'')]]

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences:
(''Chlorociboria aeruginascens'')]]
'''Gada sēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2003. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm |title=LMB: gada sēnes |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191220014447/http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm }}</ref> Parasti par Gada sēni tiek izraudzīta suga, kurai [[mikoloģija|mikologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada sēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences: '''''GSM-EFR''''' jeb '''''Enhanced Full Rate''''' jeb '''''GSM 06.60''''' ir [[runas kodēšana]]s standarts, kas izstrādāts, lai uzlabotu sliktas kvalitātes ''[[GSM]]'' ''Full Rate'' [[kodeks|kodeku]]. Darbojoties ar ātrumu 12,2 kbit/s, tas nodrošina labu kvalitāti bez blakustrokšņiem un fona trokšņiem.

sentences: {{Commonscat|5th century BC|5. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bērns Nr. 44
| attēls                   = Child 44 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Child 44''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Espinosa]]
| producents               =
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Ridlijs Skots]]
| scenārija autors         = [[Ričards Praiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Pedijs Konsedains]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Vinsents Kasels]]
| mūzika                   = [[Džons Erkstrands]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Summer Entertainment]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|4|17||bez}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014|title=Child 44|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160306030306/http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ASV}}
* {{RUS}}
* {{ROM}}
* {{CZE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=child44.htm|title=Child 44 (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bērns Nr. 44"''' ({{val|en|Child 44}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Krievija]]s, [[Rumānija]]s un [[Čehija]]s drāma, kas balstīta uz Toma Roba Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Daniels Espinosa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džoels Kinamans]], [[Pedijs Konsedains]], [[Džeisons Klārks]] un [[Vinsents Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|17||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alloklazīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/D.22-60
|ķīm_formula=
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=Melna
|habituss=Masīvs, prizmatiski kristāli, radiāli izkārtoti kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, izteikta - citā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,17
}}
__NOTOC__

sentences: '''Smiltenes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 74 [[iela]]s [[Smiltene|Smiltenē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Smiltene, Smiltenes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pols Makartnijs
|Attēls = Paul McCartney black and white 2010.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Pols Makartnijs 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džeimss Pols Makartnijs
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1942|6|18}}
|Vieta_dz = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]], [[ukulele]], [[mandolīna]]
|Žanrs =
* [[rokmūzika]]
* [[rokenrols]]
* [[psihedēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]]
|Gadi = [[1957]] - pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Parlophone]]
* [[Capitol Records|Capitol]]
* [[Apple Records|Apple]]
* [[CBS Records]]
* [[EMI]]
* [[Hear Music]]
|Darbojies_arī =
* [[The Beatles]]
* [[Wings]]
* [[The Fireman]]
|Mlapa = {{URL|paulmccartney.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Džeimss Pols Makartnijs''' (''Sir James Paul McCartney''; dzimis {{Dat|1942|6|18}}) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā ''[[The Beatles]]'', [[1970]]. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu ''[[Wings]]'' (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir ''[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Ismails Gaspirali
 |    vārds_orig = {{ubl|''İsmail Gaspıralı''|''Исмаил Гаспринский''}}
 |        attēls = Ismail Gaspirali 2.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1851|3|20}}|{{dat||3|8}}}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1914|9|24}}|{{dat||9|11}}}} (63 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Bahčisaraja}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = intelektuālis, izdevējs un [[panturkisms|panturkisma]] aktīvists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Parīzes Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Volfšmita muižiņa''' ({{val|de|Wolfschmidtshof}}) ir [[klasicisms|klasicisma]] stila koka muižiņas ēkas [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs|Botāniskā dārza]] teritorijā [[Kandavas iela|Kandavas ielā]] 2, [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē, [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences: Par '''pakāpju nevienādībām''' dažreiz sauc tādas [[nevienādība]]s, kuras satur <math>a^b</math> veida izteiksmes, kur <math>a</math> un <math>b</math> ir nevienādībā ietilpstoši mainīgie vai izteiksmes no citiem mainīgajiem.<br />

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Starr_070313-5645_Trifolium_repens.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trifolium repens|Ložņu āboliņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Trifolium
|         ģints_lv =Āboliņi
|             suga =T. repens
|          suga_lv =Ložņu āboliņš
|         binomial =Trifolium repens L.
}}

sentences:
{{catmore|YouTube}}
[[Kategorija:Google]]
[[Kategorija:Tīmekļa vietnes]]
[[Kategorija:Organizācijas]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nītaures pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kāpnes, kas ved Nītaures pilskalnā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Kāpnes, kas ved Nītaures pilskalnā
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.074093 |latNS=N
| longd=25.196768 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Nītaure}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Nītaures pilskalns (Vaļņa kalns)
|      numurs = 497
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Nivejas kalns
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Dienvidorkneju salas
| paraksta_izvietojums = right
| latd=60|latm=35|lats=0|latNS=S
| longd=45|longm=29|longs=0|longEW=W
| Augstums         = 1265
| Atrašanās vieta  = [[Koroneišena]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = {{dat|1956|9|11}}
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Nivejas kalns''' ({{val|en|Mount Nivea}}, {{val|es|Cerro Níveo}} vai ''Monte Nívea'') ir kalns [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju salu]] [[Koroneišena]]s salā [[Antarktika|Antarktikā]], salas un visa arhipelāga augstākā virsotne.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klauvējot pie debesu vārtiem
 | oriģinālnos = ''Knockin' on Heaven's Door''
 |      attēls = Knockin’ on Heaven’s Door Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Tomass Jāns]]
 |  producents =
* [[Tils Šveigers]]
* Tomass Ciklers
* [[Andrē Henike]]
 |   scenārijs =
* Tomass Jāns
* Tils Šveigers
 |     aktieri =
* Tils Šveigers
* [[Jans Josefs Līferss]]
* [[Morics Blaibtojs]]
* [[Tjerī Van Verveke]]
* [[Hubs Stapels]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Hanness Janike]]
* Ralfs Herforts
 |      mūzika = Francs Plasa
 |   operators = Gēro Stefens
 | mākslinieks =
 |     montāža = Aleksandrs Berners
 |     studija = ''Mr. Brown Entertainment''
 | izplatītājs = ''[[Buena Vista International]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1997|2|20}}
 |      ilgums = 86 minūtes
 |      valsts = {{DEU}}
 |      valoda = [[vācu valoda|vācu]]
 |     budžets = 3,5 miljoni [[Vācijas marka]]s
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|23,8 miljoni}}<ref name=ww>{{publikācijas atsauce|magazine=[[Variety]]|date=February 9, 1998|page=31|title=The Top 125|last=Klady|first=Leonard}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Klauvējot pie debesu vārtiem"''' ({{val|en|Knockin' on Heaven's Door}}) ir 1997. gada Vācijas [[kriminālfilma|kriminālā]] [[traģikomēdija]]s filma. Filmas režisors ir [[Tomass Jāns]], lomas atveido [[Tils Šveigers]], [[Morics Blaibtrojs]], [[Jans Josefs Līferss]] un [[Ritgers Hauers]]. Filmas nosaukums aizgūts no [[Bobs Dilans|Boba Dilana]] dziesmas, kas iekļauta arī filmas skaņu celiņā. Filma piedalījās [[Maskavas Starptautiskais kinofestivāls|20. Maskavas Starptautiskajā kinofestivālā]], kur Tils Šveigers ieguva balvu kā labākais aktieris.<ref name="Moscow1997">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.moscowfilmfestival.ru/miff34/eng/archives/?year=1997 |title=20th Moscow International Film Festival (1997) |accessdate=2013-03-22 |work=MIFF |dead-url=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130322163106/http://moscowfilmfestival.ru/miff34/eng/archives/?year=1997 |archivedate=2013-03-22 }}</ref>

sentences: [[Lineārā algebra|Lineārajā algebrā]] '''determinants''' ir lielums, ko var piekārtot jebkurai kvadrātveida [[matrica]]i. Matricas ''A'' determinantu parasti apzīmē ar det(''A'') vai |''A''| un to var izteikt kā [[polinoms|polinomu]] no matricas ''A'' elementiem.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vedela jūra
|attēls=VedelaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 75 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 45 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība= 2 920 000
|garums= ~2000
|platums=
|Max_dziļums=6280
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Vedela jūra''' ({{val|en|Weddell Sea}}, {{val|es|Mar de Weddell}}) ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē, dienvidaustrumos no [[Dienvidamerika]]s.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Čuvašijas Republika
| karte = Russia - Chuvash Republic (2008-01).svg
| oriģ = Чувашская Республика
Чăваш Республики
| karoga_attēls = Flag_of_Chuvashia.svg
| karoga_nosaukums = Čuvašijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Chuvashia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Čuvašijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Čeboksari]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[čuvašu valoda|čuvašu]]
| tautas = [[čuvaši]] (67,69%)
[[krievi]] (26,53%)
| platība = 18 300
| iedzīvotāji = 1 346 300
| iedz blīvums = 83,5
| pilsētas = 5
| rajoni = 21
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.cap.ru/
|ainavas_skats=Tsjeboksary-golfen.jpg}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vāhdžīras pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Ķīna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 37.08722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.484167 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Pamirs]]/[[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: {{Minerāla infokaste|minerāls=Pirīts|attēls=Pyrite - Huanzala mine, Huallanca, Bolognesi, Ancash, Peru.jpg|klase=sulfīdu minerāls|ķīm_formula=FeS2|ŠtruncaID=2.EB.05a|krāsa=zeltaini pelēka vai pelēcīgi zeltaina, nereti gaiša misiņa vai dažādas nokrāsas salmu krāsā|svītra=tumšpelēka, brūngani melna, ar zaļganu līdz sūnu zaļu nokrāsu|spīdums=metālisks|blīvums=4,9-5,2|cietība=6-6,5|skaldnība=ļoti nepilnīga|lūzums=gliemežnīcas|caurspīdīgums=necaurspīdīgs}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Kārdigana šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Frama šaurums]]
| savieno1     = [[Norvīdžena līcis]]
| atdala       = [[Nortkenta]]
| atdala1      = [[Devona (sala)|Devona]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= 38| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=90| gar_m= 40| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 30
| platums      = 7,5—16
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{līdzīgs|Madonna}}
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Madona (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Madona
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Skats no Saieta nama.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats no Domes ēkas
 | image_flag               = Flag of Madona.svg
 | flag_link                = Madonas karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Madona.svg
 | shield_link              = Madonas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = left
| latd = 56| latm = 51| lats = 04| latNS =N
| longd = 26| longm = 13| longs = 10| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1926. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Modohn}}
 | area_total_km2           = 10.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Madona}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4801
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.madona.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Madona''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvais centrs. Pēc iedzīvotāju skaita 24. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Asīriešu kalendārs''' ({{val|syr|ܣܘܼܪܓܵܕ݂ܵܐ ܐܵܬ݂ܘܿܪܵܝܵܐ}} {{transl|sem|sūrgāḏā ʾĀṯōrāyā}}) ir [[saules kalendārs]], ko izmanto mūsdienu [[asīrieši]].

sentences: '''Konstitūcijas diena''' daudzās valstīs ir [[svētku diena]] par godu valsts [[konstitūcija]]i. Latvijā konstitūcijas diena ir [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

sentences: '''28. septembris''' ir gada 271. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (272. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 94 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Betacoronavirus
|           attēls = 3D medical animation coronavirus structure.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Bētakoronavīrusa [[SARS-CoV-2]] uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Tabu''' ir kādas rīcības aizliegums, uzskatot, ka tā ir pārāk [[svētums|svēta]] vai grēcīga, lai cilvēks to atļautos darīt, un par šīs rīcības veikšanu cilvēks ir nolemts pārdabiskam sodam.<ref name="EB">''Encyclopædia Britannica Online''. "[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/579821/taboo Taboo]." Encyclopædia Britannica Inc., 2012. Atjaunināts: {{dat|2012|05|21}}. {{en ikona}}</ref><ref>Merriam-Webster's Online Dictionary, 11th Edition. "[http://www.merriam-webster.com/dictionary/taboo Taboo]." {{en ikona}}</ref> Šādi aizliegumi eksistē visās sabiedrībās.<ref name="EB" /> Neskatoties, ka vārds sākotnēji ir attiecināts uz [[reliģija|reliģiju]] balstītiem aizliegumiem, mūsdienās, kad reliģijas loma atsevišķās sabiedrībās mazinās, tas tiek lietots [[sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], lai raksturotu jebkādus cilvēku aktivitāšu aizliegumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (Moench) Garcke
| attēls = Silene vulgaris - Gıvışganotu 02.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene vulgaris
| suga = Silene vulgaris
| suga_lv = Parastā plaukšķene
| sinonīmi = * ''Silene cucubalus''
* ''Silene latifolia''
}}'''Parastā plaukšķene''' ({{val|la|Silene vulgaris}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s mērenajā joslā, [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču ir ieviesta arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Japāna|Japānā]] un citur.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158668-1|title=Silene vulgaris (Moench) Garcke {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-23|language=en}}</ref> Suga ir bieži sastopama [[Latvija|Latvijā]], visā valsts teritorijā — pļavās, krūmājos, mežmalās un laucēs, kā arī dažādās nezālienēs.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-vulgaris-moench-garcke/|title=parastā plaukšķene - Silene vulgaris (Moench) Garcke - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-23}}</ref>

sentences: '''Binārais kods''' ir kods, kuru veido simboli 0 un 1. Bināro kodu parasti izmanto [[Informācija|informācijas]] pierakstam un uzglabāšanai [[Datora atmiņa|datora atmiņā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=bin%C4%81rais%20kods&id=2068694&&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. binārais kods|website=www.letonika.lv|access-date=2020-12-18}}</ref>.

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences: {{Commonscat|Photographers by country|Fotogrāfi pēc valsts}}

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
{| align="right"
|
|-
|
|-
|
|}
'''Reaktīvās kustības laboratorija''' ({{val|en|Jet Propulsion Laboratory}} ('''JPL''')) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pētniecības centrs, kas izvietots [[Pasadīna|Pasadīnā]] un ''La Cañada Flintridge'' [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], netālu no [[Losandželosa]]s. To pārvalda [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]. Laboratorija nodarbojas ar NASA bezpilota [[kosmiskais aparāts|kosmisko aparātu]] konstruēšanu un apkalpošanu. Plašāk zināmie pašreizējie projekti ir [[Cassini-Huygens]] misija uz [[Saturns (planēta)|Saturnu]], [[Mars Reconnaissance Orbiter]] un [[Spicera kosmiskais teleskops]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Folkloristi pēc valsts]].''

sentences:
{{cita nozīme|simbolu|literatūras žurnālu|Karogs (žurnāls)}}
.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Glenday |first=Craig |title=Guinness World Records 2010: The Book of the Decade|publisher=[[Jim Pattison Group]]|page=119|year=2009}}</ref>]]
'''Karogs''' ir noteiktas formas (visbiežāk taisnstūrveida) simbols, kurā ir izmantotas dažādas krāsas un reizēm arī dažādi simboli. Praktiski izgatavots, tas ir [[audums|auduma]] gabals attiecīgajās krāsās ar attiecīgajiem simboliem, parasti iestiprināts karoga kātā.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Dambjapurva ezers
| attēls       = Dambjapurva ezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=25 | gar_EW=E
| platība_ha   = 1,7
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 1,9
| Max_dziļums  = 3,1
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       =
}}
'''Dambjapurva ezers''' (arī '''Dambjezers''', '''Dampezers''') ir beznoteces [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Šmerļa mežs|Šmerļa meža]] austrumu malā. Kādreiz ietekošā Gaiļupīte pa pazemes cauruli apvadīta apkārt ezeram pa austrumu pusi. Ieteka, tāpat kā izteka uz [[Strazdupīte (Rīga)|Strazdupīti]] aizbērtas. Ezera krasti lēzeni, zemi, dibens smilšains, dūņains. Ezera vidū ierīkota strūklaka. Peldvieta. Apkārt ezeram iekārtota pastaigu taka.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1855/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ua
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Hostmaster Ltd.]]
|sponsors              = [[Communication Systems]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Ukraina|Ukrainu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Ukrainā
|struktūra           = Otrā līmeņa privāti apakšdomēni tiek reģistrēti tikai atbilstošo preču zīmju īpašniekiem.
|dokumenti             = [http://www.nic.net.ua/documents/ Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.net.ua/ .ua NIC]
|
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Igors Zemļanskihs
 |       name_orig = ''Ігор Землянських''
 |           image = Ігор Іванович Землянських. Фото із сайту.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dzimšanas datums un vecums|1974|12|9}}
 |        location = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Oleksandrivska|td=Ukraina}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         website =
}}
'''Igors Zemļanskihs''' ({{val|uk|Ігор Іванович Землянських}}, dzimis {{dat|1974|12|9}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[gleznotājs]]—animālists<ref>https://ukraine.segodnya.ua/ukraine/khudozhnik-animalict-iz-voronkova-zhenjuc-tolko-na-toj-kotoraja-ponravitcja-moim-ptitsam-92396.html</ref><ref>https://focus.ua/long/359608</ref>, ilustrators un [[ornitoloģija|ornitologs]].

sentences:
'''Prelāts''' (no {{val|la|praeffere}} — 'dot priekšroku, izcelt') — goda tituls, ko [[Romas katoļu baznīca]]s
[[garīdznieks|garīdzniekiem]] par zināmiem nopelniem piešķir [[pāvests]].

sentences: '''Metanefrīdiji''' ir tievi kanāliņi pa pāriem katrā ķermeņa posmā, kas raksturīgi [[posmtārpi]]em, piemēram, [[Sliekas|sliekām]]. Tie sākas ar skropstainu piltuvveidīgu veidojumu ķermeņa dobumā ([[celoma|celomā]]) un noslēdzas ar izvadporu uz organisma virsmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/metanefr%C4%ABdiji|title=metanefrīdiji {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-12}}</ref> Izvadkanālos ieplūst šķidrums no ķermeņa dobuma. Organismam nepieciešamās vielas, piemēram, daži sāļi, no kanāla sieniņas tiek uzsūktas atpakaļ, bet kaitīgos [[vielmaiņa]]s galaproduktus — izvada no organisma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/biologija/12-klase/elposana-un-izvadisana-7913/re-041fb7e8-c27d-4e5e-89f0-9d567078e4c8|title=Dzīvnieku izvadorgānu evolūcija — teorija. Bioloģija, 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2022-10-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
jaukteni]]
'''Veterinārārsts''' ir sertificēts [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnas]] speciālists, kas veic [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] medicīnisko aprūpi, konsultē par dzīvnieku aprūpi un labklājību, kā arī veic [[Profilakse|profilaktiskos]] pasākumus dzīvnieku veselības un aprūpes jomā. Veterinārārsti var strādāt veterinārās klīnikās, [[Zvēraudzētava|zvēraudzētavās]], [[Dzīvnieku patversme|patversmēs]], vai strādāt kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, individuālais [[komersants]], vai algots darbinieks privātpraksē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/veterinararsts|title=Veterinārārsts {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2023-03-01}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Tankarifjorda
| oriģinālnosaukums    = ''Tanquary Fiord''
| attēls               = Tanquary Fiord 13 1997-08-05.jpg
| paraksts             = Tankarifjordas bāze 1997. gadā
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=81| latm=24| lats= 13| latNS=N
| longd=76| longm=52| longs= 43| longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1963
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Parks Canada''
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 15
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Tankarifjorda''' ({{val|en|Tanquary Fiord Station}} vai ''Tanquary Camp'') ir [[Kanāda]]s [[polārstacija|pētniecības]] un tūrisma atbalsta bāze [[Arktika|Arktikā]], [[Kutinirpāka]]s nacionālajā parkā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://pcweb.azureedge.net/-/media/pn-np/nu/quttinirpaaq/WET4/pdf/quttinirpaaq-vip-2022-en.pdf |title=Quttinirpaaq National Park. 2022 Visitor Information Package |access-date={{dat|2022|07|14||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220705222451/https://pcweb.azureedge.net/-/media/pn-np/nu/quttinirpaaq/WET4/pdf/quttinirpaaq-vip-2022-en.pdf }}</ref> Izvietojusies [[Elsmīra sala]]s ziemeļos [[Tankari fjords|Tankar fjorda]] ziemeļu galā pie Makdonaldas upes ietekas. Pie stacijas izveidots lidlauks ar {{nobr|1128 m}} garu grunts skrejceļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|CAS numurs=56-81-5
|attēls=
Glicerīna struktūrformula

Glicerīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H5(OH)3
|molmasa=92,09
|blīvums=1261
|kušanas temperatūra=17,8 °C
|viršanas temperatūra=290 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Glicerīns''' (propāntriols-1,2,3, glicerols, CH2OHCHOHCH2OH) ir caurspīdīgs, bezkrāsains, [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Atšķirībā no dažiem citiem vairākvērtīgajiem [[spirti]]em, piemēram, [[etilēnglikols|etilēnglikola]], glicerīns nav toksisks.

sentences:
kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bunge
| vārds_orig = Alexander Georg von Bunge
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1803
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1890
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 18
| m_vieta = Kiltsi, [[Rakvere]]s pagasts, [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Andreas Teodors (Andreas Theodor von Bunge), Elizabete Antuanete (Elisabeth Antoinette geb. Fuhrmann)
| brāļi = Georgs Frīdrihs Bunge, Baltijas tiesību vēsturnieks
| māsas = Rozālija
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Marija Elizabete (''von Vahl'') (1834 - 1909); Gustavs (1844 - 1920) fiziologs, Bāzeles universitātes profesors; Aleksandrs (1851 - 1930) zoologs, ceļotājs, polārpētnieks;
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]]
| grāds = Dr. med.
| darba_vietas = Tērbatas Universitāte (1836 - 1867)
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
| pasniedzēji = Kārlis Kristiāns Frīdrihs Lēdeburs (Ledebour)
| studenti = [[Eduards Lēmanis]], [[Frīdrihs Šmits]], Dr. Rusovs, bot. mag. [[Teofils Bīnerts]]
| sasniegumi = augu sistemātiķis, 1891 jauna augu taksona aprakstītājs, Altaja floras pētnieks, pedagogs
| apbalvojumi = St. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda akadēmiķis, Tērbatas Universitātes goda profesors
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Bunge''' ({{val-de|Alexander von Bunge}}, 1803−1890) bija [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]], [[Tērbata]]s Botāniskā dārza direktors un universitātes profesors. Izaudzināja jaunu Baltijas dabaspētnieku, īpaši botāniķu paaudzi. Viens no [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s dibinātājiem un atbalsītājiem.

sentences:
glezna „Zirgi mēnesnīcā. Pieguļā” (ap 1910. gadu)]]
'''Pieguļa''' bija sena tradīcija, kopīgs [[Zirgi|zirgu]] ganīšanas veids naktī, kas pastāvēja aptuveni līdz 20. gadsimta sākumam. Pirmo reizi pēc ziemas zirgi tika palaisti ganībās savā vaļā ganu (pieguļnieku) uzraudzībā. Nereti pieguļā kopīgi jāja vairāku [[Viensēta|viensētu]] puiši, kas pārnakšņoja ganībās līdzās zirgiem. Tas bija nepieciešams, jo zirgus apdraudēja gan [[Pelēkais vilks|vilki]], gan arī zagļi. Pieguļnieki siltumam kurināja ugunskurus un daudz dziedāja. Gulēja turpat pie ugunskuriem uz skujām, zariem vai līdzpaņemtiem salmu maisiem. Lietus laikā nereti cēla zaru būdas. Pirmā pieguļa parasti sakrita ar [[Ūsiņš|Ūsiņa]] dienu un tad pie ugunskuriem tika ēsts īpašs ēdiens — [[pantāga]], bet pieguļās varēja jāt līdz par [[Mārtiņdiena|Mārtiņiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences: '''6. oktobris''' ir 279. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (280. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 86 dienas.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LT.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Pārvietot|Īnida Blaitone}}
{{Infokaste+}}
'''Enida Mērija Blaitona''' ({{val|en|Enid Mary Blyton}}, {{dat|1897|08|11|N}} — {{dat|1968|11|28|N}}) bija populāra<ref>[[BBC]] — [http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ ''Enid Blyton | Remembering the creator of Noddy and the Famous Five''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131121141749/http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ |date={{dat|2013|11|21||bez}} }} {{en ikona}}</ref> angļu literāte, kas pazīstama kā bērnu un jauniešu literatūras rakstniece. Viņas darbi tulkoti vairāk nekā 90 valodās.

sentences:
'''Mongoļu impērijas kagani''' ({{val-mn|Их Монгол Улсын Их Хаад}}) jeb '''lielhani''' ({{val-mn|хаган}}) bija [[Mongoļu impērija]]s, vēlāk [[Juaņu impērija]]s valdnieki 13.-14. gadsimtā.
Valdnieku rezidence bija Karakoruma tagadējās [[Mongolija]]s teritorijā, no 1268. gada [[Pekina]] (toreiz - Dudu).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Izliecies par manu sievu
| attēls = Just Go with It Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Go With It''
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Deniss Dugans]]
| producents = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Hetere Parija]]
| scenārija autors = * [[Alans Loebs]]
* [[Timotijs Doulings]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* Ādams Sendlers
* [[Niks Svardsons]]
* [[Bruklina Dekere]]
* [[Deivs Metjūzs]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Nikola Kidmena]]
| mūzika = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|2|8|Ņujorka|2011|2|11|ASV|}}
| ilgums = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011|title=Just Go with It|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018|archive-date={{dat|2020|08|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812072012/https://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thepretendwife.htm|title=Just Go with It (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|214,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Izliecies par manu sievu"''' ({{val|en|Just Go with It}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Ādams Sendlers]], [[Niks Svardsons]], [[Bruklina Dekere]], [[Deivs Metjūzs]], [[Beilija Medisona]] un [[Nikola Kidmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|8||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskās īpašības''' apraksta [[materiāls|materiāla]] izturēšanos mehānisku slodžu iedarbībā. [[Slodze]]s iedarbībā materiāls [[deformācija|deformējas]] un tajā rodas [[mehāniskais spriegums|spriegums]]. Mehāniskās īpašības raksturo materiālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] pretestību deformācijām un pretestību sagraušanai, tādēļ mācību disciplīnu, kurā apskata šo tēmu sauc par [[materiālu pretestība|materiālu pretestību]]. Mehānisko pārbaužu rezultātā iegūst mehānisko īpašību skaitliskās vērtības. Visas pārbaudes var iedalīt trīs grupās.<ref name="meh">Vērdiņš G., Dukulis I. Materiālu mācība: mācību līdzeklis. – Jelgava: LLU, 2008. –
240 lpp. {{ISBN|978-9984-784-74-8}}.</ref>
* statiskas gludu paraugu standartizētas pārbaudes stiepē, spiedē, liecē, cietības noteikšanā un dinamiskas pārbaudes stingrības noteikšanai;
* materiālu drošuma un ilgizturības pārbaude [[ekspluatācija]]s apstākļos;
* visas [[konstrukcija]]s stiprības noteikšana slogošanas apstākļos.<ref name="meh" />

sentences:
šaurumā]]
'''Automātiskā identifikācijas sistēma''' ('''AIS''') ir [[identifikācija]]s sistēma jūras transportā, ar kuru [[kuģis|kuģi]] paziņo savu atrašanās vietu, kursu un citus parametrus citiem kuģiem un krasta dienestiem. AIS papildina [[radars|radarus]], kuri turpina būt primārā metode, lai izvairītos no sadursmēm.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Dubinska dīķis
| attēls       = Dubinskis pond (2).jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
| map          = Latvija
| plat_d= 57 | plat_m= 18 | plat_s= 27 | plat_NS=N
| gar_d= 25 | gar_m= 16 | gar_s= 12 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 0,4
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl =
| izteka       = [[Pirtsupīte]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Gauja]]s
| debits       =
| valstis      =
| salas        = 1
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Dubinska dīķis''' (arī '''Dubinskas dīķis''') ir mākslīgi veidota ūdenstilpe [[Cēsu novads|Cēsīs]].
Ūdenstilpei ir caurteces tipa hidroloģiskais režīms, no dīķa iztek [[Pirtsupīte]], kas ietek [[Gauja]]s pietekā [[Siļķupīte|Siļķupītē]]. Abos dīķos ir labi saglabājušās hidrotehniskās būves.<ref name="ezeri" /> Dubinska dīķī ir atļauts makšķerēt un zvejot, bet aizliegts peldēties un peldināt dzīvniekus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Ierobežota makšķerēšana Cēsu parku dīķos|url=http://www.cesis.lv/lv/sakums/aktualitates/pasvaldiba/ierobezota-makskeresana-cesu-parku-dikos|website=cesis.lv|publisher=Cēsu novada pašvaldība|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|date={{dat|2015|9|8||bez}}}}</ref>

== Vēsture ==
Izveidots kā [[Dubinska muiža]]s ({{val|de|Dubinsky}}) [[ūdensdzirnavas|dzirnavu dīķis]], dzirnavu enerģija izmantota ādu apstrādāšanai. 1927. gadā muižas ēku vietā [[Cēsu alus darītava]]s īpašnieks uzbūvēja savrupmāju, kurā [[Latvijas PSR]] laikā ierīkoja mazbērnu novietni.<ref>{{laikraksta atsauce|title=Dubinskas dīķis|journal=Druva|date={{dat|2007|11|17||bez}}|url=http://edruva.lv/dubinskas-dikis/|accessdate={{dat|2018|7|9||bez}}|archive-date={{dat|2021|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211208042405/http://edruva.lv/dubinskas-dikis/}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Varidotis''' jeb '''Varidots no Autines''' ({{val-la|Waridote de Antine}}) bija kristīts [[Jersika (valsts)|Jersikai]] padotās latgaļu [[Autīne]]s zemes vecākais 13. gadsimta sākumā, kas kopā ar [[Satekle]]s kungu [[Rūsiņš|Rūsiņu]], [[Trikāta]]s kungu [[Tālivaldis|Tālivaldi]] un [[Cēsis|Cēsu]] kungu [[Cēsu Bertolds|Bertoldu]] bija noslēdzis militāru savienību un piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]] pret [[igauņi]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Grothuss
|          vārds_orig = ''Theodor Grotthuß''
|              attēls = Theodor_Grotthuß_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1785
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Geduči, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Teodors (Kristiāns Johans Dītrihs) fon Grothuss''' ({{val|de|Theodor (Christian Johann Dietrich) Freiherr von Grotthuß}}; 1785-1822) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dabaszinātnieks. Pirmās [[elektrolīze]]s teorijas ("[[Grothusa mehānisms|Grothusa mehānisma]]") izveidotājs. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s biedrs, kuras 1818. gada 6. novembra sēdē tika nolasīts viņa slavenais traktāts "Par gaismas un elektrības ķīmisko darbību".<ref>[[Jānis Stradiņš]]. „Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā". Latvijas vēstures institūta apgāds, Rīga: 2009., 377. - 381. lpp.</ref>

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences: '''8. jūnijs''' ir gada 159. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (160. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziņojums
| operators =
| attēls = The Report poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Skots Z. Bērnss]]
| producents = * [[Stīvens Soderbergs]]
* Dženifere Foksa
* Skots Z. Bērnss
* Kerijs Orents
* Maikls Šugers
* Edijs Moreti
* Denijs Gabai
| scenārijs = Skots Z. Bērnss
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Teds Levains]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Korijs Stols]]
* [[Mora Tīrnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Report''
| studija = * ''VICE Studios''
* ''Unbranded Pictures''
* ''Margin of Error''
* ''Topic Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|11|15|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|275 tūkstoši}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Report-The-(2019)#tab=summary|title=The Report (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziņojums"''' ({{Val|en|The Report}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Z. Bērnss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Anete Beninga]], [[Džons Hemms]], [[Teds Levains]], [[Maikls Hols]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Korijs Stols]] un [[Mora Tīrnija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{Personas infokaste
| vārds = Kārlis Rotermunds
| vārds_orig = ''Carl Rottermund''
| attēls = Grabstein_Carl_(Karl)_Rottermund.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Kārļa Rotermunda kaps Magdeburgā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 23
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 23
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Magdeburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[teologs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Nils Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Kārlis Nikolajs Emanuels Rotermunds''' ({{val|de|Carl Nicolaus Emanuel Rottermund}}; dzimis {{dat|1847|12|23}}, miris {{dat|1925|2|23}}) bija [[Liepāja|Liepājā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterticība|luterāņu]] mācītājs.

sentences: '''Rizoīdi''' ir īpaši tievi pavedienveidīgi izaugumi, ar kuru palīdzību [[augi]], kam nav [[saknes|sakņu]], nostiprinās [[substrāts|substrātā]], uzņem no tā [[ūdens|ūdeni]] un [[barības vielas]]. [[Ķērpji]]em rizoīdi ir [[laponis|lapoņa]] apakšpusē, kur dažreiz veido biezu filcveidīgu savijumu. [[Sūnas|Sūnām]] tos visvairāk sastop stumbra lejasdaļā, bet, ja stumbri guļoši, — stumbra apakšējā pusē (īpaši lapainajām [[aknu sūnas|aknu sūnām]]). Daudzos gadījumos rizoīdi saista atsevišķus sūnu stumbrus vienā velēnā, tā veicinot [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] putekļu un nokrišņu uzkrāšanos un izmantošanu. [[Sfagni]]em rizoīdi sastopami tikai attīstības sākumā, bet ļoti ātri atmirst reizē ar apakšējo stumbra daļu, un pēc tam ūdeni un barības vielas tie uzņem ar lapām un stumbra [[epiderma]]s šūnām.

sentences: '''Āzijas maksimums''' (Centrālāzijas anticiklons, Mongolijas anticiklons, Sibīrijas anticiklons) — augsta spiediena zona [[Āzija]]s vidienē gandrīz visā [[ziema]]s periodā. Vidējais [[atmosfēras spiediens]] šī anticiklona centrā janvārī ir 1030 [[Paskāls|hPa]], bet dažkārt tas sasniedz pat 1080 hPa. Āzijas maksimums ziemā atnes ļoti aukstu un sausu laiku un gaisa temperatūra ziemā bieži vien ir −30, −40 °C. Vasarā šeit ir zems atmosfēras spiediens. Pati zemākā gaisa temperatūra šajā apgabalā ir novērota [[Verhojanska|Verhojanskā]], 1885. gada 15. janvārī un tā bija −67,8 °C. Pats augstākais atmosfēras spiediens novērots Agatā, 1968. gada 31. decembrī un tas bija 1083,8 hPa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nožēlojamie
| operators =
| attēls = Les Misérables 2019 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ladžs Lī]]
| producents =
| scenārijs = * Ladžs Lī
* Džordano Džederlīni
* Aleksiss Maneti
| aktieri = * [[Damjēns Bonārs]]
* Aleksiss Maneti
* Džebrils Zonga
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Les Misérables''
| studija = * ''SRAB Films''
* ''Rectangle Productions''
* ''Lyly Films''
* ''Canal+''
* ''Ciné+''
* ''Arte''
* ''Wild Bunch''
* ''CNC''
| montāža =
| izplatītājs = ''Le Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|11|20|Francija}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{Eiro|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10199590/|title=
Les Misérables (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nožēlojamie"''' ({{Val|fr|Les Misérables}}) ir 2019. gada [[Francija]]s drāmas filmas, kuras režisors ir [[Ladžs Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Damjēns Bonārs]], [[Aleksiss Maneti]] un [[Džebrils Zonga]].

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences: '''Lohnesa ezera briesmonis''' jeb '''Nesija''' ir leģendārs radījums, kas varētu apdzīvot [[Lohness|Lohnesa ezeru]] [[Skotija|Skotijā]]. Tas ir arī vislabāk zināmais [[ezera briesmonis]] pasaulē.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čehijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Čehijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Grēviņš
|         vārds_orig =
|             attēls = Valdis Grēviņš ap 1925.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1895
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = [[Mazbaņi]], [[Zaļenieku pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1968
|          m_mēnesis = 07
|            m_diena = 04
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Anna Grēviņa]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]
|           paraksts =
|         pseidonīms = Zilais dzejnieks
|       nodarbošanās = Tulkotājs, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Valdis Grēviņš''' (dzimis {{dat|1895|9|26}}, miris {{dat|1968|7|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejnieks un tulkotājs.
Dzejā stilistiski izstrādāta pārdomu un intīmo pārdzīvojumu lirika ar jaunromantiķiem raksturīgu traģisku izjūtu, skumju rezignāciju par aizgājušo mirkļu skaistumu un neatgriezenību.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/autors/Valdis-Grevins/26367|title=Valdis Grēviņš|publisher=http://literatura.lv|accessdate={{dat|2018|8|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Grēviņš ir tekstu autors "[[Līvi (grupa)|Līvu]]" dziesmām "[[Dzelzsgriezējs]]" un "Karogi", kā arī [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmai "Virši zied" no filmas "[[Likteņdzirnas]]".

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Dinamo stadions
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Dinamo Stadium Minsk.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 42.67 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 36.20 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1934|6|12||bez}}
| renovated           =
* 1939
* 1947–1954
* 1978-1980
* 2012–2014
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 108×70 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (futbols)|Minskas "Dinamo"]] (1934–2008)
* ''[[FC Minsk]]'' (2009–pašlaik)
* [[Baltkrievijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 34 000
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}
'''Dinamo stadions''' ({{val|be|Стадыён Дынама}}) ir [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]. Te savas mājas spēles aizvada [[Baltkrievijas futbola izlase]] un ''[[FC Minsk]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ahims fon Akermanis
|     vārds_orig = ''Achim fon Akerman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1945]]. gada janvāris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Šnēdemīle, [[Vācija]]
([[Pila]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - majors Ervīns fon Akermanis, māte - Elvīra, dzim. fon Arnima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rozmarija fon Vinterfelda (''Rosemarie von Winterfeld'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''E.ON SE''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      = ''VEBA''<br />''VIAG''
| successor        =
| foundation       = 2000. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Esene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = enerģijas pārvades tīkli, patērētāju risinājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.eon.com eon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''E.ON SE'''''  ir [[Vācija|Vācijā]] reģistrēta Eiropas [[pārvaldītājsabiedrība]], kas nodarbojas ar elektrības un gāzes mazumtirdzniecību, elektroapgādes tīkliem un patērētāju risinājumiem. Tā ir dibināta 2000. gadā, apvienojoties uzņēmumiem ''VEBA'' un ''VIAG''. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Diseldorfa|Diseldorfā]].

sentences:
[[File:IEditWikipediaBlueBoxSiko.jpg|thumb|Sieviete T kreklā ar uzrakstu ''I edit Wikipedia'']]
'''T krekls''' ir viens no [[krekls|kreklu]] veidiem, nosaukts pēc tam esošās T burta formas. T krekliem parasti ir īsas piedurknes un apaļa kakla līnija, kā arī tiem nav apkakles. Kreklus visbiežāk izgatavo no kokvilnas tekstila.

sentences:
[[Kategorija:Dzimtas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Debian GNU/Linux
| logo                   =
| screenshot = Screenshot of Debian 12 (Bookworm) GNOME 43.9—English.png
| caption = Debian 12 (Bookworm) [[GNOME]] 43.9 darbvirsma
| website                = http://www.debian.org
| developer              = Debian Project
| family                 = [[Linux]]
| latest_release_version = 12.5 (Bookworm)
| latest_release_date    = {{dat|2024|02|10}}
| kernel_type = [[Monolīts kodols]], [[Linux]]
| userland               = [[GNU]]
| supported_platforms    = [[i386]], [[x86-64]], [[PowerPC]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[ARM architecture|ARM]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[PA-RISC family|HPPA]], [[IBM eServer zSeries|S390]], [[IA-64]]
| updatemodel            = [[Advanced Packaging Tool|APT]]
| package manager        = dpkg
| working_state          = Aktuāls
}}
'''Debian''' ir projekts, kas bāzēts ap brīvas, pilnas operētājsistēmas izstrādi, sadarbojoties brīvprātīgajiem no visas pasaules. Projekta galvenais fokuss, Debian GNU/Linux, ir populārs [[Linux distributīvs]].

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Jēkulkirhja
| Photo                = Jokolkyrkja.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Antarktīda-fiziskā
| paraksta_izvietojums = right
| latd=71 |latm=53 |lats= |latNS=S
| longd=6 |longm=40 |longs= |longEW=E
| Augstums         = 3148
| Atrašanās vieta  =
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Mīliga-Hofmaņa kalni]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1994. g.
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Jēkulkirhja''' ({{val-no|Jøkulkyrkja}}) ir ar sniegu un ledu klāts kalns [[Antarktīda|Antarktīdā]], [[Mīliga-Hofmaņa kalni|Mīliga-Hofmaņa kalnu]] grēdas un [[Fimbulheimens|Fimbulheimena]] augstākā virsotne. Atrodas grēdas austrumu daļā, [[Jakova Gakeļa masīvs|Jakova Gakeļa masīvā]], augstums {{nobr|3148 m }}(pēc citiem datiem {{nobr|2965 m}}).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Alfrēds Rozenbergs
| vārds_orģ = ''Alfred Rosenberg''
| attēls = Bundesarchiv Bild 146-2005-0168, Alfred Rosenberg.jpg
| apraksts =
| amats = Okupēto Austrumu apgabalu ministrs
| term_sākums = {{dat|1941|7|17|N}}
| term_beigas = {{dat|1945|4|30|N}}
| premjers = [[Ādolfs Hitlers]] (kā [[fīrers]])
| priekštecis =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dat|1893|1|12|N}}
| dzim_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
| mir_dati = {{dat|1946|10|16|N}}
| mir_vieta = [[Nirnberga]], [[Vācija]]
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[NSDAP]]
| dzīvesb = Hilda Lēsmane
(1915–1923, igauniete)
Hedviga Krāmere
(1925–1946, vāciete)
| bērni = 2
| profesija = arhitekts, politiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences: '''Biznesa plāns''' ir tirgzinību paņēmiens, lai noteiktu jauna pasākuma mērķus un izvēlētos labākos ceļus, kā šos mērķus sasniegt.

sentences: '''Uzņēmējs''' ({{val-en|businessperson}}, arī ''entrepreneur'') plašā nozīmē ir [[fiziska persona]], [[komersants]], kam pieder un kas vada [[uzņēmums|uzņēmumu]], parasti ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]]. Uzņēmējs ir atvasinājums no vārda "uzņemties", tas ir - uzņemties [[iniciatīva|iniciatīvu]], atbildību un [[risks|risku]] par kādu [[saimniecība|saimniecisku]] pasākumu<ref> Haidar, J.I., 2012. "[http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2066558 Impact of Business Regulatory Reforms on Economic Growth]," Journal of the Japanese and International Economies, Elsevier, vol. 26(3), pages 285–307, September</ref>.

sentences: '''Mijmaiņas darījums''' ({{val|en|swap}}) ir [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasināts]] līgums, ar kuru divas puses apmainās ar naudas plūsmām vai saistībām no diviem dažādiem finanšu instrumentiem. Lielākā daļa mijmaiņas darījumu ietver naudas plūsmas, kuru pamatā ir nosacīta pamatsumma, piemēram, aizdevums vai obligācija, lai gan instruments var būt gandrīz jebkas. Katra naudas plūsma ietver vienu mijmaiņas darījumu posmu. Viena naudas plūsma parasti ir fiksēta, bet otra ir mainīga un balstās uz etalona [[Procentu likmju mijmaiņas darījums|procentu likmi]], mainīgo [[Valūtas maiņas kurss|valūtas maiņas kursu]] vai indeksa cenu.

sentences: '''Gumiņbaktērijas''' jeb '''gumiņu baktērijas''' (''Rhizobium'') ir [[baktērija|baktēriju]] ģints, kas dzīvo [[tauriņziežu dzimta]]s [[augi|augu]] [[sakne|sakņu]] izaugumos — [[gums|gumos]] — un piesaista [[atmosfēra]]s [[slāpeklis|slāpekli]], ko ar [[nitrogenāze|nitrogenāzi]] pārveido [[amonjaks|amonjakā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana katedrāle
| native_name           = ''Stephansdom''
| image                 = Wien - Stephansdom (1).JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vīne
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 48 | latm  = 12 | lats  = 30.6 | latNS  = N
| longd = 16 | longm = 22 | longs = 22.8 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| consecration_year     = 1147
| architecture_style    = [[Romānika]], [[gotiskā arhitektūra|gotika]]
| groundbreaking        = 1137
| year_completed        = 1160
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 107 m
| width                 = 70 m
| width_nave            = 38,9 m
| height_max            = 136,7 m
| materials             =
| embedded              = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=50321 50321]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Svētā Stefana katedrāle''' ({{val|de|Stephansdom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. Mūsdienās viens no Vīnes atpazīstamākajiem objektiem.<ref name="ArchDiocese">{{tīmekļa atsauce |url=http://stephansdom.at |accessdate=2014-09-12 |language=German |title=Unser Stephensdom |trans_title=Our Stephansdom |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140824005410/http://www.stephansdom.at/ |archivedate=2014-08-24 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Balta, balta diena
| operators =
| attēls = A White, White Day.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents =
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
* [[Ida Mekina Hlinsdotira]]
* [[Hilmirs Snērs Gudnasons]]
* [[Sāra Doga Asgeirsdotira]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hvítur, Hvítur Dagur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|6|Islande}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{ISL}}
| valoda = [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|836,600}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hvitur-Hvitur-Dagur-(Iceland)#tab=summary|title=Hvítur, Hvítur Dagur (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Balta, balta diena"''' ({{Val|is|Hvítur, Hvítur Dagur}}) ir 2019. gada [[Islande]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ingvars Egerts Sigurdsons]], [[Ida Mekina Hlinsdotira]], [[Hilmirs Snērs Gudnasons]] un [[Sāra Doga Asgeirsdotira]].

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences: '''Mazpilsēta''' ir [[pilsēta]], kurā iedzīvotāju skaits svārstās no 5000 līdz 20 000,<ref name="tezaurs"/> taču šī definīcija nav strikta. Piemēram, [[Latvijas Ministru kabinets|Latvijas Ministru kabineta]] noteikumos par Kohēzijas fonda ietvaru mazpilsēta ir definēta kā apdzīvota vieta, kur iedzīvotāju skaits ir no 2 līdz 5 tūkstošiem.<ref name="likumi"/> Bieži mazpilsēta ir [[apdzīvota vieta]], kas ir lielāka par [[ciems|ciemu]], bet mazāka par [[lielpilsēta|lielpilsētu]], taču mēdz būt mazpilsētas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks kā lielos ciemos. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[Pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Dažādās valstīs mazpilsētas jēdziens var atšķirties vai pat vispār netikt lietots.

sentences: '''Apvienošanās un pārņemšana''' ({{val|en|mergers and acquisitions}}, M&A) ir darījumi, kuru rezultātā tirgū rodas lielāki [[uzņēmumi]]. Apvienošanās un pārņemšana ļauj uzņēmumiem attīstīties, mainīt sava biznesa raksturu vai konkurences nišu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/ask/answers/021815/what-difference-between-merger-and-acquisition.asp|title=Mergers May Be Profitable, but Are They Good for the Economy?|website=hbr.org|accessdate=2022. gada 1. februāris}}</ref>

sentences: '''Literatūras teorija''' ir zinātne, kas sniedz nepieciešamo teorētisko pamatojumu [[literatūra]]s interpretācijai, piedāvā pētīšanas, kritikas un analīzes metodes [[literatūras vēsture]]i un [[literatūras kritika]]i un aplūko dažādus fundamentālus ar literatūru saistītus jautājumus; literatūras teorijas sastāvā ietilpst arī [[poētika]].

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums = JCB Kauguru bibliotēka
| logo =
| attēls =
| attēla_nosaukums =
| vieta            = [[Jūrmala]], Engures iela 4a
| koordinātas      = <small>{{coord|56|57|37|N|23|35|53|E|display=inline,title|type:landmark}}</small>
| dibināta         =1969. gadā
| num_branches     =
| kolekcija        =
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejama bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          =
| direktors        =
| darbinieki       =
| website          = [https://jurmala.lv/lv/kultura/bibliotekas/18576-kauguru-biblioteka Kauguru bibliotēka]
}}
<mapframe latitude="56.960278" longitude="23.598056" zoom="15" width="220" height="200" align="right">
{
  "type": "Feature",
  "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [23.598056, 56.96027] },
  "properties": {
    "title": "Kauguru bibliotēka",
    "marker-symbol": "library"
  }
}
</mapframe>
'''Jūrmalas Centrālās bibliotēkas Kauguru bibliotēka''' dibināta 1969. gadā. Tās sākotnējā adrese — [[Nometņu iela (Jūrmala)|Nometņu iela]] 2. Pirmā vadītāja Trauta Liezere. Bibliotēka bija pakļauta [[Jūrmalas pilsēta]]s Kultūras nodaļai. No 1978. līdz 1995. gadam Kauguru bibliotēkas vadītāja bija Mārīte Greidāne. 1979. gadā bibliotēka pārcēlās uz jaunām telpām [[Talsu šoseja|Talsu šosejā]] 31/26. No 1982. gada 26.aprīļa līdz 2003. gada 1. jūnijam Kauguru bibliotēka atradās tirdzniecības centrā Talsu šosejā 39.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Duburs''' var būt:

sentences: s kolonija Kurzemē, [[Truso]] Prūsijā, [[Polocka]], [[Pleskava]], [[Staraja Ladoga|Ladoga]], [[Novgoroda]] un [[Kijeva]] Senajā Krievzemē.]]

sentences: '''Cepure''' ir daļa no [[apģērbs|apģērba]], kuru izmanto [[galva]]s nosegšanai. Cepures valkā, lai pasargātu galvu no [[nokrišņi]]em, [[ceremonija|ceremoniālu]] un [[reliģija|reliģisku]] iemeslu dēļ, [[drošība]]s pēc un arī kā [[mode]]s aksesuāru. Vēsturiski cepure norādīja arī sociālo stāvokli sabiedrībā. Mūsdienās cepure un tās valkāšanas veids visbiežāk norāda uz piederību zināmai sociālai grupai.

sentences:
[[Kategorija:Autosportisti]]
[[Kategorija:Taizemes sportisti|Autosportisti]]
[[Kategorija:Autosports Taizemē|Sportisti]]

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Mēles kauls |
  Latin        = Os hyoideum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray186.png |
  Caption      = Mēles kauls.  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draiskule
| attēls                   = Trainwreck poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trainwreck''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = [[Eimija Šūmere]]
| aktieri                  =
* [[Eimija Šūmere]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Kolins Kvinns]]
* [[Džons Sina]]
* [[Vanesa Baijere]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Ezra Millers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|15|''South By Southwest'' festivāls|2015|7|17|ASV|2015|8|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 124 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trainwreck-2015|title=Trainwreck|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 6, 2019|archive-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171013223635/http://www.bbfc.co.uk/releases/trainwreck-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainwreck15.htm|title=Trainwreck (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|140,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draiskule"''' ({{val|en|Trainwreck}}) ir 2015. gada romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Šūmere]], [[Bills Heiders]], [[Bri Lārsone]], [[Kolins Kvinns]], [[Džons Sina]], [[Vanesa Baijere]], [[Tilda Svintone]], [[Ezra Millers]] un [[Lebrons Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|15||bez}} ''South By Southwest'' festivālā.

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rhagoletis_cerasi01.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas ķiršu raibspārnmuša]] (''Rhagoletis cerasi'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Tephritoidea
| virsdzimta_lv = Raibspārnmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Edward Newman|Newman]], 1834)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |title=Tephritoidea Newman, 1834 |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305141951/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences:
'' kultūra [[Petri trauks|Petri traukā]]]]
'''Mikrobioloģija''' ({{val|el|μικρος}} (''mikros'') — 'mazs', {{val|la|bios}} — 'dzīve' un {{val|el|λογία}} (''logia'') — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas apraksta un pēta [[mikroorganisms|mikroorganismus]] un to izmantošanas iespējas. Galvenie mikrobioloģijas pētījumu objekti ir [[baktērijas]], [[raugs|raugi]] un [[pelējuma sēnes]], kā arī [[vīruss|vīrusus]]. Mikroorganismu pētniecībai tiek izmantotas metodes kā mikroorganismu kultivēšana, mikroskopija, kā arī bioķīmijas un molekulārās bioloģijas metodes, piemēram, ģenētiskā materiāla analizēšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/956|title=molekulārā bioloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2020-05-09|language=lv}}</ref> Mikrobioloģijas pētījumos ļoti svarīgi ir [[eksperiments|eksperimenti]], [[sterilitāte]] un [[tīrkultūra]]. Mikrobioloģija cieši savijas ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un [[ekoloģija|ekoloģiju]].

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Useins Bolts
 |      vārds_orig = ''Usain Bolt''
 |          attēls = Usain Bolt smiling Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Useins Bolts 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Useins Sentleo Bolts
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|8|21}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Trelonija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 195 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 93 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka = ''Lightning Bolt''
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 100 m, 200 m, 400 m, 4x100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Racers Track Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 6 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]])
 |            pc-t =
 |            rc-a = 1 (2005)
 |            rc-t =
 |            reg1 = Centrālamerikas un Karību salu
 |            reg2 = CKSČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,58 s ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,19 s ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 45,28 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|200 m}}
{{MedalDisqualified|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 m]]}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m stafete}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|4x100 m stafete}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|4x100 m stafete}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x100 m stafete}}
{{MedalBronze|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|100 m}}
}}
'''Useins Bolts''' ({{val|en|Usain Bolt}}; dzimis {{dat|1986|8|21}} [[Trelonija|Trelonijā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir jamaikiešu [[vieglatlētika|vieglatlēts]] — sprinteris, [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs, kā arī īsā sprinta stafetē. Kopā [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] un [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] U. Bolts ir izcīnījis 16 zelta medaļas, kas padara viņu par vienu no veiksmīgākajiem vieglatlētiem vēsturē.

sentences: '''Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību''' ({{val-en|Joint Declaration of the Doctrine of Justification}}, plaši pieņemts saīsinājums - JDDJ, {{val-de|Gemainsame Erklärung zur Rechtfertigungslehre}}), teoloģiskajās aprindās nereti saīsināts - Kopējais paziņojums, ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s (PLF) un [[Romas katoļu baznīca]]s (RKB) {{dat|1999|10|31}} [[Augsburga|Augsburgā]], [[Vācija|Vācijā]] noslēgts dokuments par abu pušu kopēju izpratni jautājumā par cilvēka attaisnošanas galvenajiem nosacījumiem. Dokumentu parakstīja PLF prezidents Dr. Kristiāns Krauze (Dr. ''Christian Krause'') un RKB [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] prezidents kardināls Idriss Kasadijs (''Idris cardinal Cassady'').

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas vēstures hronoloģija''' aptver laika posmu kopš senākajām rakstiskajām atsaucēm uz notikumiem [[Latvija]]s teritorijā līdz mūsdienām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nekrietneles
| attēls                   = Mean Girls film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mean Girls''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Marks Voterss]]
| producents               = [[Lorne Maiklss]]
| scenārija autors         = [[Tīna Feja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Tims Mīdovss]]
* [[Ana Gastejera]]
* Tīna Feja
* [[Leisija Šaberta]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lizija Kaplana]]
* [[Daniels Franziss]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Broadway Video]]''
* ''[[M.G. Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|4|19|Holivuda|2004|4|20|ASV|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mean-girls-2004|title=Mean Girls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 13, 2018|archive-date={{dat|2016|04|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160421164134/http://bbfc.co.uk/releases/mean-girls-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meangirls.htm|title=Mean Girls (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|129 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nekrietneles"''' ({{val|en|Mean Girls}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Marks Voterss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Reičela Makadamsa]], [[Tims Mīdovss]], [[Ana Gastejera]], [[Tīna Feja]], [[Leisija Šaberta]], [[Amanda Saifreda]], [[Lizija Kaplana]] un [[Daniels Franziss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|19||bez}} Holivudā.

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Russia}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Ankogels
| Photo                = Ankogel.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.05 |latNS=N
| longd=13.25 |longEW=E
| Augstums         = 3252
| Relatīvais_augstums  = 576
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Laoaga
 | official_name            = ''Laoag''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Laoag Church facade.JPG
| image2                   = Aurora Park, Laoag City, Ilocos Norte, Philippines.jpg
| image3                   = Laoag International Airport terminal exterior.jpg
| image4                   = La Paz Sand Dunes.jpg
| image5                   = Laoag City Hall (front).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos norte laoag.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1965
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 116.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111651
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 11 | lats = 52 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 37 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2900
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.laoagcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Hidra
| abbreviation = Hyi
| name_latin = Hydrus
| RA = 0h05m - 4h40m
| dec = −58° - −82
| areatotal = 243
| arearank = 61. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''β Hyi''
| starmagnitude = 2,82
| neareststarname = ''β Hyi''
| stardistance = 24,37
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zelta Zivs]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 8
| latmin = 90
}}

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]

sentences: {{cita nozīme|bioloģisku jēdziens|sociālu terminu|dzimte (socioloģija)}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Libērijas Republika
|            valsts_nosaukums = Liberia
|               karoga_attēls = Flag of Liberia.svg
|            karoga_nosaukums = Libērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Liberia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Libērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''The love of liberty brought us here''
|                valsts_himna = ''[[All Hail, Liberia, Hail!]]''
|               kartes_attēls = Location_Liberia_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = -
|               galvaspilsēta = [[Monrovija]]
| latd=6 | latm=19 | latNS=N | longd=10 | longm=48 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Libērijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Joseph Boakai]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Libērijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Jeremiah Koung]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Libērijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Sie-A-Nyene Yuoh]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 111,369
|               platība_rangs = 103.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 5 358 483
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 40
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 180.
|                     IKP_PPP = $1.469 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/01/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=668&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=30&pr.y=16 |title=Liberia|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-04-22}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $372<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0.364
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 176.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Libērijas dolārs]]1
|                valūtas_kods = LRD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.lr]]
|              tālsarunu_kods = 231
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = [[ASV dolārs]] arī ir apgrozībā.
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Libērija''' ({{val|en|Liberia}}, [[IPA]]: {{IPA|[laɪˈbɪəriə]}}), oficiāli '''Libērijas Republika''' (''Republic of Liberia''), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], kas apskalo valsts rietumdaļu. Ziemeļos Libērija robežojas ar [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], [[Gvineja|Gvineju]], bet austrumos ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]]. Libērijas galvaspilsēta ir [[Monrovija]], kurā dzīvo aptuveni pusmiljons no nedaudz vairāk kā 3 miljoniem valsts iedzīvotāju.

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žans Fransuā Šampolions
|     vārds_orig = ''Jean-François Champollion''
|         attēls = Jean-Francois Champollion 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žana Fransuā Šampoliona 1831. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Fižaka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|Francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Valodniecība]], [[vēsture]], [[eģiptoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rozetas akmens]] rakstības atšifrēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Fransuā Šampolions''' ({{val|fr|Jean-François Champollion}}; dzimis {{dat|1790|12|23}}, miris {{dat|1832|3|4}}) bija [[franči|franču]] [[vēsturnieks]], [[valodnieks]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]].

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Frīstailisti| ]]
[[Kategorija:Frīstaila slēpošana olimpiskajās spēlēs]]

sentences: '''Robežkalibrs''' ir bezskalas [[Mērinstruments|kontroles rīks]], ar kuru pārbauda izstrādājuma (biežāk — gludo cilindrisko salāgojumu, bet arī konisku virsmu, vītņu u.c.) [[Ģeometrija|ģeometrisko]] [[Parametrs (tehnika)|parametru]] — [[Izmērs|izmēra]], [[forma]]s, [[Virsma|virsmu]] savstarpējā novietojuma<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgās metroloģijas pamatkurss|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-027-4|last2=Rudzītis|first2=Jānis|last3=Odītis|first3=Ivars}}</ref> — atbilstību izstrādājumam noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]].

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vjetnama]]
[[Kategorija:Vjetnama]]

sentences:
'''Favrs''' ({{val|fr|Favre}}) var būt:
* [[Brets Favrs]] (''Brett Favre''; 1969) — ASV amerikāņu futbola spēlētājs;
* [[Lisjēns Favrs]] (''Lucien Favre''; 1957) — šveiciešu futbola treneris un bijušais futbolists.

sentences:
'''Kehils''' var būt:
* [[Gērijs Kehils]] (''Gary Cahill'') — Anglijas futbolists (dzimis 1985. gadā);
* [[Tims Kehils]] (''Tim Cahill'') — Austrālijas futbolists (dzimis 1979. gadā).

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Panātru rinda|suga_lv=Efejlapu veronika|suga=Veronica hederifolia|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Veronica opaca<small> Fr.</small>|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=VeronicaOpacaLuddveronika.jpg|kategorijas=nē}}'''Blāvā veronika''' (''Veronica opaca'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama gandrīz visā teritorijā, tomēr pārsvarā valsts rietumu daļā un reti, [[Dārzs|dārzos]], [[Tīrums|tīrumos]], nezālienēs un ceļmalās. Virzienā uz ziemeļiem un ziemeļaustrumiem no Latvijas suga sastopama ļoti reti un sporādiski.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-opaca-fr/|title=blāvā veronika - Veronica opaca Fr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''iOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name = ''iOS''
|logo =iOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =
|developer = ''[[Apple Inc.]]''
|family = ''[[macOS]]''
|source_model =
|latest_release_version = 11.3.1
|latest_release_date =
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui =
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/ios/ Apple - iOS]
|supported_platforms = ''[[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]'' un otrās paaudzes ''[[Apple TV]]''
|logo_size=100px|language=40 valodas|bodystyle=width:310px|marketing_target=[[Viedtālrunis|Viedtālruņi]] un [[Planšetdators|planšetdatori]]}}

sentences:
'''Rabinovičs''' var būt:
* [[Ābrams Rabinovičs]] (''Абрам Исаакович Рабинович'') — Krievijas šahists (1878—1943);
* [[Iļja Rabinovičs]] (''Илья Леонтьевич Рабинович'') — Krievijas šahists (1891—1942);
* [[Īzaks Rabinovičs (politiķis)|Īzaks Rabinovičs]] — Latvijas politiķis (1884—1941);
* [[Īzaks Rabinovičs (matemātiķis)|Īzaks Rabinovičs]] — Latvijas matemātiķis (1911—1977).

sentences: '''Ziemeļkosova''' ({{val|sr|Северно Косово / Severno Kosovo}}, {{val|sq|Kosova Veriore}}) ir neoficiāls nosaukums apgabalam [[Kosova]]s ziemeļos, kurā pārsvarā dzīvo [[serbi]], bet pārējā teritorijā pārsvarā dzīvo [[albāņi]] (vairāk nekā 90%).

sentences:
[[Kategorija:Dabas stihijas]]
[[Kategorija:Hidroloģija]]
[[Kategorija:Ūdens]]

sentences:
'''Astēnija''' ({{val|el|astheneia}} — nespēks)<ref name="Dako P 1999">Dako P. Psiholoģijas brīnumainās uzvaras, Apgāds Zvaigzne ABC. Rīga, 1999.</ref> [[psiholoģija]]s zinātnē apzīmē spēka trūkumu. Tā rada lielu nogurumu jau pamostoties un grūtības darbā. Parādās arī grūtības "gribēt". Nespēja koncentrēt uzmanību. Tukšuma sajūta galvā. Cilvēks kļūst pārlieku jūtīgs, viņu satrauc skaļi trokšņi, spilgta gaisma, sarunas. Garastāvoklis svārstīgs, mainās pat niecīgu iemeslu dēļ, daudzkārt rodas kaprīza neapmierinātība un raudulība (emocionāls vājums); bieži ir galvassāpes, nemierīgs miegs, veģetatīvi traucējumi. Smagas astēnijas gadījumā slimnieks ir pasīvs, maz uztver apkārtējos kairinājumus, garastāvoklis apātisks vai nomākts.<ref name="medicine.lv">http://www.medicine.lv/raksti/astenija_pme</ref> Astēnijai ir daudz tādu pašu simptomu kā [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijai]], ar kuru to bieži jauc. Tas ir psihisks un fizisks nespēks, vājums, kam raksturīgs novājināts [[nervu sistēma]]s tonuss. Ja netiek novērsts stresa cēlonis un sniegta palīdzība, sāk parādīties astēnija un dažādi psihosomatiski simptomi.<ref>Kulbergs J. Dinamiskā psihiatrija, Jumava, Rīga, 2001</ref>
Astēnijas pazīmes ir viegla nogurdināmība, nespēja izturēt sasprindzinājumu un vispārēja psihiskās aktivitātes pamazināšanās, svārstīgs garastāvoklis, slikts miegs, galvassāpes, pastiprināts jūtīgums pret trokšņiem, spilgtu gaismu un dažāda veida [[Veģetatīvā nervu sistēma|veģetatīvi]] traucējumi.<ref name="medicine.lv"/>

Biežāk sastopamie astēnijas cēloņi var būt pārciestas galvas traumas, ilgstoša emocionāla un fiziska pārpūle, to var izraisīt ilgstoši neārstēti infekcijas perēkļi, pārmērīgs darbs, fiziski nogurdinoša sociālā vai ģimenes vide, vitamīnu trūkums utt.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Rezņiks''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jons Mikens
|     vārds_orig = ''Jonas Mikėnas''
|         attēls = Romualdas Marcinkus.Jonas Liorentas.Antanas Gustaitis.Juozas Namikas.Jonas Mikenas.Kazys Rimkevicius.near ANBO.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jons Mikens (otrais no labās)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviators, keramiķis un tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jozs Mikēns]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
retikulārajos audos]]
'''Retikulārie audi''' ({{val-la|textus reticularis}}) ir [[Saistaudi|saistaudu]] veids ar tīklainu uzbūvi. Tos veido šūnas ar daudziem izaugumiem ([[retikulārās šūnas]]) un retikulārās jeb argirofilās (tādas, kuras iekrāsojas ar [[sudrabs|sudraba]] sāļiem) [[kolagēns|kolagēna]] [[šķiedras]]. Retikulāro šūnu lielāka daļa ir saistīta ar retikulārajām šķiedrām un tās saslēdzas savā starpā ar izaugumiem, veidojot trīsdimensiju tīklu. Retikulārie audi veido [[Asinsrades orgāni|asinsrades orgānu]] ([[liesa]]i, [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēm]], [[aknas|aknām]]) [[Stroma|stromu]] un mikrovidi asinsšūnu attīstīšanai.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: Ir aprakstīts daudz '''[[ozolu mūķene]]s''' [[Parazitoīdi|parazitoīdu]], [[Plēsējs|plēsēju]], [[Infekcija|infekciju]] un citu dabisko [[Dabisks ienaidnieks|ienaidnieku]].

sentences:
s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Ģeogrāfiskais platums''' (φ) ir leņķis starp [[ekvators|ekvatoru]] un kādu no poliem uz [[globuss|globusa]]. Platums var būt no 0° uz ekvatora līdz 90° uz [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]]. Ģeogrāfiskos platumus, kuri atrodas [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], dažreiz sauc arī par pozitīviem, bet tos, kuri atrodas [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — par negatīviem. Tā kā [[Zeme]] nav pilnīgi apaļa, tad attālums starp divām [[paralēle|paralēlēm]] ar 1 grāda intervālu visur nav pilnīgi vienāds, tas ir apmēram 111 km.

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences:
ir tipiski zālēdāji]]
'''Zālēdāji''' ir [[organisms|organismi]], kas anatomiski un fizioloģiski ir pielāgoti uzturā lietot [[augi|augu]] pasaules [[barība|barību]]. Šo terminu visbiežāk attiecina uz [[dzīvnieki]]em. Zālēdāji var būt dažādi dzīvnieki, sākot ar [[kukaiņi]]em un beidzot ar tādiem lieliem zīdītājiem kā [[ziloņi]]em. Zālēdājus sauc arī par '''fitofāgiem''' ({{val-el|φυτόν}}, ''phuton'' — ‘augs’; {{gree|φαγεῖν}}, ''phagein'' — ‘ēst’). [[Barības ķēde|Barības ķēdē]] zālēdāji atrodas zem [[visēdāji]]em un [[gaļēdāji]]em.

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| name_native = Комуністична па́ртія України
| colorcode = red
| party logo = Flag_of_the_Communist_Party_of_Ukraine.svg
| founded = 1917. gada 3.-5. decembris
1993. gada 19. jūnijs
| dissolved = 1991. gada 30. augusts
2022. gada 16. maijs
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Trial of the Chicago 7''
| operators =
| attēls = TrialChicago7poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents =
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Denjels Flahertijs]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Noa Robinss]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Alekss Šarps]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Trial of the Chicago 7''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Cross Creek Pictures''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Marc Platt Productions''
* ''ShivHans Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|25}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|115,709}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trial-of-the-Chicago-7-The#tab=summary|title=The Trial of the Chicago 7 (2020) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Trial of the Chicago 7''''' ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska tiesu drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Saša Barons Koens]], [[Denjels Flahertijs]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Maikls Kītons]], [[Frenks Landžella]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Edijs Redmeins]], [[Noa Robinss]], [[Marks Railenss]], [[Alekss Šarps]] un [[Džeremijs Strongs]].

sentences: '''Tembrs''' jeb [[Skaņa|skaņas]] nokrāsa ir īpašība, pēc kuras atšķir vienāda augstuma skaņas, kuras var būt dažādu [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]] vai cilvēka [[balss]] radītas. Tembrs ir nosacīts [[jēdziens]], jo skaņas uztvere ir subjektīva. Skaņas [[svārstības]] tikai retos gadījumos mēdz būt [[Harmoniskās svārstības|harmoniskas]], visbiežāk to raksturs ir komplicēts, līdz ar to skaņas tembru nosaka svārstību sastāvs. Katra cilvēka balsij ir individuāls tembrs. Skaņas tembrs var būt vēss, silts, spalgs, griezīgs, samtains, metālisks, sulīgs, spožs u.c.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Vieglatlētika]]
[[Kategorija:Vieglatlētika]]

sentences:
nogulumi [[Doles sala|Doles salā]].]]
'''Augšdevons''' ('''D3''') jeb '''vēlais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 26 mlj. gadus (385,3 ± 2,7 - 359,2 ± 2,5 Ma). Augšdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Frānas stāvs|Frānas]] un [[Famenas stāvs|Famenas stāvos]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Graužupīte
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,7
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Graužupīte''' (arī '''Graužupe''') ir [[Daugava]]s labā krasta pieteka. Upe sākas mežainā apvidū [[Rembates pagasts|Rembates pagastā]]. Pēc tam tā tek caur Lielvārdes ziemeļrietumu robežu un ietek pie Lielvārdes rietumu robežas. Tā veido robežu starp [[Lielvārde]]s pilsētu un [[Rembates pagasts|Rembates pagasta]] [[Graužupes|Graužupēm]].<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97655 |title=Informācija par objektu: Graužupīte |accessdate={{dat|2023|04|10||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> Graužupīti šķērso [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļš A6]] ([[Rīga]]—[[Daugavpils]]—[[Krāslava]]—Baltkrievijas robeža ([[Patarnieki]])).

sentences:
" ar [[Valdis Dombrovskis|Valdi Dombrovski]]]]
'''Intervija''' (no {{val|en|interview}}) ir publicēta [[saruna]] ar kādu [[Persona|personu]], kurā tiek uzdoti jautājumi un saņemtas atbildes. Intervijas mērķis ir iegūt noteiktu [[Informācija|informāciju]] un iepazīstināt ar to konkrētu auditoriju. Vārda sākotnējā nozīme ir sanāksme, saruna, apspriede.<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca, 7. burtnīca,  šķirklis 13019A. Gulbja apgādībā, Rīga,  1931. -1932. gads.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title                  = ''Docker''
| name                   =
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| collapsible            =
| author                 = Solomons Haikss
| developer              = ''[[Docker, Inc.]]''
| released               = {{dat|2013|03|20}}<ref name="docker-1.0-release-article" />
| discontinued           =
| latest release version = 19.03.8
| latest release date    = {{dat|2020|3|10}}<ref name="docker-releases" />
| latest preview version =
| programming language   = ''[[Golang|Go]]''<ref name="source-code" />
| operating system       = [[Linux]], [[Windows]], [[macOS]]{{Efn|''Docker'' [[macOS]] izmanto Linux virtuālo mašīnu konteineru palaišanai.<ref name="docker-for-mac" />}}
| platform               = [[x86-64]], [[ARM architecture|ARM]], [[z/Architecture|s390x]], [[ppc64]]le
| language               =
| genre                  = OS līmeņa virtualizācija
| license                =
}}
'''''Docker''''' ir vairāku ''[[PaaS]]'' produktu kopums, kas izmanto operētājsistēmas līmeņa virtualizāciju, lai piegādātu programmatūru pakotnēs, ko sauc par konteineriem.<ref name="SYS-CON Media" /> Konteineri ir savstarpēji izolēti un apvieno savu programmatūru, bibliotēkas un konfigurācijas failus vienā pakotnē, taču tie var sazināties savā starpā.<ref name="Docker frequently asked questions (FAQ)" /> Pastāv gan bezmaksas, gan ''premium'' līmenis. ''Docker'' publiski tika izziņots 2013. gadā ''[[PyCon]]'' konferences laikā.<ref name="docker-announcement" /> Tajā pašā gadā tas kļuva par atvērtā pirmkoda projektu.<ref name="infoq-2013-03" />

sentences: '''Plakanie gubumākoņi''' ({{val-la|Сumulus humilis}} (Cu hum)) ir pa visām debesīm izmētāti [[gubumākoņi]] ar diezgan stingru pamatu, bet tie ir ļoti maz attīstīti vertikālā virzienā. Tie atrodas 500—1000 m augstumā virs zemes. Galvenokārt novērojami [[vasara|vasarā]]. Parasti tie rodas no rīta, savu maksimālo attīstību sasniedz pirms dienas vidus, bet ap vakaru tie izklīst, pārejot jau par [[gubu slāņmākoņi]]em. Mērenajos platumos ziemā šie mākoņi ir ļoti reti. Cu hum esamība debesīs norāda uz to, ka būs labs laiks, tāpēc tos sauc arī par "labā laika mākoņiem".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Snowy Owl - Schnee-Eule.jpg
| att_nosaukums = Mātīte
|       attēls2 = Bubo scandiacus (Linnaeus, 1758) Male.jpg
|att2_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Bubo
|      ģints_lv = Ūpji
|          suga = Bubo scandiacus
|       suga_lv = Baltā pūce
|      binomial = Bubo scandiacus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Nyctea scandiaca''
|     izplatība =
{{legend|#0C5F8E|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#59B1D8|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltā pūce''' (''Bubo scandiacus'') ir liela auguma [[pūču dzimta]]s (''Strigidae'') [[plēsīgais putns]], kas pieder [[ūpji|ūpju ģintij]] (''Bubo''). Vēl nesenā pagātnē baltā pūce tika klasificēta monotipiskā balto pūču ģintī (''Nyctea''), bet, veicot [[DNS]] pētījumus, noskaidrojās, ka baltā pūce ir tuvu radniecīga ūpju ģints sugām. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Bird List: Owls, 2020]</ref>

sentences:
{{POV}}
'''Multikulturālisms''' jeb '''daudzkulturālisms''' ir [[ideoloģija]], [[politika]] un [[diskurss]], kas iestājas par [[kultūra]]s plurālisma vērtībām un kultūras formu daudzveidības saglabāšanu. Multikulturālisma kontekstā atšķirības tiek apzīmētas nevis ar jēdzienu „svešs”, bet gan „atšķirīgs”. Atšķirības domāšana norāda, ka jebkuram atšķirīgajam ir tiesības pastāvēt tāpēc, ka tas ir vēsturiski veidojies, ka ar to saistās savdabība, ka tas ir neaizstājams ar otru, nevar ieņemt otra vietu, ka tā funkcijas ir vienreizīgas un tāpēc neaizstājamas.

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: Šajā sarakstā iekļauti '''118 identificētie [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]]'''.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Retrovīruss''' ir [[RNS]] saturošs [[vīrusi|vīruss]], kas vairojas, transkribējot savu RNS par [[DNS]] un iekļaujot šo DNS [[šūna]]s [[hromosomas|hromosomās]]. Retrovīrusi ir nozīmīga vēzi izraisošo vīrusu grupa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv = Šizosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus <small>Obruchev, 1940</small>
}}
'''Šizosteji''' (''Schizosteus'') (no ''schizo'' — šķelt un ''osteon'' — kauls, sakarā ar vēdera plātnes šķēlumu) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteīdu apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1940. gadā aprakstīja krievu paleontologs [[Dmitrijs Obručevs]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Schizosteus asatkini]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevonā]] [[Pērnavas svīta|pērnavas]] un [[Narvas svīta|narvas svītās]] [[Igaunija|Igaunijā]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalos]], kā arī Ļeņingradas apgabala [[Arukilas svīta|arukilas]] svītā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bobijs
| attēls                   = Bobby poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bobby''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Emilio Estevess]]
| producents               =
* [[Edvards Bass]]
* [[Hollija Vīrsma]]
* [[Mišels Litvaks]]
| scenārija autors         = Emilio Estevess
| galvenajās lomās         =
* Emilio Estevess
* [[Lindsija Loena]]
* [[Harijs Belafonte]]
* [[Niks Kanons]]
* [[Lorenss Fišburns]]
* [[Helēna Hanta]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Eštons Kučers]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Bold Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|14|Toronto kinofestivāls|2006|11|17|Ierobežotās vietās|2006|11|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bobby-2006|title=Bobby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bobby.htm|title=Bobby (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bobijs"''' ({{val|en|Bobby}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Emilio Estevess]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Harijs Belafonte]], [[Niks Kanons]], [[Lorenss Fišburns]], [[Helēna Hanta]], [[Entonijs Hopkinss]] un [[Eštons Kučers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Cita nozīme|pašreizējo pilsoņu karu|ASV iebrukumu un tam sekojošo cīņu pret nemierniekiem 2003.—2011. gadam|Irākas karš}}
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas pilsoņu karš
| image    =
| caption  =

Irākas karte pēc uzvaras pār Islāma valsti 2017. gada decembrī

{{krāsa|#cc829b}} [[Irāka|Irākas valdība]] un tās sabiedrotie militārie grupējumi

{{krāsa|#d7e074}} [[Irākas Kurdistāna]] ([[Pešmerga]])

{{krāsa|#e3da75}} [[Jazīdi|Jazīdu]] un [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]] bruņoto vienību kontrolētā teritorija

| partof            =
| date              = {{dat|2014|01|01|N|bez}}—{{dat|2017|12|09|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            = Irākas uzvara.
| status            =
| combatants_header = Karojošās puses
| combatant1        = '''{{vieta|Irāka}}'''

 [[Irākas Kurdistāna]]
* [[Pešmerga]]
{{vieta|Irāna}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.thetimes.co.uk/article/irans-special-forces-rush-in-to-help-floundering-ally-g5lw3hsfcxb|title=Iran’s special forces rush in to help floundering ally|publisher=''[[The Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

 [[Rožava]]

 [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]]

 [[Kurdistānas Brīvās Dzīves partija|PJAK]]

[[Hezbollah]]

{{collapsible list
| title =  [[Apvienoto spēku militārā operācija „Inherent Resolve”|CJTF–OIR]]
| bullets = true
| {{vieta|ASV}}
| {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
| {{vieta|Francija}}
| {{vieta|Beļģija}}
| {{vieta|Nīderlande}}
| {{vieta|Austrālija}}
| {{vieta|Jordānija}}
| {{vieta|Dānija}}
| {{vieta|Maroka}}
| {{vieta|Kanāda}}
}}
| combatant2=''' [[Islāma valsts]]'''

'''Atbalsts:'''

{{vieta|Saūda Arābija}}<ref name="wikilQSAsupport">{{tīmekļa atsauce|url=https://wikileaks.org/podesta-emails/emailid/55380|title=Here's what I mentioned|publisher=''[[WikiLeaks]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref> (pati noliedz)
{{vieta|Katara}}<ref name="wikilQSAsupport"/> (pati noliedz)
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     =
|strength2     =
|casualties1   =

18 802 civiliedzīvotāju gājuši bojā, 36 245 ievainoti

([[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dati, 2014.I—2015.X)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.usnews.com/news/world/articles/2016-01-19/un-report-nearly-19-000-civilians-killed-in-under-2-years|title=U.N. Says Nearly 19K Dead in Iraq Due to IS|publisher=''U.S. News''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

54 203 civiliedzīvotāju gājuši bojā

(''Iraq Body Count'' dati, 2014.I—2016.XII)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.iraqbodycount.org/database/|title=Documented civilian deaths from violence|publisher=''Iraq Body Count''|accessdate={{dat|2017||||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

4 687 398 pārvietotas personas

no tām 1 613 784 atgriezušies mājās

([[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]] dati, 2014.I—2017.III)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://iraqdtm.iom.int/|title=Figures from Jan 2014 to 16 Mar 2017|publisher=[[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]]|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Irākas pilsoņu karš''' (2014—2017) bija [[pilsoņu karš]] [[Irāka|Irākā]], kura laikā 2016. gada otrajā pusē un 2017. gada sākumā [[Islāma valsts]] cieta sakāvi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-middle-east-38641509|title=Islamic State group 'lost quarter of territory' in 2016|publisher=''[[BBC News]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.aol.com/article/news/2017/02/22/isis-is-losing-massive-amounts-of-territory-heres-what-theyv/21719401/|title=ISIS is losing massive amounts of territory — here's what they've left behind|publisher='''[[AOL]]'''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Religion in the Netherlands|Reliģija Nīderlandē}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akrilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=СН2=СН–СООН
|molmasa=72,06
|blīvums=1051
|kušanas temperatūra=285 K (12 °C)
|viršanas temperatūra=412 K (139 °C)
}}
'''Akrilskābe''' jeb '''propēnskābe''' (СН2=СН–СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā [[karbonskābe]]. Tā normālos apstākļos ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Akrilskābe šķīst ūdenī un polāros organiskajos šķīdinātājos. Akrilskābes esterus un sāļus sauc par '''akrilātiem'''. Akrilskābi un tās esterus lieto par monomēriem. Aizvietojot akrilskābes molekulā vienīgo ūdeņradi pie otrā oglekļa atoma, iegūst [[metakrilskābe|metakrilskābi]].

sentences: '''Alus''' ir [[Rūgšana|raudzēts]] [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko iegūst, pārraudzējot apiņotu [[mieži|miežu]] vai [[kvieši|kviešu]] [[iesals|iesala]] [[misa (produkts)|misu]].{{sfn2|Riekstiņš, Čerņevska|2010|p=15}} Tas ir pasaulē izplatītākais alkoholiskais dzēriens un 3. populārākais dzēriens aiz [[ūdens]] un [[tēja]]s.{{sfn2|Riekstiņš, Čerņevska|2010|p=4}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''ICI House''
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Orica House.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Austrālija|Melburna}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1955
| completion_date     = 1958
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                = 81 metrs
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 19
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''''ICI House''''' jeb '''''Orica House''''' ir biroju ēka [[Melburna]]s austrumu daļā, [[Viktorija (Austrālija)|Viktorijā]], [[Austrālija|Austrālijā]]. Ēkas kopējais augstums ir 81 metrs un tai ir 19 stāvi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
'''Magnusons''' var būt:

sentences: '''Fon Ikskili''' jeb '''Ikšķili''' ({{val|de|Uexküll, Yxkull, Uxkull}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences:
'''Bēnudārzs''' jeb '''pirmsskolas izglītības iestāde''' kalpo [[Bērns|bērniem]] kā pāreja starp mājas izglītības un oficiālās izglītības iegūšanu. Otra bērnudārza definīcija paskaidro, ka tā ir izglītības iestāde, kas sagatavo bērnus nākamajam līmenim - pamatizglītības apguvei pamatskolā.
Bērniem rotaļu veidā māca pamatprasmes un zināšanas, kā arī reizēm pasniedz parastas nodarbības.

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Lerijs Sendžers
|     vārds_orig = Larry Sanger
|         attēls = L Sanger.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Lerijs Sendžers 2006. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
}}
'''Lerijs Sendžers''' ({{val|en|Larry Sanger}}, pilnā vārdā '''Lorenss Marks Sendžers''' ({{val|en|Lawrence Mark Sanger}}); dzimis [[1968]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] [[Belvjū]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir viens no [[Vikipēdija]]s dibinātājiem un bija galvenais redaktors, kamēr strādāja kompānijā "[[Bomis]]".

sentences:
'''Čeks''' ({{val-fr|chèque}}) ir [[vērtspapīrs]], [[dokuments]] un [[finanšu instrumenti|finanšu instruments]], parasti papīra formātā, kas nosaka kārtību, kādā izmaksā [[nauda|naudu]] no čeka devēja [[bankas konts|bankas konta]]. Par čeku sauc arī [[talons|talonu]], kuru [[pircējs|pircējiem]] izdod [[pārdevējs|pārdēvēji]] tirdzniecības vietās pēc [[pirkums|pirkuma]] veikšanas, vai arī papīru, kurš jāapmaksā pie [[kase]]s.
==Saites==
*[http://likumi.lv/doc.php?id=90973 Čeku likums]
{{ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Precējies ar mafiju
| operators =
| attēls = Married to the mob movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mišela Feifere]]
* [[Metjū Modains]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Mersedesa Rūela]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|8|19}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315145217/weekend/|title=Married to the Mob |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Precējies ar mafiju"''' ({{Val|en|Married to the Mob}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Metjū Modains]], [[Dīns Stokvels]], [[Mersedesa Rūela]] un [[Aleks Boldvins]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Alūksnes evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Alūksnes luterāņu baznīca 2000-09-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Alūksnes baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Alūksnes baznīca
| position = left
| latd  = 57  | latm  = 25  | lats  = 30  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 02  | longs = 55  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Alūksnes novads]], [[Alūksne]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| architect  = [[Kristofs Hāberlands]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1781]]
| year_completed        = [[1788]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes luterāņu baznīca
|      numurs = 2700
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Kakls |
  Latin        = Collum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Structure of Adam's apple.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
'''Hāgas parks''' ir viens no karaliskajiem nacionālajiem pilsētas parkiem.Tas atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]]. Viņš ir To stokholmieši mēdz arī saukt vienkārši par Hāgu, cits nosaukums ir Gustaviānisks parks par godu tā radītājam karalim [[Gustavs III|Gustavam III]], pēc kura iniciatīvas parks tika radīts laika posmā no 1780. līdz 1797. gadam. Parku un tajā atrodošās celtnes ir veidojuši tādi [[arhitekts|arhitekti]] kā Frederiks Magnuss Pīpers, Luīzs Žans Desprezs, Kārlis Kristofers Gjorvels un Ulofs Tempelmans. Parks ir veidots, ietekmējoties no [[angļu parks|angļu parku]] stila veidošanas principiem. Hāgas parkam ir raksturīgas lielas zālāju platības, pusatvērti aploki, kas mijās ar apmežotām platībām.
Šo parku ir apdziedājis un dievinājis [[Zviedrija]]s dziesminieks, [[trubadūrs]] Kārlis Mikaels [[Belmans]], kura patrons bija pats karalis Gustavs III.

sentences: {{Citas nozīmes|radioteleskopu|Mark II|Mark II}}

sentences:
[[File:Bouse de Yak.JPG|250px|thumb|[[Jaks|Jaku]] kizjaka žāvēšana [[Tibeta|Tibetā]]]]
'''Kizjaks''' ir [[kurināmais]], ko sagatavo no kaltētiem [[liellopi|liellopu]] [[mēsli]]em. Izplatīts reģionos ar sausu [[klimats|klimatu]] un attīstītu nomado [[lopkopība|lopkopību]] — [[Vidusāzija|Vidusāzijā]], [[Mongolija|Mongolijā]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Andi|Andos]]. Parasti kizjaku sagatavo no dažādu lielo mājdzīvnieku — [[liellopi|liellopu]], [[zirgi|zirgu]], [[jaki|jaku]], [[kamieļi|kamieļu]], [[aitas|aitu]], [[kazas|kazu]], [[lamas|lamu]] — mēsliem, sajaucot tos ar [[salmi]]em un kaltējot [[saule|saulē]].

sentences:
]]
'''Kristalizācija''' ir dabisks vai mākslīgs cietu [[kristāls|kristālu]] veidošanās process — šķīdināmās vielas [[nogulsnes|nogulšņu]] izkrišana no šķīduma, [[kausējums|kausējuma]] sasalšana vai, retāk, kristālu veidošanās tieši no [[gāze]]s ([[desublimācija]]). Tas ir pretējs process kušanai vai šķīšanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizēšanās temperatūru. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme. Ar jēdzienu 'kristalizācija' apzīmē arī kristālu veidošanos no [[pārsātināts šķīdums|pārsātināta šķīduma]].

sentences:
{{IPA infokaste/core
|ipa-number={{{ipa-number}}}
|ipa-text=&#{{{ipa}}};
|ipa-image={{{ipa-image}}}
|imagesize={{{imagesize}}}
|unicode={{{unicode}}}
|ipa-entity=&#{{{ipa}}};
|xsampa={{{xsampa}}}
|kirshenbaum={{{kirshenbaum}}}
|sound={{{sound}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Valodu veidnes|IPA]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Ersa
| vārds_orig =
| attēls = Mirdza Ersa.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1924
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2008
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Valka]], {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs = Tālivaldis Lībietis
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Eridāna
| abbreviation = Eri
| name_latin = Eridanus
| RA = 3,25
| dec = −29
| areatotal = 1138
| arearank = 6. vieta
| numbermainstars = 24
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 12
| brighteststarname = Ahernars
| starmagnitude = 0,46
| neareststarname = ''ε Eri''
| stardistance = 10,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Greblis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences: b{{Commonscat|Figure skaters from the United States|ASV daiļslidotāji}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name        = Felipe VI
|name-orig   = ''Felipe VI de España''
|image       = Felipe VI en 2023 (cropped).jpg
|caption     = Felipe VI 2023. gadā
|succession  = [[Spānijas karalis]]
|reign-start = {{dat|2014|6|19|N}}
|reign-end   = pašlaik
|coronation  = {{dat|2014|6|19|N}}
|predecessor = [[Huans Karloss I]]
|heir   = [[Leonora (Astūrijas princese)|Leonora]]
|reg-type    = Premjerministrs
|regent      = [[Mariano Rahojs]]<br />[[Pedro Sančess]]
|spouse      = [[Karaliene Letīcija|Letīcija Ortisa Rokasolano]] {{small|(2004–pašlaik)}}
|issue       = * [[Leonora (Astūrijas princese)|Leonora]]
* [[Infanta Sofija]]
|house       = [[Burboni|Burbonu dinastija]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=His Majesty the King Juan Carlos|url=http://www.casareal.es/sm_rey/index-iden-idweb.html|website=The Royal Household of His Majesty the King|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110218175811/http://www.casareal.es/sm_rey/index-iden-idweb.html|archivedate={{dat|2011|02|18||bez}}|access-date={{dat|2012|08|22||bez}}}}</ref>
|full name   = Felipe Huans Pavlo Alfonso de Todoss los Santos de Borbons i de Gresia
|father      = [[Huans Karloss I]]
|mother      = [[Karaliene Sofija|Grieķijas un Dānijas Sofija]]
|birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1968|1|30}}
|birth_place = {{Vieta|Spānija|Madride}}
|death_date  =
|death_place =
|religion    = [[Romas katoļu baznīca]]
|signature   = Signature of Felipe, Prince of Asturias (vector).svg
}}
'''Felipe VI''' (kristīts '''Felipe Huans Pavlo Alfonso de Todoss los Santos de Borbons i de Gresia''' ({{val|es|Felipe Juan Pablo Alfonso de Todos los Santos de Borbón y de Grecia}}); dzimis {{dat|1968|1|30}}) ir pašreizējais [[Spānijas karalis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Brensons
|     vārds_orig = ''Richard Charles Nicholas Branson''
|         attēls = File:Richard Branson March 2015 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Brensons 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[anglis]]
|   nodarbošanās = ''[[Virgin Group]]'' izveidotājs un īpašnieks
|  darbības_gadi = 1966—''pašlaik''
|        dzimums = v
|         vecāki = Īva Brensone (māte)
|          brāļi =
|          māsas = Vanesa Brensone
|   dzīvesbiedrs = Kristena Tomasi (1972—1979, šķīrušies)<br />Džoana Templmena (1989—pašlaik)
|          bērni = 3 (1 miris)
|       paraksts = File:Richard Branson signature SVG.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''"Eņģeļa pasts"''' ir {{dat|2016|9|27}} NSUS biedrības (No Sirds Uz Sirdi) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nsus.lv/|title=NSUS labdarības biedrība|publisher=nsus.lv}}</ref> dibināts [[labdarība]]s projekts. Idejas autore un projekta vadītāja ir Līga Uzulniece (NSUS biedrības dibinātāja un vadītāja). Projekta mērķis — iepriecināt un uzmundrināt Latvijas pansionātos, aprūpes centros vai savās mājās mītošos seniorus un arī jaunāka gada gājuma cilvēkus ar vēstulēm un apsveikuma kartītēm, kuras rakstītas tikai ar roku un saņemtas tikai pa pastu (ar pasta zīmogu), kā senākos laikos.

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Heinrihs Lākmanis''' ({{val|de|Karl Heinrich Laakmann}}; 1892—1955) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vēsturnieks]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
Par '''līdzskani''' ({{IPA2|liːt͡s.skɑ.nis}}) vai '''konsonantu''' [[Artikulatorā fonētika|artikulatorajā fonētikā]] sauc tādu [[valoda]]s [[Skaņa (fonētika)|skaņu]], kuras radīšanai tiek pilnībā vai daļēji slēgts augšējais [[balss trakts]]. Par augšējo balss traktu sauc tā daļu virs [[Gāmurs|gāmura]].

sentences: Četri '''''Grand Slam''''' [[teniss|tenisa]] turnīri ir [[ATP]] (vīriešiem) un [[WTA]] (sievietēm) sezonas prestižākās sacensības, ņemot vērā pasaules ranga punktus, tradīcijas, naudas balvu fondu un sabiedrības uzmanību. Tie ir:

sentences: '''Rumbulas tirgus''' bija [[tirgus]] agrākā [[Rumbulas lidlauks|Rumbulas lidlauka]] teritorijā [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 450 [[Rīga|Rīgas]] [[Rumbula]]s apkaimē.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =235px
|               vārds =Muhameds Ikbāls
|          vārds_orig =محمد اقبال
|              attēls =Iqbal.jpg
|          att_izmērs =175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1877
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =9
|            dz_vieta =[[Silkota]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1938
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Lahora]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[islāma filozofija]]
|           intereses =
|              idejas =[[divu nāciju teorija]]
|          alma_mater =[[Valdības koledžas universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Minhenes Ludviga Maksimiliāna Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis|Aristoteļa]], [[Rūmī]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gētes]], [[Frīdrihs Nīče|Nīčes]] un [[Anrī Bergsons|Bergsona]]
|          ietekmējis =Kustību par [[Pakistāna|Pakistānu]], [[Ali Šariati]]
|               darbi =
|              valoda =[[urdu]]
[[persiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus vētra
| attēls                   = Ice storm poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Storm''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Teds Houps]]
* [[Džeimss Šamuss]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = Džeimss Šamuss
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Džoana Allena]]
* [[Henrijs Zernijs]]
* [[Ādams Hanns-Bairds]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeimijs Šeridans]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Good Machine]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|5|12|Kannu filmu festivāls|1997|9|26|ASV}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997|title=The Ice Storm|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413213259/http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=icestorm.htm|title=The Ice Storm (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ledus vētra"''' ({{val|en|The Ice Storm}}) ir 1997. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Rika Mūdija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Džoana Allena]], [[Henrijs Zernijs]], [[Ādams Hanns-Bairds]], [[Tobijs Magvairs]], [[Kristīna Riči]], [[Elaidža Vuds]], [[Džeimijs Šeridans]] un [[Sigurnija Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|12||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences:
{{Komponista infokaste
|       platums =
|         vārds = Arams Hačaturjans
|    vārds_orig = ''Արամ Խաչատրյան''
|        attēls = Aram Khachaturian 1971.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Arams Hačaturjans 1971. gadā
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1903
|    dz_mēnesis = 6
|      dz_diena = 6
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tbilisi|td=Gruzija}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1978
|     m_mēnesis = 5
|       m_diena = 1
|       m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = Armēnis
|       dzimums = V
|      paraksts = Aram Khachaturian signature.svg
|         stils =
|         žanrs =
|       tehnika =
|         grupa =
|      mācījies =
|     skolotāji =
|     skolnieki =
|   apbalvojumi =
|      piezīmes =
|   kategorijas = nē
}}
'''Arams Hačaturjans''' ({{val|ru|Арам Ильич Хачатурян}}; {{val|hy|Արամ Խաչատրյան}}; dzimis {{dat|1903|6|6}}, miris {{dat|1978|5|1}}) bija [[armēņi|armēņu]] komponists un diriģents. Tiek uzskatīts par vienu no vadošajiem padomju komponistiem.<ref name="Huang"/><ref name="Encyclopedia of Music in the 20th Century"/>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Register.bg
|sponsors              = Register.bg
|domātais-pielietojums = Ar [[Bulgārija|Bulgāriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Bulgārijā
|ierobežojumi          = Reģistrētājam vai tā pārstāvim jāatrodas Bulgārijā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.registr.bg/ REGISTER.bg]
|}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''USA-261''
| Nosaukums_orig         = ''X-37B OTV-4''<br />''AFSPC-5''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma              = ''[[X-37B]]''
| KA_veids               = [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma        = ''[[X-37B]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks    =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki]]/[[DARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|5|20|SK}} 15:05  [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Atlas V/501]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ULTRASat]]'', ''[[Lightsail-A]]'', ''[[USS Langley (pavadonis)|USS Langley]]'', ''[[BRICSat-P]]'', ''[[ParkinsonSat]]'', ''[[GEARRS-2]]'', ''[[AeroCube-8A]]'', ''[[AeroCube-8B]]'', ''[[OptiCube 1]]'', ''[[OptiCube 2]]'', ''[[OptiCube 3]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           = {{dat|2017|5|7|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 718 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 5400 kg
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="spaceflightnow 2015-05-27" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija            = 38°
| Periods =
| Apoapsīda              = 325 km
| Periapsīda             = 312 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[USA-240]]'' (''OTV-3'')
| KA_nāk                 = ''[[USA-277]]'' (''OTV-5'')
}}
'''''USA-261''''' jeb '''''X-37B OTV-4''''', kodētais nosaukums '''''AFSPC-5''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Boeing]]'' būvēta militāra bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] ''[[X-37B]]'' otrā eksemplāra otrais kosmiskais lidojums. Tas orbītā palaists 2015. gada maijā; uz zemes atgriezās 2017. gada maijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Saguinus bicolor Parque do Mindu.jpg
|           valsts =Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Chordata
|    nodalījums_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Primates
|         kārta_lv = Primāti
|           dzimta = Callitrichidae
|        dzimta_lv = Kalitriksi
|            ģints = Saguinus
|         ģints_lv = Tamarīni
|             suga = S. bicolor
|          suga_lv = Divkrāsainais tamarīns
|      kategorijas = nē
}}
'''Divkrāsainais tamarīns''' ({{val|la|Saguinus bicolor}}), ko dažkārt dēvē par Brazīlijas kailsejas tamarīnu, ir kritiski apdraudēta primātu suga, kas sastopama [[Brazīlija]]s [[Amazones lietus mežs|Amazones lietus meža]] ierobežotā apgabalā. 2005. gadā tas tika nosaukts par [[Manausa]]s pilsētas, Brazīlijā, talismanu.<ref>https://www.oneearth.org/species-of-the-week-pied-tamarin/</ref><ref name="Gordo, M. 2021">Gordo, M.; Röhe, F.; Vidal, M.D.; Subirá, R.; Boubli, J.P.; Mittermeier, R.A.; Jerusalinsky, L. (2021). "Saguinus bicolor". IUCN Red List of Threatened Species. 2021: e.T40644A192551696. doi:10.2305/IUCN.UK.2021-1.RLTS.T40644A192551696.en. Retrieved 11 November 2021.</ref> Šī Suga ir apdraudēta, jo palielinoties Manausas pilsētai, sarūk lietus mežu platības kurās dzīvo šis primāts.
== Izskats ==
Maza izmēra [[primāti]]. Ķermeņa garums bez astes ir 20,8–28,3 cm; ieskaitot asti, 33,5–42,0 cm. Tēviņi vidēji sver 428 gramus.<ref>Smith, R. J.; W. L. Jungers. Body mass in comparative primatology (англ.) // Journal of Human Evolution. — Elsevier, 1997. — Vol. 32, no. 6. — P. 523—559. — doi:10.1006/jhev.1996.0122. — PMID 9210017.</ref> Dzīves ilgums savvaļā ir līdz 10 gadiem.

sentences: '''Paleocēns''' ({{val|grc|παλαιός}} — "sens" + {{gree|καινός}} — "jauns") ir [[Paleogēna periods|paleogēna perioda]] pirmā [[Ģeoloģiskā epoha|epoha]] ar kuru sākas [[kainozojs]]. Tā sākās pirms 66,0 mlj. gadu un beidzās pirms 55,0 mlj. gadu. Tādējādi šī epoha ilga apmēram 10 mlj. gadu. Paleocēns nomainīja [[Mezozojs|Mezozoja]] ēras [[Augškrīts|augškrīta]] epohu un beigās pārgāja [[Eocēns|eocēna]] epohā. Šo epohu norobežo divi ģeoloģiski notikumi. Tā sākas pēc [[Krīta-terciāra masveida izmiršana]]s, kad, domājams, meteorīta trieciena rezultātā izmainījās klimats un izmira dinozauri un daudzas citas mezozoja organismu grupas, bet nobeidzās ar [[Paleocēna-eocēna termālais maksimums|paleocēna-eocēna termālo maksimumu]], kad īsā laika posmā būtiski palielinājās Zemes vidējā temperatūra, novedot pie daudzu organisma grupu izmiršanas.

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Fraternitas Rigensis
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1823
|   dibināšanas vieta = [[Tartu|Tērbata]]
|              krāsas = zils-sarkans-balts
|              devīze = Leiden oder Triumphieren,
Ambos oder Hammer sein
|                  cq = Bīskapa iela 5, Rīga (1929-1931)
 Dzirnavu iela 25 Rīga (1932-1939).
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidilokosa
| official_name = ''Ilocos Sur''
| image_skyline = Sta. Maria Church, Ilocos Sur.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] sarakstā iekļautā Santamarijas baznīca
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 35 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Vigana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Kandona]]
| p3 = [[Vigana]]
| p6 = '''32 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILS
| website                  = {{URL|https://mis.ilocossur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Sur}}, {{val|en|Province of Ilocos Sur}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 32 municipalitātēs un sīkāk 768 barangajās. Provinces centrs ir [[Vigana]], bet lielākā pilsēta — [[Kandona]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]]. Provincē atrodas divas [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] vietas — [[Vigana]]s mantojuma pilsēta un Santamarijas [[baroks|baroka]] baznīca.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Treneris''' (angļu: ''trainer'', ''to train'' — audzināt, apmācīt) ir [[izglītība]]s un sporta darba speciālists, kurš nodrošina [[Sports|sporta]] treniņu procesu atbilstoši treniņu mērķiem un uzdevumiem, cilvēks, kurš atdod savas [[zināšanas]], spēku, [[Dvēsele|dvēseli]] savam audzēknim un attīsta ne tikai viņa funkcionālās iespējas un meistarību, bet gan personību kā veselumu;
[[persona]], kas nodarbojas ar individuāla sportista vai sporta komandas vispārējo fizisko, speciālo sagatavošanu, morāles vērtību, tikumības un arī patriotisma attīstīšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Lanîûs mînor.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Laniidae
 |     dzimta_lv = Čakstu dzimta
 |         ģints = Lanius
 |      ģints_lv = Čakstes
 |          suga = Lanius minor
 |       suga_lv = Melnpieres čakste
 |      binomial = Lanius minor <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1788)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic Benchmark''''' (OMXBB) ir ''[[Nasdaq]]'' fondu biržas indekss, kurā iekļautas [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], kas ir kotētas ''[[Nasdaq Riga]]'', ''[[Nasdaq Vilnius]]'' un ''[[Nasdaq Tallinn]]'' biržās. Indeksa portfeli veido lielāko un aktīvāk tirgoto uzņēmumu akcijas, kuras pārstāv visus ''Nasdaq'' Baltijas biržās kotēto uzņēmumu sektorus. Indeksā iekļauto uzņēmumu akciju īpatsvars balstās uz uzņēmuma brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus vērtību, tātad indeksā tiek iekļauta tikai brīvā publiskā apgrozībā pieejamo akciju vērtība. Indekss tiek pārskatīts reizi pusgadā — janvārī un jūlijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nasdaqbaltic.com/lv/tirgus-informacija/par-indeksiem/|title=Par indeksiem|website=Nasdaq Baltic|access-date=2023-04-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://indexes.nasdaqomx.com/docs/Methodology_OMXBB.pdf|title=Methodology_OMXBB|date=2021}}</ref>

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Common Whitethroat.jpg
 | att_nosaukums =
 | att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Sylviidae
 |  dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia communis
 | suga_lv = Brūnspārnu ķauķis
 |      binomial = Sylvia communis <small>([[John Latham|Latham]], 1787)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Brūnspārnu ķauķis''' (''Sylvia communis'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], ziemo [[Āfrika|Āfrikā]] uz dienvidiem aiz [[Sahāra]]s.<ref name=iuc/><ref name=orn/> Tam ir 4 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes]</ref>

sentences: '''Pompeji''' ({{val|la|Pompeii}}, {{val|it|Pompei}}) bija [[Senā Roma|Senās Romas]] pilsēta, kas atrodas netālu no mūsdienu [[Neapole]]s, [[Kampānija]]s reģionā. Tā, tāpat kā [[Herkulāna]], tika iznīcināta [[Vezuvs|Vezuva]] izvirduma laikā 79.gada 24. augustā. Izvirduma laikā pilsētu pārklāja bieza pelnu kārta, tāpēc pilsēta saglabājusies praktiski neskarta. Pompeji iekļauti ''[[UNESCO]]'' [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektriskais lādiņš''' ir [[fizikāls lielums]], kas nosaka [[Elektromagnētisms|elektromagnētisko]] mijiedarbību intensitāti <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektriskais lādiņš|website=siic.lu.lv|access-date=17.08.2021}}</ref>, [[Fizika|fizikā]] to apzīmē ar <math>q \ </math> un tā [[mērvienība]] ir [[kulons]] (C).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stulbs un vēl stulbāks 2
| attēls = StulbsUnVelStulbaks2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dumb and Dumber To''
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents = * [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Džoijs Makfarlends]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Riza Azizs]]
| scenārija autors = * Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Benets Jelins]]
* [[Šons Anderss]]
* [[Džons Moriss]]
* [[Maiks Serone]]
| galvenajās lomās = * [[Džims Kerijs]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Robs Rigls]]
* [[Lorija Holdena]]
* [[Reičela Melvina]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
| mūzika = ''[[Empire of the Sun (grupa)|Empire of the Sun]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Red Granite Pictures]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|11|14}}
| ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-and-dumber-2014|title=Dumb and Dumber To|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 21, 2018|archive-date={{dat|2018|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180929211320/http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-and-dumber-2014}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dumberto.htm|title=Dumb and Dumber To (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 21, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|169,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[Stulbs un vēl stulbāks]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Stulbs un vēl stulbāks 2"''' ({{val|en|Dumb and Dumber To}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džefs Denjelss]], [[Robs Rigls]], [[Lorija Holdena]], [[Reičela Melvina]] un [[Ketlīna Tērnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|14||bez}}. Filma ir turpinājums 1994. gada filmai "[[Stulbs un vēl stulbāks]]".

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Telesur''
|sponsors              = ''Telesur''
|domātais-pielietojums = ar [[Surinama|Surinamu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto Surinamā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telesur.sr/ www.telesur.sr]
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences: '''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

sentences: '''Somijas Republikas karogs''' ir [[Somijas Republika]]s karogs, kurš tika pieņemts [[1918]]. gada martā - četrus mēnešus pēc valsts izveidošanas. Karoga atveidojuma pamatā ir skandināvu krusts. Zilais krusts karogā simbolizē Somijas ezerus un debesis, bet baltā krāsa - sniegu un Somijas vasaru gaišās naktis.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = The Long Goodbye
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|959 tūkstoši}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|3|7}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Lion's Gate Films]]''
| operators = [[Vilmoss Zigmonds]]
| oriģinālnos = ''The Long Goodbye''
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| aktieri = * [[Eliots Gūlds]]
* [[Nīna van Pallandta]]
* [[Stērlings Heidens]]
| scenārijs = [[Lī Brekets]]
| producents = [[Džerijs Biks]]
| režisors = [[Roberts Oltmens]]
| žanrs = ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Longposter.jpg
| imdb =
}}'''''The Long Goodbye''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Oltmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Gūlds]], [[Nīna van Pallandta]] un [[Stērlings Heidens]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1953. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Rhenus AG & Co. KG
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = 1912
| Sēdeklis            = Holzwickede,([[Vācija]])
| Vadība              = Klemens Rethmann, Valdes priekšsēdētājs <br /> Norbert Rethmann, Uzraudzības Padomes priekšsēdētājs
| Darbinieku_skaits   = 18.000 (2010)
| Apgrozījums         = 3 miljardi. EUR (2010)
| Bilance             =
| Nozare              = Loģistika
| Produkti            = Loģistikas pakalpojumi Uzglabāšana, Transports, Pārkraušana, Ostu un KV-terminālu pakalpojumi
| Mājaslapa           = [http://www.rhenus.com/ www.rhenus.com]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Labie zēni
| operators =
| attēls = GoodBoys poster LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džīns Stupnickis]]
| producents = * Lī Eizenbergs
* Evans Goldbergs
* [[Sets Rogens]]
* Džeimss Vīvers
| scenārijs = * Lī Eizenbergs
* Džīns Stupnickis
| aktieri = * [[Džeikobs Tremblejs]]
* [[Kīts L. Viljamss]]
* [[Breidijs Nūns]]
* [[Mollija Gordone]]
* [[Lils Rels Houerijs]]
* [[Midori Frānsisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Boys''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|11}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|111,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1275299329/|title=Good Boys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Labie zēni"''' ({{Val|en|Good Boys}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džīns Stupnickis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeikobs Tremblejs]], [[Kīts L. Viljamss]], [[Breidijs Nūns]], [[Mollija Gordone]], [[Lils Rels Houerijs]] un [[Midori Frānsisa]].

sentences:
{{cita nozīme|naudas zīmi|aizdevumu pakalpojumu zīmolu|DelfinGroup}}
 (1021) penges ([[1946]])]]
'''Banknote''' ir [[Nauda|naudas zīme]], kas izgatavota no [[Papīrs|papīra]], blīva [[Audums|auduma]] (parasti [[Zīds|zīda]]), [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s, ierasti taisnstūra formas. [[Nacionālā valūta|Nacionālās valūtas]] banknotes apgrozībā izlaiž valsts [[centrālā banka]] un ''[[de jure]]'' ir jāpieņem visā valsts teritorijā kopā ar [[Monēta|monētām]] (dažās valstīs monētas netiek laistas apgrozībā).

sentences:
[[Kategorija:Viļaka]]
[[Kategorija:Ielas Balvu novadā|Viļaka]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Viļaka]]

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Antaress
|               attēls =
Antaresa atrašanās vieta [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā
|       citi nosaukumi =
|           zvaigznājs = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
|          deklinācija = −26° 25′ 55″
|        rektascensija = 16h 29m 24s
|    redzamais spožums =
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 7,2
}}
'''Antaress''', pazīstams arī kā '''Skorpiona Alfa''' jeb '''Skorpiona α''' (''α Sco, Alpha Scorpii''), ir sarkanā [[pārmilzu zvaigzne]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika|galaktikā]]. Tā ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|15. spožākā zvaigzne]] pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref name="aaa474_2_653">{{cite journal | first=F. | last=van Leeuwen | year=2007 | month=November | title=Validation of the new Hipparcos reduction | journal=Astronomy and Astrophysics | volume=474 | issue=2 | pages=653–664 | bibcode=2007A&A...474..653V | doi=10.1051/0004-6361:20078357 |arxiv = 0708.1752 }}</ref> tās rādiuss ir pielīdzināms 883 [[Saule]]s rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp [[Marss (planēta)|Marsu]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Bikovmisa
| oriģinālnosaukums    = ''Быков Мыс''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=72| latm=00| lats=20| latNS=N
| longd=129| longm=06| longs=45| longEW=E
| novietojums          = [[Bikovska]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1965
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Jakutijas Hidrometeoroloģijas un vides monitorēšanas pārvalde
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Meteoroloģiskā stacija «Bikovmisa»''' ({{val|ru|Метеорологическая станция III разряда «Быков Мыс»}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ugms14.ru/index_7.php |title=Устав ФГБУ ЯУГМС |access-date={{dat|2021|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210110094053/http://ugms14.ru/index_7.php }}</ref> ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Laptevu jūra]]s [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu krastā [[Bikovska]]s ciemā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Stacija izveidota 1965. gadā.<ref>[http://www.esimo.ru/atlas/Laptevix/2_watertemp_station_90003_0.html Единая государственная система информации об обстановке в Мировом океане]</ref> 2007.—2008. gadā [[SĢG|Starptautiskā ģeofizikas gada]] programmas ietvaros stacija modernizēta.<ref>[https://books.google.lv/books?id=jSXlDQAAQBAJ&pg=PT82&lpg=PT82&dq=%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F+%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F+%D0%B1%D1%8B%D0%BA%D0%BE%D0%B2+%D0%BC%D1%8B%D1%81&source=bl&ots=ymBqC2nHIk&sig=ACfU3U2AmJXGL_OfNEzpkXyONnHZPqZKRA&hl=lv&sa=X&ved=2ahUKEwiQmruIu7buAhVtCBAIHWhXBGoQ6AEwBHoECAgQAg#v=onepage&q=%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F%20%D0%B1%D1%8B%D0%BA%D0%BE%D0%B2%20%D0%BC%D1%8B%D1%81&f=false Итоги МПГ 2007/08 и перспективы российских полярных исследований]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Fjodorovna''' var būt:
* [[Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja II sieva)]];
* [[Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja I sieva)]];
* [[Marija Fjodorovna (Pāvila I sieva)]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

sentences: '''Šizofrēnija''' (no {{val|el|σχίζω}} (''skhízō'') — 'saskaldu' un ''φρήν'' (''phrḗn'') — 'dvēsele, prāts') ir [[slimība]], kad slimniekam parādās [[garīgi traucējumi]] un zūd [[īstenība]]s [[uztvere]]. Tā bieži izpaužas kā [[halucinācija|halucināciju]] parādīšanās, [[paranoja]], iracionālu uzskatu paušana un nesakarīga [[runāšana]] ([[šizofāzija]]).<ref>Shizofāzija med. — Runas sajukums. http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305101635/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Māsa Kerija
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Teodors Dreizers]], [[Raimonds Pauls]], [[Jānis Peters]], [[Kārlis Pamše]]
| title_orig       = ''Sister Carrie''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[mūzikls]]
| publisher        =
| pub_date         = 1979
| izdota latviski  =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Retorika]]

sentences:
lugas ''[[Le Bourgeois gentilhomme|Le Bourgeois Gentilhomme]]'' galvenais tēls — buržujs]]
'''Buržuāzija''' ({{val-fr|bourgeoisie}}) [[socioloģija|socioloģijā]] un [[politoloģija|politoloģijā]] ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda ''burgeis'' (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sociālo šķiru, kurai pieder [[kapitāls]], un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "'''buržuji'''" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.<ref>[http://www.marxists.org/glossary/terms/b/o.htm#bourgeois-society Bourgeois Society] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Infobox
| child          = {{{child|}}}
| subbox         = {{{subbox|}}}
| italic title   = {{{italic title|<noinclude>no</noinclude>}}}
| bodystyle      = float: {{{align|right}}}; width: {{#if:{{{width|}}}|{{{width|}}}|22em}}; border-spacing: 2px;
| bodyclass      = {{#ifeq:{{{collapsible|}}}|yes|collapsible {{#if:{{{state|}}}|{{{state}}}|autocollapse}}}} hproduct

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dricānu svēto apustuļu Simeona un Jūdas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = 15423 Drycański kościół parafialny pod wezwaniem śś. Ap. Szymona i Judy. 1859..jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Dricānu Romas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
| map_label = Dricānu baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 38  | lats  = 59  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 11  | longs = 16  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dricānu pagasts]], [[Dricāni]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1859]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Viktors Petrovskis
| website               =http://dricanudraudze.mozello.lv/
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]
| length                = 22,56 m
| width                 = 13,56 m
| width_nave            =11,25 m
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Dricānu svēto apustuļu Simeona un Jūdas Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu Baznīcas]] [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://katolis.lv/baznica-latvija/diecezes-un-draudzes/rezeknes-aglonas-dieceze.html |title=katolis.lv |access-date={{dat|2018|05|14||bez}} |archive-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180726165342/http://katolis.lv/baznica-latvija/diecezes-un-draudzes/rezeknes-aglonas-dieceze.html }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://radieceze.lv/diecezes_draudzes.html|title=Romas katoļu Baznīcas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Dricānu pagasts|Dricānu pagasta]] [[Dricāni|Dricānos]]. Baznīca ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/5801/|title=Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas pieminekļu saraksts|last=|first=|access-date=|date=}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences: Ir pieejamas divas dziedātājas [[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] diskogrāfijas lapas.

sentences:
{{cita nozīme|ASV štatu|salu Antarktikā|Snova}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Nevada
 | native_name             = ''Nevada''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Las Vegas strip.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Lasvegasa no visām ASV lielpilsētām attīstās visstraujāk
 | image_flag              = Flag of Nevada.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Nevada.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = ''Silver State'' (Sudraba štats)
 | motto                   = ''All For Our Country'' (Viss mūsu valstij)
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Kārsonsitija]]
 | largest_city            = [[Lasvegasa]]
 | official_language       = [[angļu valoda]] (''de facto'')
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nevada in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Nevadas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =R
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             =Stīvs Sisolaks
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 286367
 | area_land_km2           = 284362
 | area_water_km2          = 2005
 | area_water_percent      = 0,7
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Bondari smaile]], 4005
 | elevation_min_m         = [[Kolorādo (upe)|Kolorādo upe]]. 146
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2723322
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie — 84,25%
melnie — 8,58%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] — 34%
[[katoļi]] — 44%
nereliģiozi — 20%
[[mormoņi]] — 10%
 | timezone                = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
austrumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{url|http://www.nv.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-NV
 | blank1_name             =
 | blank1_info             =
 | footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Augstkalnes pagasts}}

sentences: '''Sājūdens''' jeb '''iesāļūdens''' ir [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[saldūdens]], tomēr mazāku nekā jūras [[sāļūdens]]. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram [[Estuārs|estuāros]]. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās [[jūra]]s, kurās ieplūst liels [[Upe|upju]] saldūdens apjoms (piemēram, [[Baltijas jūra]]<ref>[http://raksti.daba.lv/referaati/2005/GEverts/zooplanktonafaili/baltijas2.html Baltijas jūras raksturojums]</ref>).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences: '''Urīns''' ({{val|la|urina}}), sarunvalodā '''čuras''', senāk arī '''mīzali''', ir [[ķermeņa šķidrums]], kas veidojas [[nieres|nierēs]], uzkrājas [[urīnpūslis|urīnpūslī]] un tiek izvadīts no organisma pa [[urīnvads|urīnvadiem]]. Cilvēku urīns parasti ir [[dzeltenā krāsa|dzeltenā krāsā]] ar īpatnēju smaku. Vidēji 24 stundās cilvēki izvada no 0,8 līdz 1,5 litriem urīna.<ref name="PME"/> Urīna sastāvs ir atkarīgs no [[vielmaiņa]]s, [[dzimums|dzimuma]], [[vecums|vecuma]], [[masa|svara]] un [[veselība]]s stāvokļa.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kimberlijas plato
|attēls                 = Pentecost River.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type              = Austrālija#Rietumaustrālija
| map_relief = jā
| map_label             =
|lat_dir =S |lat_deg =16|lat_min =00|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =126|lon_min =30|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Austrālija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 380
|platums                = 320
|kalns                  = [[Ordas kalns]]
|augstums               = 936
|pilsētas               =
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ārkanzasa
Arkansas
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Litlroka]]
| pilsēta = [[Litlroka]]
| iestāšanās = [[1836]]. gada [[15. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = AR Ark. US-AR
| mājaslapa = [http://www.arkansas.gov www.arkansas.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 2 810 872
| iedzīvotājiV = 32
| iedzblīvums = 19,82
| iedzblīvumsV = 34
| ieņēmumi = 33 948
| ieņēmumiV = 48
| rase = baltādainie — 82,43%
melnādainie — 16,09%
| reliģija = [[protestanti]] — 78%
[[katoļi]] — 7%
nereliģiozi — 14%
| platība = 137 002
| platībaV = 29
| garums = 420
| platums = 385
| ūdens = 2,09
| augstums = Megesina kalns, 840
| Vaugstums = 198
| Zaugstums = 17
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences: '''Jauns savienības līgums''' bija mēģinājums 1991. gada novembrī pārveidot [[PSRS]] tās sabrukuma periodā, izveidojot bijušo [[PSR republikas|padomju republiku]] konfederāciju ar kopīgiem bruņotajiem spēkiem un ārpolitiku, bet neatkarīgu iekšpolitiku.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{iw+}}
'''Zilā obligācija''' ({{val|en|blue bond}}) ir finanšu instruments, ko emitē valdība, attīstības bankas un citi, lai no investoriem iegūtu kapitālu [[jūra]]s un [[Okeāns|okeāna]] bāzētiem projektiem, kas sniegtu pozitīvu vides, ekonomikas un klimata ietekmi. Zilo obligāciju iedvesmoja [[Zaļā obligācija|zaļo obligāciju]] koncepts, ar ko cilvēki ir vairāk pazīstami.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.worldbank.org/en/news/feature/2018/10/29/sovereign-blue-bond-issuance-frequently-asked-questions|title=Sovereign Blue Bond Issuance: Frequently Asked Questions|website=World Bank}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|[[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] ēku|[[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] kora dziesmu|Gaismas pils (dziesma)}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums     = Latvijas Nacionālās bibliotēkas ēka
|alternat nosaukums = Gaismas pils
|attēls             = Skats uz LNB jauno ēku no Uzvaras bulvāra.jpg
|attēla_platums     = 250px
|attēla_paraksts    =
|koordinātu karte   = Riga 2
|latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 27.71 | latNS  = N
|longd = 24 | longm = 5 | longs = 47.52 | longEW = E
|valsts             = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese             = Mūkusalas iela 3
|apkaime            = [[Torņakalns]]
|statuss            = Atvērta
|celtnieciba        = [[2008. gads|2008]]. — [[2013. gads|2013]].
|pamatakmens        = [[2008. gads|2008]]. gada [[16. decembris]]<ref group="P">Kapsulas iemūrēšana pamatakmenī notika [[2008. gads|2008]]. gada [[20. jūnijs|20. jūnijā]], bet pamatakmens iemūrēšana LNB pamatos notika tā paša gada [[16. decembris|16. decembrī]].</ref>
|iecer pabeigt      =
|pabeigts           =
|atverts            = [[2014]]. gada [[29. augusts|29. augustā]]
|ekspluatācijā no   = 2014
|nojaukts           =
|iznicinats         =
|pielietojums       =
|antena spice       =
|jumts              = 68,30
|augsej stava       =
|skatu lauk         =
|stavu skaits       = 12
|liftu skaits       =
|izmaksas           = 268,466 miljoni [[eiro]]<ref>{{ziņu atsauce |last1=Nagla |first1=Ilze |title=Gaismas pils izmaksas vairāk nekā desmit gados - 268 miljoni eiro |url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/grafiks-gaismas-pils-izmaksas-vairak-neka-desmit-gados-268-miljoni-eiro.a88285/ |accessdate={{dat|2020|11|30||bez}} |agency=LSM |date={{dat|2014|06|11||bez}}}}</ref>
|platiba            = 40 455
|arhitekts          = [[Gunārs Birkerts]]
|arhit birojs       =
|projekta vad       =
|inzinieris         =
|buvnieks           = NBA<ref group="P">NBA (Nacionālā būvkompāniju apvienība) - tajā ietilpst SIA "Skonto Būve", AS "RBSSKALS" un SIA "RE&RE".</ref>
|attistitajs        =
|ipasnieks          =
|parvaldnieks       =
|atsauces           =
|emporis nr         = 139920
|areja saite        = {{URL|http://www.gaismaspils.lv}}
{{URL|https://www.lnb.lv/lv/par-biblioteku/lnb-eka}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Jana
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             = Радуга, РТТ-472 - panoramio.jpg
| paraksts           = Jana pie [[Ustjkuiga]]s
| attēla_izmērs      =
| karte             = Yana river.png
| kartes_paraksts   = Janas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=50| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=133| sāk_gar_m=15| sāk_gar_s=06| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71| iet_plat_m=32| iet_plat_s=49| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=136| iet_gar_m=43| iet_gar_s=03| iet_gar_EW=E
| garums            = 972
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 132
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 132
| caurtece          = 1021
| gada_notece       =
| baseins           = 238 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Sartana]], [[Dulgalāha]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Janas līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Adiaķi]], [[Bitantaja]]
}}
'''Jana''' ({{val|ru|Яна}}) vai '''Ģāni''' ({{val|sah|Дьааҥы}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], plūst pa [[Sahas Republika]]s teritoriju. Otra lielākā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]] ieplūstošā upe aiz [[Ļena]]s. Nosaukums cēlies no [[jukagiru valoda]]s vārda ''йангэ'' — ‘zoss’.<ref>[https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/771/%D0%AF%D0%BD%D0%B0 Вода России. Яна]</ref>

sentences:
{{Valsts Eirovīzijas konkursā infokaste
| valsts=[[Ungārija]]
| karogs=Flag of Hungary.svg
| parraiditajs=[[MTVA]]
| nac atlase=
| pied reizes=1
| pirma reize=[[2017. gada Eirovīzijas koris|2017]]
| ESC lab=[[2017. gada Eirovīzijas koris|2017]]
| ESC sl=[[2017. gada Eirovīzijas koris|2017]]
| majaslapa=
| EBU lapa=
}}
'''[[Ungārija]] [[Eirovīzijas koris|Eirovīzijas korī]]''' ir piedalījusies vienu reizi, debitējot [[2017. gada Eirovīzijas koris|2017. gada konkursā]], kad valsti pārstāvēja Bēlas Bartoka vīru koris.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Granger|first=Anthony|title=Hungary confirms participation in Eurovision Choir of the Year 2017|url=https://eurovoix.com/2017/03/20/hungary-confirms-participation-eurovision-choir-year-2017/|website=eurovoix.com|publisher=Eurovoix|accessdate={{Dat|2017|3|20}}|date={{Dat|2017|3|20}}|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Vīnskābes optisko izomēru struktūrformulas

Vīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H6O6
|molmasa=150,09
|blīvums=optiskajiem izomēriem 1759,8 kg/m3
mezovīnskābei 1666 kg/m3
racemāta kristālhidrātam 1697
|kušanas temperatūra=optiskajiem izomēriem 170 °C
mezovīnskābei 140 °C
racemātam 203—205 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Vīnskābe''' (dihidroksidzintarskābe, 2,3-dihidroksibutāndiskābe, НООС–СНОН–СНОН–СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Vīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Vīnskābes sāļus sauc par '''tartrātiem''' (no {{val|la|cremor tartari}} — 'vīnakmens').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fengu ģimene
| operators =
| attēls = The Family Fang (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džeisons Beitmens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Džeisons Beitmens
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Mērijana Planketa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Family Fang''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|14|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2016|4|29|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Fengu ģimene"''' ({{Val|en|The Family Fang}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Beitmens]]. Filmā galvenās lomas atveido Beitmens, [[Nikola Kidmena]], [[Kristofers Volkens]] un [[Mērijana Planketa]]. Filma ir balstīta uz 2011. gada Kevina Vilsona romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propiolskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H2O2
|molmasa=70,05
|blīvums=1132,5
|kušanas temperatūra=9 °C
|viršanas temperatūra=144 °C (sadalās)
83 °C pie 50 mmHg
}}
'''Propiolskābe''' (2-propīnskābe, propargilskābe, acetilēnmonokarbonskābe, CH≡C-COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti (tā ir vienkāršākā no šādām karbonskābēm). Propiolskābe ir bezkrāsains šķidrums ar [[etiķskābe]]i līdzīgu aromātu. Tā šķīst ūdenī.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = Komanču portreti.
| tauta     = Komanči
Nʉmʉnʉʉ
| skaits    = 14 700<ref name=oia>{{tīmekļa atsauce |url=http://ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |format=PDF |title=2011 Oklahoma Indian Nations Pocket Pictorial Directory |publisher=Oklahoma Indian Affairs Comission |date=2011: 11 |accessdate=January 2, 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120424052416/http://www.ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |archivedate={{dat|2012|04|24||bez}} }}</ref>
| vieta     = [[Oklahoma]]
| valoda    = [[angļu valoda|angļu]], [[komanču valoda|komanču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca]]
| grupas    =
| radi      = [[šošoni]]
}}
'''Komanči''' ([[eksonīms|pašnosaukums]]: ''nʉmʉnʉʉ'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas dzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] dienvidu daļā. Tās plašā vēsturiskā teritorija bija pazīstama kā [[Komančērija]] un mūsdienās aptver [[Ņūmeksika]]s austrumus, [[Kolorādo]] dienvidaustrumus, [[Kanzasa]]s dienvidrietumus, [[Oklahoma]]s rietumus un lielāko [[Teksasa]]s ziemeļu daļu. Gandrīz izmirusī [[komanču valoda]] pieder [[jūtu-acteku valodas|jūtu-acteku valodas saimei]]. Mūsdienās tajā spēj saprasties tikai aptuveni 1% komanču.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Norss
| attēls                   = Northposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''North''
| žanrs                    = komēdija, drāma, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Robs Rainers]]
| producents               =
* [[Alans Zveibels]]
* Robs Rainers
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Šeinmens]]
* Alans Zveibels
| galvenajās lomās         =
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeisons Aleksandrs]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Feita Forda]]
| mūzika                   = [[Marks Šeimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Rank Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|22}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/north-1994|title=North|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018|archive-date={{dat|2014|01|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140103014421/http://www.bbfc.co.uk/releases/north-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=north.htm|title=North (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Norss"''' ({{val|en|North}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elaidža Vuds]], [[Džeisons Aleksandrs]], [[Džons Lovics]], [[Alans Ārkins]], [[Dens Akroids]], [[Ketija Beitsa]] un [[Feita Forda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|2||bez}}.

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas salas]]
[[Kategorija:Rietumantarktīda]][[kategorija:Belinshauzena jūra]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Bušs
|     vārds_orig = ''Julius Busch''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Birzgale]], [[Krievijas impērija]]
([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Pie [[Nereta]]s, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Jūliuss Bušs vecākais, Emmija Lipingere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Trautsonas pils
| native_name         = ''Palais Trautson''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Palais_Trautson.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
| latd  = 48.205833 | latNS  = N
| longd = 16.355278 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1712. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium campestre kz01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium campestre
| suga_lv = Lauka āboliņš
| binomial = Trifolium campestre
| autors = Schreb.
}}'''Lauka āboliņš''' (''Trifolium campestre'') ir [[Āboliņi|āboliņu]] suga, kura ir plaši sastopama [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]], kas atrodas uz sugas izplatības ziemeļu-ziemeļaustrumu robežas, lauka āboliņš ir sastopams reti — tikai valsts rietumu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-campestre-schreb/|title=lauka āboliņš - Trifolium campestre Schreb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-28}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Siguldas Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Siguldas Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Siguldas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Siguldas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 57 | latm  = 09  | lats  = 03.8  | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 51  | longs = 25.3  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Siguldas novads]], [[Sigulda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1996]]
| status                = [[Rīgas arhidiecēze (Romas katoļu)]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Rihards Rasnacis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1996]]
}}
'''Siguldas Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija|Rīgas metropolijas]] [[Rīgas arhidiecēze (Romas katoļu)|Rīgas arhidiecēzes]] draudzes baznīca.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://katolis.lv/baznica-latvija/diecezes-un-draudzes/rigas-arhidieceze.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|01|17||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161121185539/http://katolis.lv/baznica-latvija/diecezes-un-draudzes/rigas-arhidieceze.html }}</ref> Tā atrodas [[Siguldas novads|Siguldas novada]] centrā [[Sigulda|Siguldā]], Raunas ielā 8.<ref>[https://www.google.lv/maps/place/Raunas+iela+8,+Sigulda,+Siguldas+pils%C4%93ta,+LV-2150/@57.1510967,24.8547784,17.75z/data=!4m5!3m4!1s0x46e94fc7d17da051:0x64b6a9139035f537!8m2!3d57.1508962!4d24.8570454 Google maps]</ref>

sentences:
'''Brensfīlds''' var būt:
* [[Brensfīlda šaurums]] (arī Flotes jūra; ''Bransfield Strait'') ― ap 350 km garš un līdz 100 km plats jūras šaurums Antarktīdas piekrastē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Roderihs fon Bistrams
|     vārds_orig = ''Roderich von Bistram''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Panevēžas apriņķis|Grenctāle|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Šlēzviga-Holšteina|Neiminstere}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedrisks darbinieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roderihs Eigens Gothards fon Bistrams''' ({{val|de|Roderich Eugen Gotthard von Bistram}}; dzimis {{dat|1886|6|27}}, miris {{dat|1968|3|23}}) bija [[Grenctāle|Grenctālē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks, sabiedrisks darbinieks, žurnālists un nacionālists.

sentences:
]]
'''Meža ugunsgrēks''' ir nekontrolēts un nevēlams [[ugunsgrēks]] [[mežs|mežā]]. Meža ugunsgrēkus var izraisīt gan [[dabas parādība]]s kā [[zibens]], [[kūdra]]s pašaizdegšanās, gan cilvēka darbība kā neuzmanīga rīkošanās ar [[uguns|uguni]], tīša aizdedzināšana. Ik gadu uz [[Zeme]]s izdeg no 10 līdz 15 miljoniem hektāru meža.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://bigenc.ru/agriculture/text/2141701 | title= Лесной пожар | publisher= Большая российская энциклопедия | language= ru | accessdate= 2020. gada 13. decembrī | archive-date= 2020. gada 18. Augustsss | archive-url= https://web.archive.org/web/20200818235909/https://bigenc.ru/agriculture/text/2141701 }}</ref> Ir vairāki meža ugunsgrēku veidi, tas ir, situācijas, kad deg viss mežs, kad deg tikai meža [[zemsega]] un [[pamežs]] (tiek saukta arī par skrejuguni), kā arī zemdega, kad deg tikai zem zemes esošā daļa (raksturīga purvainām vietām, ar [[kūdra|kūdru]]).

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
[[Kategorija:Skyforger]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc autora]]

sentences: '''Pirktspējas paritāte''' ({{val-en|purchasing power parity (PPP)}}) [[ekonomika|ekonomikā]] ir teorētisks [[cena|cenu]] salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no [[tirgus]] valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =Psammosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus <small>Agassiz, 1844</small>
}}
'''Psammosteji''' (''Psammosteus'') (no sengr. ψαμμο — smiltis + οστεος — kauls, ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus) ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]], [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1844. gadā aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Psammosteus maeandrinus]]'', kas tika aprakstīta tajā pašā gadā.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Otrā iespēja
| operators =
| attēls = SecondAct poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Pīters Sīgals]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dženifere Lopesa]]
* [[Lia Remini]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Trits Viljamss]]
* [[Milo Ventimilja]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Second Act''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|21}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4194665985/|title=Second Act |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Otrā iespēja"''' ({{Val|en|Second Act}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Sīgals]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dženifere Lopesa]], [[Lia Remini]], [[Vanesa Hadžensa]], [[Trits Viljamss]] un [[Mila Ventimilja]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
'''Koltreins''' ''(Coltrane)'' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Myosotis
| nosaukums =
| attēls = Forget-Me-Not (47584027192).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neaizmirstules
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Boraginaceae
| dzimta_lv = Skarblapju dzimta
| ģints = Myosotis
| ģints_lv = Neaizmirstules
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}'''Neaizmirstules''' (''Myosotis'') ir [[skarblapju dzimta]]s ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nzflora.info/factsheet/Taxon/Myosotis.html|title=Flora of New Zealand {{!}} Taxon Profile {{!}} Myosotis|website=www.nzflora.info|access-date=2023-07-13}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010296-2|title=Myosotis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-13|language=en}}</ref> Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0" /> Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

sentences: '''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Karalienes Mērijas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =22
|poz_x          =94
|poz_y           =47
}}
'''Karalienes Mērijas krasts''' ({{val|en|Queen Mary Coast}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Mosona jūra|Mosona]] un [[Deivisa jūra]]s krastiem. Stiepjas no [[Horderna rags|Horderna raga]] austrumos (66°15′S 100°31′E) līdz [[Filhnera rags|Filhnera ragam]] rietumos (66°27′S 91°54′E). Kopējais piekrastes garums ap 360 km. Austrumos robežojas ar [[Noksa krasts|Noksa krastu]], rietumos — ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]]. Krasta lielāko daļu aizņem [[Šekltona šelfa ledājs]], rietumos — [[Fara līcis]]. Krasta tuvumā atrodas vairākas salas, lielākās no kurām ir [[Drigalska sala]] Deivisa jūrā un [[Masona sala]] šelfa ledāja vidienē. Krastā uz šelfa ledāju un jūru noplūst vairāki glečeri, lielākais no kuriem ir [[Denmena glečers]]. Glečera ledum noplūstot jūrā, 160 km no piekrastes periodiski veidojas [[Pobedas ledus sala]]. Krasta rietumos kopš 1956. gada funkcionē [[Krievija|krievu]] vissezonas [[polārstacija]] [[Mirnija (polārstacija)|Mirnija]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 201
 | lv  = Divsimt viens
}}
'''201 (divsimt viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[200 (skaitlis)|200]] un [[202 (skaitlis)|202]]. [[Gads|Gada]] divsimt pirmā diena ir [[20. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[19. jūlijs]]).

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|jēdzienu|filmu|007: SPEKTRS}}

sentences: '''Augstas izšķirtspējas televīzija'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze - Augstas izšķirtspējas televīzija|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Augstas%20iz%C5%A1%C4%B7irtsp%C4%93jas%20telev%C4%ABzija|website=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=[[Latvijas Zinātņu akadēmija]]|accessdate={{dat|2017|1|3||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924111843/http://termini.lza.lv/term.php?term=Augstas%20iz%C5%A1%C4%B7irtsp%C4%93jas%20telev%C4%ABzija}}</ref> ('''HDTV''') ir televīzijas sistēma, kas piedāvā [[attēla izšķirtspēja|attēla izšķirtspēju]], būtiski augstāku par [[standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas televīziju]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
{{Infobox award
|name = Pulicera balva
|current_awards = 2024. gada Pulicera balva
|image = Pulitzer Prizes (medal).png
|imagesize =
|caption = Medaļas averss un reverss
|awarded_for = Excellence in [[newspaper journalism]], literary achievements, [[musical composition]]
|presenter = [[Kolumbijas Universitāte]]
|country = [[ASV]]
|year = 1917. gadā
|website = [http://www.pulitzer.org/ www.pulitzer.org]
}}

sentences: Līdz [[1945]]. gadam tradicionāli kā '''kara aktu''' saprata jebkuru vienas valsts rīcību, kuras rezultātā faktiski pārtrauca darboties civilā jurisdikcija un stājās spēkā kara likumi. To vienmēr noteica tā valsts, pret kuru bija vērsts šis akts.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jaunbornes Svētā Krusta atrašanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Jaunbornes katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jaunbornes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Jaunbornes baznīca
| position = left
| latd  = 55 | latm  = 51  | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 55  | longs = 40 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Augšdaugavas novads]],
 [[Salienas pagasts]], [[Jaunborne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1859]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Janušs Bulašs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]
| length                = 15 m
| width                 = 7 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
'''Armitsteds''' var būt:
* [[Džordžs Armitsteds]] (''George Armitstead''; 1824—1915) — britu uzņēmējs un parlamenta deputāts;
* [[Džeimss Armitsteds]] (''James Armitstead''; 1826—1879) — skotu izcelsmes vācbaltiešu tirgotājs, rūpnieks un mecenāts
* [[Georgs Armitsteds]] (arī '''Džordžs Armitsteds'''; ''George Armitstead''; 1947―1912) — vācbaltiešu inženieris, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks, Rīgas pilsētas galva (1901—1912).

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Alus pučs
| width       =
| partof      =
| image       = File:Bundesarchiv Bild 119-1486, Hitler-Putsch, München, Marienplatz.jpg
| image_size  =
| alt         =
| caption     =
| date        = 1923. gada 8-9. novembris
| place       = [[Minhene]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| coordinates = {{coord|48.130|N|11.592|E|region:DE-BY_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Nazi Germany}} [["Kaujas līga"]]
*[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]]
| combatant2  = {{flaga|GER}} [[Veimāras Republika]]
*[[Reihsvērs]]
*[[Bavārija]]s policija
| combatant3  =
| commander1  = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Ērihs Ludendorfs]]
[[Ernsts Rēms]]
[[Rūdolfs Hess]]
[[Roberts Vāgners]]
[[Makss fon Šeibners-Rihters|Makss Ervīns fon Šeibners-Rihters]]
[[Hermanis Gērings]]
| commander2  = [[Gustavs fon Kārs]]
[[Eižens fon Knilings]]
[[Hanss fon Zeisers]]
[[Oto fon Lozovs]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 = 4 nogalināti, vairāki ievainoti
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences:
''Paul Gauguin'']]
'''Postimpresionisms''' ir termins, ko ieviesa britu mākslinieks un mākslas kritiķis [[Rodžers Frajs]] 1910. gadā, lai apzīmētu [[Francija]]s mākslas attīstību kopš [[Eduārs Manē|Eduāra Manē]] laikiem. Frajs izmantoja šo terminu, rīkojot 1910. gada izstādi ''Manē un Postimpresionisms''.  Postimpresionisti paplašināja [[impresionisms|impresionismu]], atsakoties no daudziem ierobežojumiem: viņi gleznoja, izmantojot biezus krāsu klājienus, savdabīgus otu triepienus un attēlojot īstās dzīves tematiku, kaut arī tie vairāk sliecās akcentēt ģeometriskās formas, deformēt formu, lai sasniegtu ekspresīvu efektu un izmantoja nedabiskas un patvaļīgi izvēlētas krāsas.

sentences: '''8. jūlijs''' ir gada 189. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (190. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 176 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pales pagasts}}
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
<includeonly>{{Sister
| image    = {{Superimpose
  | base = Wikidata-logo.svg
  | base_width = 40px
  | base_link = Vikidati
  | float = Magnifying glass icon mgx2.svg
  | float_link = Vikidati
  | float_width = 28px
  | x = 12
  | y = 0
  }}
| position = {{{position|}}}
| text     = {{template other
  | Šī veidne
  | {{module other
    | Šis modulis
    | {{category other
      | Šī kategorija
      | Šī lapa
      }}
    }}
  }} {{#if:{{{cat|}}}|[[:Kategorija:{{{cat}}}|pārbauda]]|pārbauda}} Vikidatu īpašību: {{#invoke:Uses Wikidata|usesProperty}}
}}</includeonly><noinclude>
{{lua|Modulis:Uses Wikidata}}
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
mačs [[Umanaka]]s pilsētā, [[Grenlande|Grenlandē]].]]
'''[[Futbols]]''' ir samērā plaši izplatīts sporta veids '''[[Grenlande|Grenlandē]]''', kur aptuveni 10% no kopējiem 57 000 salas iedzīvotājiem spēlē futbolu vai ir citādā veidā saistīti ar to ikdienā, kas tādējādi to padara par populārāko nacionālo sporta veidu salas teritorijā.<ref name="TheGurdian">{{cite web|url= https://www.theguardian.com/football/these-football-times/2014/oct/22/unlikely-success-story-football-greenland|title= The unlikely success story of football on the massive island of Greenland|work=thegurdian.com|publisher=The Gurdian|first=Tomos|last=Knox|date=22 October 2014|accessdate=24 June 2018}}</ref><ref name="cnn">{{Tīmekļa atsauce|url= https://edition.cnn.com/2017/08/18/football/greenland-the-worlds-shortest-football-season/index.html|title= Greenland: The football season where you can glimpse whales and icebergs|work=cnn.com|publisher=CNN|first=Chris|last=Scott|date=18 August 2017|accessdate=24 June 2018}}</ref>

sentences:
'''Marksisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]], [[Ekonomika|ekonomiska]], [[Socioloģija|sabiedriska]] un [[Politika|politiska]] teorija par [[kapitālisms|kapitālistiskā]] sabiedrībā valdošu šķiru konfliktu, kas neizbēgami noved pie sociāla apvērsuma un ekonomiskās sistēmas maiņas. Marksisms sakņojas [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] (1818—1883) un [[Frīdrihs Engelss|Fridriha Engelsa]] (1820— 1895) sociālekonomikas un vēstures teorijās:
* filozofiskais marksisms — [[dialektiskais materiālisms]] un uz tā pamata izveidotais vēstures procesa skaidrojums — [[vēsturiskais materiālisms]],
* zinātniskās koncepcijas — [[Ekonomika|ekonomikā]], [[Socioloģija|socioloģijā]], [[Politoloģija|politoloģijā]],
* ideoloģija — koncepcija par tirgus ekonomikas sociālo netaisnīgumu, šķiru cīņu un revolūcijas nepieciešamību,
* [[komunisms]],
* [[sociāldemokrātija]].

sentences:
{{navbox
|name = Fudzjaņa
|title = [[Fudzjaņa]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjuaņdžou]]
* [[Džandžou]]
* '''[[Fudžou]]'''
* [[Lunjaņa]]
* [[Naņpina]]
* [[Ninde]]
* [[Putiaņa]]
* [[Saņmina]]
* [[Sjameņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Fudzjaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=All.|attēls=Aconogonon alpinum.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Neļķu rinda|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Polygonum|ģints_lv=Sūrenes|suga=Polygonum alpinum|suga_lv=Alpīnā sūrene|binomial=Polygonum alpinum|sinonīmi=- Aconogonon alpinum (All.) Schur,
- Koenigia alaskana}}'''Alpīnā sūrene''' ({{val|la|Polygonum alpinum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kā arī ir plaši [[Āzija|Āzijā]] sastopama suga.
[[Latvija|Latvijā]] aplīnā sūrene tiek kultivēta kā dekoratīvs augs un tā arī ir sastopama savvaļā — tā ir rets dārzbēglis, tālu ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygonum-alpinum-all/|title=alpīnā sūrene - Polygonum alpinum All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-19}}</ref>

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Largest beech in Latvia, Aizpute.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda|Dižskābaržu rinda
| dzimta =Fagaceae
| dzimta_lv =Dižskābaržu dzimta
| ģints =Fagus
| ģints_lv =Dižskābarži
| suga =F. sylvatica
| suga_lv =Eiropas dižskābardis
| binomial =Fagus sylvatica L.
| kategorijas =nē
}}
'''Eiropas dižskābardis''', arī '''parastais dižskābardis''' ({{val-la|Fagus sylvatica}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] koku suga [[Eiropa|Eiropā]]. Latvijā audzēti apstādījumos un kokaugu kolekcijās, kā arī stādītas atsevišķas nelielas mežu kultūras. Lielākais Latvijas dižskābardis atrodams [[Aizpute|Aizputē]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Nepietiekams uzturs
| image           = Orange ribbon.svg
| image_size      = 170
| alt             =
| caption         = Oranža lente simbolizē nepietiekama uztura problēmas
| specialitāte    = [[endokrinoloģija]], [[intensīvās aprūpes medicīna]]
| simptomi        = [[svara zudums]], [[kaheksija]], samazināta [[muskuļi|muskuļu]] un zemādas [[audi|audu]] masa, [[tūska]]s, pietūkušas [[lūpas]] un [[smaganas]], muskuļu sāpes un [[krampis|krampji]]
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = nepietiekama [[uzturvielas|uzturvielu]] uzņemšana, [[pārtikas trūkums]], [[ēstgriba]]s zudums
| riski           = nevar [[zīdīšana|barot ar krūti]], [[gastroenterīts]]
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = E40-E46
| ICD9            = 269, 269.8
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000404
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Aireņu grīslis|autors=L.|binomial=Carex loliacea|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex spp Sturm33.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex loliacea}}'''Aireņu grīslis''' ({{val|la|Carex loliacea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama ziemeļu un kalnu apvidos [[Ziemeļpols|pola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] augs ir tuvu vienlaidu areāla dienvidu dienvidrietumu malai; reti sastopams slapjos [[Mežs|mežos]] un purvainos krūmājos, retāk [[Purvs|purvu]] apmalēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-loliacea-l/|title=aireņu grīslis - Carex loliacea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-21}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Seksuālā revolūcija''' ir kustība, kas atbalsta kardinālu uzskatu maiņu jautājumā par cilvēku seksuālo dzīvi, ikdienu un atbrīvošanos no seksuālās dzīves ierobežojošiem stereotipiem, kas aizsākās 20. gadsimta vidū, laikā kad bija aktuāla subkultūra [[hipiji]].

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: {{Commons category|Buildings in Denmark|Celtnes un būves Dānijā}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Talks
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], talka sērija
|ŠtruncaID=8/H.09-40
|ķīm_formula=Mg3Si4O10(OH)2
|singonija=[[triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, bāli zaļa, smaragdzaļa līdz tumšzaļa, brūna, pelēka
|svītra=Balta
|habituss=Plātņaina vai šķiedraina masa, kristāli ārkārtīgi reti
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=1
|spīdums=Taukains, pērļains
|caurspīdīgums=Vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,538—1,550 nβ = 1,575—1,594 nγ = 1,575—1,600
|pleohroisms=
|blīvums=2,58—2,83 g/cm3
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vulfstans no Hedebijas''' bija viduslaiku [[anglosakši|anglosakšu]] ceļotājs un tirgotājs, kura stāstījums ietverts angļu karaļa [[Alfrēds Lielais|Alfrēda Lielā]] (849-899) Eiropas ģeogrāfijas aprakstā, kas ir 5. gadsimta autora [[Pauls Orozijs|Paula Orozija]] (''Paulus Orosius'') darba adaptācija un ar 9. gadsimta zināšanām papildināts teksts.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Deadliest Season''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Roberts Markovics]]
| producents               =
* [[Roberts Berdžers]]
* [[Tomass de Volfs]]
| scenārija autors         = [[Ernests Kinojs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Moriārtijs]]
* [[Kevins Konvejs]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Diks Haimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Titus Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[CBS]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1977|3|16|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Krievijas propaganda''' jeb '''Kremļa propaganda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Pieaug Kremļa propaganda |date= 2016. gada 13. decembris |author=Ina Strazdiņa |work=Tepat Eiropā |publisher= [[Latvijas Avīze]] |url= http://www.la.lv/pieaug-kremla-propaganda/ |accessdate= 2018. gada 20. augustā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kremļa propaganda televīzijā: Nozare nostājas pret kvotām ES valodu kanāliem |date= 2018. gada 17. maijs |author=Filips Lastovskis |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/kremla-propaganda-televizija-nozare-nostajas-pret-kvotam-es-valodu-kanaliem.d?id=50033997 |accessdate= 2018. gada 20. augustā}}</ref> ir informatīvā politika, kas izplata un popularizē [[Krievija]]s valdības jeb [[Kremlis (Maskava)|Kremļa]] oficiālo nostāju, viedokli un uzskatus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}}
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Neandertāle
| native_name    = Neandertal
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Neanderthal_Valley_3.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Neandertāle
| map            =
| map_type       = Vācija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 51.226129
| longd = 6.951058
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Vācija|Ziemeļreina-Vestfālene}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1856. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q170081"
}
</mapframe>

sentences: '''Ekonomiskā politika''' ir pasākumu un valdības darbību kopums, kuru mērķis ir pieņemt un īstenot ekonomiskos lēmumus [[makroekonomika]]s līmenī. Ekonomiskās politikas īstenošana nozīmē sociāli nozīmīgu mērķu sasniegšanu. Ekonomiskās politikas mērķus nosaka valsts ekonomikas stāvoklis attiecīgajā brīdī, kā arī subjektīvi faktori.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = M
| attēls                   = M poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''M - Eine Stadt sucht einen Mörder''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Frics Langs]]
| producents               = Zeimours Nebencals
| scenārija autors         =
* Frics Langs
* Tea fon Harbou
* Pauls Falkensbergs
* Ādolfs Jensens
| galvenajās lomās         =
* [[Pēters Lorre]]
* Oto Vernike
* Gustafs Grīndgens
* Elena Vidmana
* Inge Landguta
* Teodors Loss
* Frīdrihs Gnass
| mūzika                   = [[Edvards Grīgs]]
| operators                = Frics Arno Vāgners
| montāža                  = Pauls Falkenbergs
| izplatītājs              =
* ''Vereinigte Star-Film GmbH''
* ''Paramount Pictures'' (ASV)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1931|5|11|Vācija|1933|5|3|ASV}}
| ilgums                   =
* 117 minūtes
* 99 minūtes (ASV)
| valsts                   = {{DEU}}
| valoda                   = [[vācu valoda|vācu]]
| imdb                     = 0022100
}}
{{atveidošana}}
'''"M"''' ir 1931. gada [[Vācija]]s trillera filma. Tās režisors un viens no [[Scenārijs|scenārija]] autoriem ir [[Frics Langs]]. Filma stāsta par sabiedrības reakciju uz vairākām [[Berlīne|Berlīnē]] notikušām bērnu [[Slepkavība|slepkavībām]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vārniene
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Stompaku purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bolupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s=6 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 50
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 36
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,074
| baseins           =
| baseins_latvijā   = 370,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Regīna Ezera
|     vārds_orig =
|         attēls = ReginaEzera.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Tomes pagasts}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Ogres novads]], [[Tomes pagasts]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Regīna Ezera''' (īstajā vārdā '''Regīna Kindzule''', dzimusi '''Regīna Šamreto''' [[1930. gads|1930]]. gada [[20. decembris|20. decembrī]], mirusi [[2002. gads|2002]]. gada [[11. jūnijs|11. jūnijā]]) bija latviešu rakstniece, [[proza]]iķe, eseju, recenziju un interviju autore. Strādājusi kā tulkotāja, atdzejotāja. Viņas darbos ir atrodami sapņu, vīziju, neapzinātā iespaidi. Tiek uzskatīta par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta latviešu psiholoģiskās prozas autoriem.

sentences: '''Vecvārds''' ir kādas [[valoda]]s [[vārds]], kas vairs netiek plaši lietots un izgājis no aktīvā vārdu krājuma. Tie visvairāk ir sastopami [[dzeja|dzejā]], [[zinātne|zinātnē]], reliģiskajos un rituālu tekstos. Vecvārdus iedala [[historisms (valodniecībā)|historismos]] un [[arhaisms|arhaismos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref>

sentences:
'''Sarkanais milzis''' ir liela un ne pārāk karsta [[zvaigzne]], tās virsmas temperatūra ap 3000 K.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.ieskaties.lv/?op=AstronomijaAZ&cat=12
 | title       = Sarkanā milža stadija
 | author      = Ilgonis Vilks
}}</ref> Pārsvarā sarkanie milži ir [[maiņzvaigzne]]s. Mūsu pašu [[Saule]] kļūs par sarkano milzi pēc apmēram 5 miljardiem gadu.<ref name=sackmann>{{Laikraksta atsauce
  | last = Sackmann
  | first = I.-Juliana
  | coauthors = Boothroyd, Arnold I.; Kraemer, Kathleen E.
  | title = Our Sun. III. Present and Future
  | journal = Astrophysical Journal
  | volume = 418
  | pages = 457
  | year = 1993
  | doi = 10.1086/173407
  | bibcode = 1993ApJ...418..457S | format=PDF}}</ref> Sarkanais milzis ir stadija, kad zvaigznes kodolā paaugstinās temperatūra un [[hēlijs|hēlija]] "degšanas" ātrums palielinās. Ap zvaigznes (tai skaitā nākotnē arī mūsu Saules) kodolu rodas [[ūdeņradis|ūdeņraža]] čaulveida "degšanas" slānis, tas uzkarsē virs kodola esošos slāņus un tādā veidā uzpūš zvaigzni. Zvaigznes rādiuss un spožums pieaug.

sentences:
{{novecojis|to, grupa ir izdevusi vairāk nekā 3 albumus (2023. gadā bija izdoti septiņi albumi)}}
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = ''[[Paramore]]''
|Logo         =
|Image        = Paramore.jpg
|Caption      = Paramore 2007. gadā
|Studio       = 3
|EP           = 3
|Live         = 2
|Singles      = 12
|Music videos = 12
|Ref link     = Atsauces
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''''[[Paramore]]'' diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 3 studijas albumus un 11 singlus. Grupu 2004. gadā [[Frenklina|Frenklinā]], [[Tenesī]] štatā, dibināja tās vokāliste [[Heilija Viljamsa]], basģitārists Džeremijs Deiviss, ģitārists Džeremijs Deiviss, bundzinieks Zaks Farro un ritma ģitārists Teilors Jorks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.paramore.net/about#band_history|title= Paramore's history|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= Paramore.net|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080510222857/http://www.paramore.net/about#band_history|archivedate= {{dat|2008|05|10||bez}}}} {{en ikona}}</ref> 2005. gadā ''Paramore'' noslēdza sadarbības līgumu ar Ņujorkā bāzēto Fueled by Ramen izdevēju kompāniju un izdeva debijas studijas albumu ''[[All We Know Is Falling]]''. No albuma tika izdoti trīs singli, lai arī neviens no tiem neiekļuva kādas valsts oficiālajā topā. Tāpat albums neiekļuva [[Billboard 200]] topā, taču tas iekļuva ''[[Billboard]]'' [[Top Heatseekers]] topa 30. vietā.<ref name=heatseekers>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/#/artist/paramore/chart-history/683820?f=324&g=Albums|title= Paramore Album & Song Chart History: Heatseekers Albums|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= ''Billboard''}} {{en ikona}}</ref> ''All We Know Is Falling'' tika sertificēts ar zelta disku Lielbritānijā.<ref name="bpi"/>

sentences:
]]
'''Klinšu kāpšana''' ir [[sports|sporta]] un aktīvās atpūtas veids, kur dalībnieki pārvar dabīgas vai mākslīgas vertikālas sienas. Vēsturiski attīstījusies kā militāra vai saimnieciska nodarbe, mūsdienās pastāv galvenokārt kā sportiska aktivitāte. No klinšu kāpšanas izveidojies atsevišķs sporta veids — [[sacīkšu kāpšana|kāpšanas sports]] — ir [[SOK|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] atzīts sporta veids.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs fon Engelharts
|     vārds_orig =
|         attēls = Engelgart E A.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
'' zīmēts grafiti [[Andrejsala|Andrejsalā]]]]
'''Grafiti'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''grafiti''' – vīriešu dzimtes nelokāmā formā, ar abiem īsajiem i un otrās zilbes uzsvaru |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> ({{val|it|graffiti}}, no ''graffiare'' — 'skrāpējums', kas savukārt no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''γράφειν (grafein)'' — 'rakstīt') ir [[zīmējums]], vai [[uzraksts]], kas atstāts uz ārpus telpām esošas virsmas pilsētvidē, piemēram, nama sienas, mūra, žoga, atkritumu tvertnes utt. Mūsdienās par grafiti dēvē vienu no [[ielu māksla]]s žanriem, ko tehniski dažādos stilos izpilda ar markeru vai/un krāsas aerosolu: parakstu zīmējums (''tag''), izskatā nevīžīgs ķeburveidīgs uzmetums (''throw up'') vai pilnkrāsu zīmējums (''piece''). Atsevišķi,
[[Māksla|mākslinieku]] veidotie grafiti jau ir pieskaitāmi [[modernā māksla|modernās mākslas]] paraugiem.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
'''Vagars''' (no {{val|et|vakkuri}} — 'pagasta vecākais') bija:
* no 16. līdz 19. gadsimtam ([[dzimtbūšana]]s laikā) — muižnieka iecelts [[pagasta vecākais]] [[Livonija|Livonijā]], ar tiesībām piespriest [[dzimtbūšana|dzimtcilvēkiem]] miesas sodus.
* no 19. līdz 20. gadsimtam — [[muiža]]s [[kalps|kalpu]] un [[algādzis|algādžu]] uzraugs, kurš organizēja darbus un uzraudzīja to izpildi.

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences: '''Smurfi''' ({{val|fr|Les Schtroumpfs}}, {{val|nl|De Smurfen}}) ir beļģu [[komikss|komiksu]] un [[televīzija]]s franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo [[sēne|sēnēm]] līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir [[Beļģija|beļģu]] komiksu mākslinieks [[Peijo]] (''Peyo'', īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā [[frīgiešu cepure]]s.

sentences: '''Gonadoliberīns''' (arī '''gonadorelīns''', '''gonadotropīna atbrīvotājhormons''' vai '''luteinizējošā hormona atbrīvotājhormons''') ir [[hormons]], kuru izstrādā [[Hipotalāms|hipotalāma]] sīkšūnu kodolu neirosekretorās [[šūna]]s. Tas ietekmē [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvo sistēmu]], [[Vielmaiņa|vielmaiņu]] un [[Metabolisms|metabolismu]]. Gonadoliberīns ir [[polipeptīds]], kurš sastāv no 10 [[Aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Šis hormons saistās ar [[Plazmatiskie receptori|plazmatiskajiem receptoriem]] uz šūnu virsmas.<ref name="VerinIvanov2011"/>

sentences: '''PDP-7''' bija [[minidators]], ko ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Digital Equipment Corporation]]'', daļa no [[Programmed Data Processor|PDP]] sērijas datoriem. Izlaists 1965. gadā, tas bija pirmais, kurā tika izmantota ''[[Flip-Chip]]'' tehnoloģija. Tas maksāja {{sk|72000}} ASV dolāru un bija tiem laikiem lēts, bet vienlaicīgi samērā jaudīgs. PDP-7 bija trešais ''Digital'' ražotais 18 bitu dators, kam bija tāda pati instrukciju kopa kā [[PDP-4]] un [[PDP-9]]. Tas bija pirmais PDP, kurā tika izmantoti [[vīts savienojums|vītie savienojumi]]. Datoram bija 1,75 µs atmiņas cikla ilgums, bet saskaitīšanas laiks bija 4 µs. [[Ievade/izvade|Ievades/izvades]] ierīces ietvēra klaviatūru, printeri, papīra lenti un ''[[DECtape]]'' lenšu iekārtas.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/PDP-7 reference.com — Pdp-7 | Define Pdp-7 at Dictionary.com]</ref> Standarta [[Operatīvā atmiņa|operatīvās atmiņas]] lielums bija 4K vārdi (9 kB), bet to varēja paplašināt līdz 64K vārdiem (144 kB).<ref>[http://www.linfo.org/pdp-7.html linfo.org — The PDP-7 was used by Thompson for first version of UNIX], 2007-09-27</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neue Slowenische Kunst''''' ('''NSK''') ({{val|lv|Jaunā slovēņu māksla}}) ir [[māksla|mākslinieku]] kustība [[Slovēnija|Slovēnijā]], dibināta 1984. gadā Centrālslovēnijas ogļrūpniecības pilsētiņā Trbovļē. Tajā laikā Slovēnija ietilpa [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijā]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Novell ZENworks''' ir kompānijas Novell izstrādāta maksas datortīkla (serveru, darbstaciju) pārvaldīšanas programmatūra. To ir iespējams uzstādīt uz dažādām operētājsistēmām. Tā ir alternatīva Windows Group Policy iespējām un ir savienojama gan ar [[Novell eDirectory]], gan ar Microsoft [[Active Directory]].

sentences: '''Rotācijas ķermenis''' ir [[Telpa|telpas]] daļa, ko var iegūt, griežot plaknes [[Līnija|līkni]] ap [[Taisne|taisni]], kura atrodas griežamās līknes [[Plakne|plaknē]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lazurīts
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=9.FB.10
|ķīm_formula=(Na,Ca)8[(S,Cl,SO4,OH)2<nowiki>|</nowiki>(Al6Si6O24
|singonija= [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=Spilgta safīrzila ar zeltainiem pirīta vai baltiem kalcīta ieslēgumiem
|svītra=Balta vai gaiši zila
|habituss=Pārsvarā agregātos kopā ar citiem minerāliem
|skaldnība=Zema
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 5-5,5
|spīdums=Bāls
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef= 1,502–1,522
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Lazurīts''' ir sarežģīts minerāls, kura sastāvā atrodams arī [[nātrijs]], [[silīcijs]], [[skābeklis]], [[sērs]] un [[hlors]]. Bieži satur pirītu, kas veido zeltainus plankumus, vai kalcītu, kas veido baltus plankumus, kā arī spožus vizlas ieslēgumus. Tumšo safīra krāsu akmenim piešķir sērs.

sentences:
{{modulācija}}
'''Modulācija''' ({{val|la|modulatio}} — 'ritmiskums, vienmērīgums') ir [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētiskā viļņa]] parametru mainīšana. Galvenokārt modulācija tiek izmantota [[telekomunikācijas|telekomunikācijās]] un tās mērķis ir pārveidot pārsūtāmo ziņu par [[signāls|signālu]]. Bez modulēšanas nav iespējamas ne [[telegrāfs|telegrāfa]], ne [[telefons|telefona]], ne [[televīzija]]s pārraides. Sinusoidālam nesējam (nesējfrekvencei) iespējams modulēt 3 parametrus: amplitūdu, frekvenci un fāzi. Analogiem signāliem parasti lieto amplitūdas vai frekvences modulāciju, ciparsignāliem — fāzes modulāciju vai fāzes un amplitūdas modulācijas kombināciju, lai arī vēsturiski ir lietota arī frekvences modulācija.

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS ''Eesti Gaas''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes imports, dabasgāzes un elektroenerģijas pārdošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Infortar]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.gaas.ee gaas.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''AS Eesti Gaas''''', darbojas ar zīmolu '''''Elenger''''', ir [[Igaunija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī elektroenerģijas pārdošanu. Tas ir dibināts 1993. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. ''Eesti Gaas'' īpašnieks ir Igaunijas investīciju uzņēmums ''[[Infortar|Infortar OÜ]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Panthera_leo_spelaea_in_Vienna.jpg
|  att_nosaukums = Eiropas alu lauvas skelets Vīnē,
Dabas un vēstures muzejā
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|   apakšdzimta=Pantherinae
|  apakšdzimta_lv=Panteru apakšdzimta
|          ģints = Panthera
|       ģints_lv = Panteras
|           suga = P. leo
|        suga_lv = Lauva
|           pasuga = P. l. spelaea
|        pasuga_lv = Eiropas alu lauva
| kategorijas=nē
| binomial= †Panthera leo spelaea ([[Goldfuss]], 1810)
| izplatība =

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
Jakutu ģimene
| tauta = Jakuti
| skaits = 500 000–600 000
| vieta = {{ubl
| {{RUS}} 478 085 (2010.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm|title=ВПН-2010|publisher=|accessdate=18 March 2015|archive-date={{dat|2012|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120427011755/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm}}</ref>
| {{USA}} 17 454 (1999.-2007.)
| {{CAN}} 4 257 (2017.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gks.ru/fre.co|title=Yakuts in Canada}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| {{CHI}} 2 820 (2010.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wanmin.org/minzu/yakut.htm|title=Yakuts in China|publisher=|accessdate=18 March 2015}}</ref>
| {{KAZ}} 415 (2009.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://abai.kz/post/view?id=472.htm|title=Қазақстан 2009 жылы|publisher=|accessdate=18 March 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170215042805/http://abai.kz/post/view?id=472.htm|archivedate={{dat|2017|02|15||bez}}}}</ref><ref name="KZ2009">[http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/default.aspx Агентство Республики Казахстан по статистике. Перепись 2009.] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130810123929/http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/default.aspx |date=2013-08-10 }} ([http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/%D0%9D%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2.rar Национальный состав населения] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110723084232/http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/%D0%9D%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2.rar |date=2011-07-23 }}.rar)</ref>
| {{UKR}} {304 (2001.)<ref>[http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/ Всеукраїнський перепис населення 2001. Русская версия. Результаты. Национальность и родной язык.] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100701153929/http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/ |date=2010-07-01 }}</ref>
| {{LAT}} 37 (2020)
}}
| valoda = [[jakutu valoda|jakutu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
| grupas =
| radi = [[dolgani]], [[tivieši]], [[hakasi]], [[altajieši]]
}}
'''Jakuti''' vai '''saha''' ([[Jakutu valoda|jakutu]]: ''саха'') ir [[tjurki|tjurku]] tauta, kas dzīvo galvenokārt [[Saha]]s Republikā [[Krievija]]s Federācijā, arī [[Amūras apgabals|Amūras apgabalā]], [[Magadana]]s un [[Sahalīna]]s reģionos, kā arī Taimiras un Evenku nacionālajos apvidos. [[Jakutu valoda]] pieder tjurku valodu [[Sibīrija]]s zaram. Jakutu un eiropiešu pēcnācējus sauc par sahaļariem (krievu: ''cахаля́р'', jakutu: ''бааhынай'')

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
[[File:Transistor Count and Moore's Law - 2011.svg|thumb|350px|Grafikā attēlots centrālo procesoru [[tranzistoru skaits]] attiecībā pret ieviešanas datumu. Vertikālā skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]; līkne atbilst eksponenciālam pieaugumam, tranzistoru skaitam dubultojoties katrus divus gadus.]]
'''Mūra likums''' ir novērojums, ka skaitļošanas aparatūras vēstures gaitā [[tranzistors|tranzistoru]] skaits [[integrālā shēma|integrālajās shēmās]] dubultojas aptuveni divu gadu laikā. Likums nosaukts ''[[Intel]]'' līdzdibinātāja [[Gordons Mūrs|Gordona Mūra]] vārdā, kurš aprakstīja šo tendenci savā 1965. gada publikācijā.<ref name="Moore1965paper">{{cite web|ref=harv| first=Gordon E.|last = Moore|year =1965|url=http://www.cs.utexas.edu/~fussell/courses/cs352h/papers/moore.pdf| title =Cramming more components onto integrated circuits| format =PDF| page =4| publisher=[[Electronics (magazine)|Electronics Magazine]]| accessdate = 2006-11-11}}
</ref><ref name="IntelInterview">{{cite web| year =2005|url=http://large.stanford.edu/courses/2012/ph250/lee1/docs/Excepts_A_Conversation_with_Gordon_Moore.pdf| title =Excerpts from A Conversation with Gordon Moore: Moore’s Law| format =PDF| page =1| publisher=[[Intel|Intel Corporation]]| accessdate = 2013-09-12}}
</ref><ref>{{cite web| year =2007 |url=http://www.computerhistory.org/semiconductor/timeline/1965-Moore.html| title =1965 – "Moore's Law" Predicts the Future of Integrated Circuits| publisher=[[Computer History Museum]]| accessdate =2009-03-19}}
</ref> Viņa prognoze ir pierādījusies kā precīza daļēji tāpēc, ka to šobrīd izmanto [[pusvadītājs|pusvadītāju]] industrijā, lai veiktu ilgtermiņa plānošanu un uzstādītu mērķus pētniecībai un attīstībai.<ref name=Disco1998>{{Cite book
 | last = Disco
 | first = Cornelius
 | last2 = van der Meulen
 | first2 = Barend
 | year = 1998
 | title = Getting new technologies together
 | pages = 206–207
 | isbn = 3-11-015630-X
 | publisher = Walter de Gruyter
 | location = New York
 | oclc = 39391108
 | url = http://books.google.com/books?id=1khslZ-jbgEC&pg=PA206&lpg=PA206&ots=D38v82mSkm&output=html&sig=ACfU3U2jPixZgKq-PYwVPHDpwO2Zt31puQ
 | accessdate = 23 August 2008
}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences: '''Uzticības balsojums''' jeb '''balsojums par uzticības izteikšanu''' ir balsojums, kurā tiek lemts par kāda cilvēka (cilvēka grupas) atbilstību ieņemamajam amatam (amatiem). Šādi balsojumi sastopami daudzās valstīs to pārvaldes augstākajā līmenī, [[Parlaments|parlamenta]] deputātiem balsojot par uzticības izteikšanu [[valdība]]i, un zemākos līmeņos, [[Pašvaldība|pašvaldību]] domju vai citu vēlētu pārvaldes iestāžu deputātiem balsojot par uzticības izteikšanu šo iestāžu priekšsēdētājiem.

sentences:
'''Pasaules luterāņu federācija''' ({{val|en|Lutheran World Federation}} (LWF), {{val|de|Lutherischer Weltbund}}) ('''PLF''') ir senākā un lielākā vispasaules [[Luterisms|luterisko]] kristiešu organizācija, kuras dalībbaznīcu starpā pastāv [[altāra un kanceles sadraudze]].
PLF dibināta [[Lunda|Lundā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] 1947. gadā. Pašlaik PLF vadība izvietota [[Ženēva|Ženēvā]], [[Šveice|Šveicē]]. PLF ir aktīva [[ekumenisms|ekumeniskā]] dialoga partnere (piemēram, ar [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu baznīcu]] 1999. gadā noslēgtais [[Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību]]).

Pašlaik PLF 78 valstīs apvieno vairāk kā 72 miljonus luterāņu 144 baznīcās. Lielākās PLF baznīcas ir Zviedrijas baznīca (apm. 7 milj.), Tanzānijas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5,6 milj.), Etiopijas evaņģēliskā (Mekane Jesus) baznīca (apm. 5,5 milj.), Amerikas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5 milj.), Dānijas baznīca (apm. 4,5 milj.) un Somijas luteriskā baznīca (apm. 4,4 milj.).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Eks''' var būt:
* Johans Eks:
** [[Johans Eks (katoļu teologs)]] (''Johannes Eckius'' 1486―1543) ― vācu katoļu teologs, [[Mārtiņš Luters|Lutera]] oponents;
** [[Johans Eks (luterāņu mācītājs)]] (''Johannes Eck'', ?―1552) ― [[Reformācija]]s laika [[Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāle|Rīgas latviešu Jēkaba baznīcas]] draudzes [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs;
* [[Jūels Ēriksons Eks]] (''Joel Eriksson Ek''; 1997) ― zviedru hokejists;
* [[Nikolajs Eke]] (''Nicolaus von Ecke''; zināms arī kā '''Niklāvs Eks'''; 1541—1623) ― Rīgas rātskungs, birģermeistars un burggrāfs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Plantago australis 66348346.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Plantago australis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Plantaginaceae
| dzimta_lv = Ceļteku dzimta
| binomial = Plantago
| sinonīmi = *Arnoglossum Gray
*Asterogeum Gray
*Bougueria Decne.
*Coronopus Rchb.
*Lagopus (Gren. & Godr.) Fourr.
*Plantaginella Fourr.
*Psyllium Mill.
| ģints_lv = Ceļtekas
| ģints = Plantago
}}'''Ceļtekas''' ({{val|la|Plantago}}) ir ģints [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]] ar kosmopolītisku izplatību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001135-2|title=Plantago L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-01|language=en}}</ref> Lielākā daļa ģintī klasificēto sugu ir [[Lakstaugs|lakstaugi]] (lai gan dažas sugas ir apakškrūmi). Augu [[lapas]] ir rozetē vai ar vāji izteiktu kātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Fourth edition|title=New flora of the British Isles|url=https://www.worldcat.org/oclc/1089196503|date=2019|location=Suffolk|isbn=978-1-5272-2630-2|oclc=1089196503|first=Clive A.|last=Stace}}</ref> Tām ir trīs vai piecas paralēlas dzīslas. Atkarībā no sugas, lapu forma ir plata vai šauta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Nacionālie rēķini''' jeb '''konti''' ir secīgu [[Tabula|tabulu]] komplekss, kurā attēlo [[Prece|preču]] un [[Pakalpojums|pakalpojumu]] izlietojumu un to resursus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/termini/nacionalo-kontu-sistema-35107.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141115182049/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/termini/nacionalo-kontu-sistema-35107.html# |archivedate={{dat|2014|11|15||bez}} }}</ref> Izdevumu un ieņēmumu salīdzināšanā identiskus lielumus plaši lieto [[Makroekonomika|makroekonomiskos]] aprēķinos un statistiskajā uzskaitē. Šie nacionālie rēķini izdevumu pusē akumulē visus pievienotās vērtības elementus kā [[IKP]] pamatu.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,28.lpp</ref> Būtiski, ka [[IKP]] nesatur [[materiālās izmaksas]] — starpproduktu. Vienlaikus tiek loģiski pēc reālā satura sakārtoti trīs makroekonomiskie pamatrādītāji:
*[[iekšzemes kopprodukts]] (IKP);
* [[tīrais iekšzemes produkts]] (TIP), kas atšķirībā no IKP ir "tīrs" no amortizācijas atskaitījumiem;
*[[nacionālais ienākums]] (NI), kas nesatur uzņēmējdarbības netiešos nodokļus.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saules apžilbinātie
| operators =
| attēls = Biggersplash poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Bigger Splash''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|11|26|Itālija}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3179054593/|title=A Bigger Splash |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saules apžilbinātie"''' ({{Val|en|A Bigger Splash}}) ir 2015. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Matiass Shunartss]], [[Tilda Svintone]] un [[Dakota Džonsone]]. Filma ir balstīta uz [[Žaks Derejs|Žaka Dereja]] 1969. gada filmu "[[Baseins (filma)|Baseins]]" (''La Piscine'').

sentences:
{{cita nozīme|salu grupu|administratīvā iedalījuma vienību|Japa (pavalsts)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Japa
|attēls              = Community house of Yorlap (Yap Islands) with stone money made in Palau NOAA.jpg
|attēla paraksts     = Tradicionāla sabiedriskā ēka Japas salā un [[rāi akmeņi]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Yap''
''Waqab''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 32 |lats= |latNS= N
|longd=138 |longm= 07 |longs= |longEW=E
|platība             = 100,16
|garums              = 29
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Kavuls
|augstums            = 170
|salu skaits         = 14
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 7371 (2010)
|blīvums             = 73,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kolonja (Japa)|Kolonja]]
|piezīme =
}}
'''Japa''' ({{val|en|Yap}}) vai '''Vaaba''' ({{val|yap|Waqab}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā.<ref>{{PZT|297}}</ref> Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido pavalsts teritorijas un iedzīvotāju lielāko daļu. Lielākā apdzīvotā vieta ir pavalsts galvaspilsēta [[Kolonja (Japa)|Kolonja]]. Administratīvi salas sadalītas 10 municipalitātēs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: '''Slāņu gubumākoņi''' ''Stratocumulus'' (Sc) ir plakanas kaudzes veida gubu [[mākoņi]] bez izteiktas vertikālās attīstības. Mākoņi debesīs izvietoti nevienmērīgi un neaizklāj visas debesis. Tie bieži vien izvietojas paralēlās rindās vai viļņos. Sc mākoņus var diezgan viegli sajaukt ar [[Altocumulus|Ac]] mākoņiem, kuriem ir līdzīga forma, bet Ac atrodas lielākā augstumā. Ja mākoņi ir lielāki, tad tie visticamāk ir Sc mākoņi, jo atrodas tuvāk zemei. Ac mākoņi būs mazāk nekā 5° lieli leņķiskajā izmērā (tas aptuveni atbilst triju vidējo pieaugušā cilvēka pirkstu platumam izstieptas rokas attālumā no acs). Mākoņu pamats augstums ir 500—1500 metri, bet biezums 200—800 m. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss 5 mikrometri. [[Nokrišņi]] no Sc mākoņiem izkrīt reti, tie ir ļoti īslaicīgi un vāji nokrišņi, smidzenis.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Baldone (nozīmju atdalīšana)|Baldone}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Baldone
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Baldone no Vanagkalna.jpg
| imagesize =
| image_caption = Baldone no Vanagkalna
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Baldones karogs
| image_shield = Baldone COA.svg
| shield_link = Baldones ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 23
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ķekavas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991. gads|1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Baldohn}}
| area_total_km2 = 9.5
| area_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/lv/baldone/vesture_un_simbolika/ |title=Baldone. Vēsture un simbolika |access-date={{dat|2016|11|22||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161021090741/http://www.baldone.lv/lv/baldone/vesture_un_simbolika/ }}</ref>
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Baldone}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2125
| area_code =
| website = {{url|www.baldone.lv}}
| footnotes =
}}
'''Baldone''' ir pilsēta [[Ķekavas novads|Ķekavas novadā]], 33 km no [[Rīga]]s. Uz Baldoni no galvaspilsētas ved valsts nozīmes autoceļš [[Autoceļš P89|P89]], no kura atzarojas [[autoceļš P91]] tieši uz pilsētu. Cauri Baldonei tek [[Ķekaviņa]]s upīte. Vēsturiski Baldone ietilpusi Zemgalē (senajā Upmales novadā ar centru Mežotnē), bet kopš 1923. gada, kad Baldones pagastu iekļāva Rīgas apriņķī — Vidzemē. Pilsētu no visām pusēm iekļauj [[Baldones pagasts]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Misija: Lielveikals
| attēls                   = Paul blart mall cop film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Paul Blart: Mall Cop''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Karrs]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Tods Gārners]]
* [[Berijs Bernardi]]
| scenārija autors         =
* Kevins Džeimss
* [[Niks Bakajs]]
| galvenajās lomās         = Kevins Džeimss
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|1|16||bez}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009|title=Paul Blart: Mall Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160422075620/http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mallcop.htm|title=Paul Blart: Mall Cop (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Misija: Lielveikals 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Misija: Lielveikals"''' ({{val|en|Paul Blart: Mall Cop}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Karrs]]. Galvenās lomas atveidotājs, kā arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem ir [[Kevins Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|16||bez}}. Filmai 2015. gadā iznāca turpinājums "[[Misija: Lielveikals 2]]".

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Reimatoīdais artrīts''' ir hroniska sistēmiska autoimūna [[iekaisums|iekaisuma]] slimība, kas galvenokārt bojā sinoviālas [[locītava]]s (izpaužas kā [[sinovīts]]), tomēr var tikt iesaistīti arī citi [[orgāns|orgāni]], piemēram, [[āda]], [[sirds]], [[plaušas]], [[acis]].
Slimība ir saistīta ar ievērojamu darbaspēju zudumu un priekšlaicīgu nāvi.<br />
Slimību pirmo reizi 1800.gadā aprakstīja franču ārsts ''Augustin Jacob Landré-Beauvais''(1772-1840). Nosaukumu "reimatoīdais artrīts" 1859. gadā izveidoja britu reimatologs ''Alfred Baring Garrod''.<ref>[http://www.news-medical.net/health/Rheumatoid-Arthritis-History.aspx Rheumatoid Arthritis History<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|ģints_lv=Dižmeldri|suga=Cyperus fuscus|suga_lv=Brūnais dižmeldrs|autors=L.|binomial=Cyperus fuscus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=CyperusFuscus.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Cyperus|sinonīmi=}}'''Brūnais dižmeldrs''' ({{val|la|Cyperus fuscus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. [[Ziemeļeiropa]] atrodas ārpus izplatības vienlaidu areāla, tādēļ suga [[Latvija]]s teritorijā sastopama reti un nevienmērīgi, atradnes aug ūdenstilpju palienes joslā, izžūstošās ieplakās pļavās, nosusinātos [[Dīķis|dīķos]].

sentences: '''El Ninjo''' ({{val|es|El Niño}} — 'mazulis') ir globāla rakstura dabas parādība, kas aptver [[okeāns|okeānu]] un [[atmosfēra|atmosfēru]]. El Ninjo un pretēja rakstura parādība — ''[[La-Ninja]]'' — ir visizteiktākās globālās cikliskās klimata izmaiņas, kas izpaužas vairāku gadu laikā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |title=Kas ir „El-Ninjo” un „La-Ninja”??? |access-date={{dat|2008|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071124152947/http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |archivedate={{dat|2007|11|24||bez}} }}</ref>. El Ninjo ir anomāli liels (virs 0,5 °C vairāk nekā 5 mēnešu laikā) [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] virsmas ūdeņu [[temperatūra]]s pieaugums (attiecīgi La Ninja ir šo ūdeņu temperatūras kritums). Šāda pasiltināšanās notiek neregulāri ik pēc 2 līdz 7 gadiem un turpinās parasti 1—2 gadus. El Ninjo ietekme uz [[dienvidu puslode]]s un visas pasaules [[klimats|klimatu]] ir milzīga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Schoenfussroehrling.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Caloboletus
| ģints_lv =
| suga =Caloboletus calopus
| suga_lv =Resnkāta beka
| binomial =Caloboletus calopus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus calopus''
*''Boletus pachypus''
*''Tubiporus calopus''
}}
'''Resnkāta beka''' (''Caloboletus calopus'') ir Latvijā ļoti reta [[beku dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[neēdamās sēnes|nav ēdami]]. Citi sēnes latīniskie nosaukumi — ''Boletus calopus'', ''Boletus pachypus'' un ''Tubiporus calopus''.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Mezvidu katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Mežvidu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Mežvidu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 42  | lats  = 07  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 31  | longs = 36  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Mežvidu pagasts]], [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Juris Kravalis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1935]]
| length                = 8m
| width                 = 8m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub508 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Mežvidu pagasts|Mežvidu pagasta]] centrā [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidos]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = <big>سلجوقیان روم</big> Selcūqiyān-ı Rūm
<big>السلاجقة الروم</big> al-Selāciqa al-Rūm
|nosaukums_latv_val   = Rumas sultanāts
|sugasvārds           = Rumas sultanāta
|
|kontinents           = Āzija
|reģions              = Tuvie Austrumi
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = Sultanāts
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums          = 1077
|gads_beigas          = 1307
|date_end             =
|event_start          = Izveidota
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            = Sadalīta
|image_flag           = Flag of the Seljuk.png
|flag                 =
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Seljuk Sultanate of Rum 1190 Locator Map.svg
|image_map_caption    = Teritorija (1190)
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Iznika]]
[[Konja]]
|kopīgas_valodas      = [[persiešu valoda|persiešu]]
|reliģija             = [[kristietība|pareizticība]], [[islāms]]
|nauda                =
|
|title_leader         = [[Seldžuku dinastija|Sultāni]]
|leader1              = Suleimans šahs
|year_leader1         = [[1077]]-[[1086]]
|leader2              = Mesuds II
|year_leader2         = [[1303]]-[[1307]]
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag of the Seljuk.png
|p1                   = Lielā Seldžuku impērija
|p2                   =
|flag_p2              =
|s1                   = Ilkhanāts
|flag_s1              =
|today                = [[Turcija]]
|_noautocat = yes
}}

sentences: {{Commonscat|Theologians by country|Teologi pēc valsts}}

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Soltāns
|     vārds_orig = ''Stanisław Sołtan''
|         attēls = Stanisłaŭ Sołtan. Станіслаў Солтан (1788-92).jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Berdičiva]], [[Braclavas vaivadija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Staņislavs Soltāns, Helēna Rēmere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Radvili|Franciska Teofīla Radvila]], Konstance Tapļicka
|          bērni = [[Vladislavs Hieronīms Soltāns]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Ziemeļmindanao]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences: '''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Tintiņš
| image = Tintin and Snowy.png
| caption = Tintiņš un viņa suns Mīļuks
| series = "[[Tintiņa piedzīvojumi]]"
| first = "[[Tintiņš Padomju zemē]]"
| last = ''[[Tintin and Alph-Art]]''
| creator = [[Žoržs Remī]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The End of the Tour''
| attēls                   = The End of the Tour.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeimss Ponsolds]]
| producents               =
* [[Džeimss Dāls]]
* [[Mets Deross]]
* [[Deivids Kanters]]
* [[Marks Manuels]]
* [[Teds O'Nīls]]
| scenārija autors         = [[Donalds Margulīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Kilburn Media]]''
* ''[[Modern Man Films]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/end-tour-2015|title=The End of the Tour|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 21, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322030222/http://www.bbfc.co.uk/releases/end-tour-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=endofthetour.htm|title=The End of the Tour (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The End of the Tour''''' ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz Deivida Lipska memuāriem "''Although of Course You End Up Becoming Yourself''". Filmas režisors ir [[Džeimss Ponsolds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]] un [[Džesijs Aizenbergs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Ekslibris''' (lat. ''ex libris'' — "no [...] grāmatām") jeb '''grāmatas īpašumzīme''' — miniatūrgrafikas mākslas darbs, kas norāda grāmatas īpašnieku, ietverot viņa vārdu vai iniciāļus. To ielīmē grāmatas vāka iekšpusē ar nolūku norādīt, kam grāmata pieder.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Meira
|     vārds_orig = ''Jessica Meir''
|         attēls = Jessica U. Meir portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Meira 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Keribū (Meina)|Keribū]], [[Meina]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 204 d 15 h 19 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija    = [[SKS 61. ekspedīcija|SKS-61]], [[SKS 62. ekspedīcija|SKS-62]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-15]]''
}}
}}
'''Džesika Ulrika Meira''' (''Jessica Ulrika Meir''; dzimusi {{dat|1977|7|1}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (NASA) [[kosmonauts|astronaute]], [[Fizioloģija|fizioloģe]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences:
]]
'''Pieci pūri rīsu''' ({{val-zh|五斗米道}}) ir [[Ķīna]]s [[daoisms|daoisma]] kustība, ko 142. gadā izveidoja [[Džans Daolins]]. Savā pastāvēšanas apogejā kustības kontrolē bija maza teokrātiska valsts [[Harconga]]s ielejā, [[Sičuaņa]]s ziemeļos. Vēlāk pēc valsts izjukšanas kustības pārstāvji izceļoja pa visu Ķīnu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vīrieši viņas dzīvē
| operators =
| attēls = Sunshine LV poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Klēra Denī]]
| producents = Olivjē Delbosks
| scenārijs = * Klēra Denī
* Kristīne Ango
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Ksavjē Bovuā]]
* [[Filips Katerīns]]
* [[Žozaina Bolasko]]
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Sandrīna Dimā]]
* [[Alekss Dekā]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Un beau soleil intérieur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6423776/|title=Let the Sunshine In (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vīrieši viņas dzīvē"''' ({{Val|fr|Un beau soleil intérieur}}) ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Francija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Klēra Denī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Ksavjē Bovuā]], [[Filips Katerīns]], [[Žozaina Bolasko]], [[Žerārs Depardjē]], [[Sandrīna Dimā]], [[Alekss Dekā]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz [[Rolāns Barts|Rolāna Barta]] 1977. gada grāmatu ''[[Fragments d’un discours amoureux]]''.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base64''''' ir metode [[binārie dati|bināro datu]] atspoguļošanai [[ASCII]] simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar [[bāze (aritmētika)|bāzi]] 64. Termins nāk no [[MIME]] standarta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kollārs''' vai '''Kollars''' var būt:

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums =  Новгородская Pеспублика
|nosaukums_latv_val  = Novgorodas Republika
|sugasvārds          = Novgorodas Republikas
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              = Krievija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             = <!--- Norāda valsts statusu --->
|statusa_teksts      = <!--- Brīvs teksts, kurš apraksta valsts stāvokli infokastes augšpusē. Bez vajadzības nelietot! --->
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Jauktās pārvaldes]] [[Republika]]
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai  vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1136
|gads_beigas         = 1478
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = <!--- Default: "Established" --->
|date_start          = <!--- Optional: Date of establishment, enter dates in
                             this format [[1 January]], [[1801]]--->
|event_end           = <!--- Default: "Disestablished" --->
|date_end            = <!--- Optional: Date of disestablishment --->
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = [[Kijivas Krievzeme]]
|flag_p1             = Coin of Vladimir the Great (reverse).svg
|s1                  = [[Pleskavas Republika]]
|flag_s1             = Символ господарства Псковского.png
|
|s2                  = [[Maskavija]]
|flag_s2             = Знамя Дмитрия Донского со Спасом.svg
|
|s3                  =  Perma (zeme)
|flag_s3             = Эмблема пермской земли (Саадачный покровец, около 1626 год).gif
|image_flag          =  Banner of the Novgorod Republic (c. 1385).svg
|flag                = Novgorodas Republika karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat of arms of the Novgorod Republic (c. 1385).svg
|symbol              = Novgorodas Republika ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Novgorod1400.png
|image_map_caption   = Novgorodas Teritorija 1400. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Novgoroda]]
|galvaspilsēta_exile = <!-- If status="Exile" -->
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[sennovgorodas dialekts]], [[Baznīcslāvu valoda]]
|reliģija            = [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|nauda               =
|
|<!--- Titles and names of the first and last leaders an their deputies --->
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|title_leader        = [[Novgorodas kņazi]]
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Novgorodas veče<br>Bajāru padome
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area,
                             population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces),
                             area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population
                             density is calculated if area is also given --->
|footnotes           =
}}
s kartē pirms mongoļu iebrukuma]]
'''Novgorodas Republika''' ({{val|ru|Новгородская Pеспублика}}) jeb '''Novgorodas zeme''' (''Новгородскаѧ землѧ''), lokāli dēvēta par '''Dižās Novgorodas Kungu''' ({{val|ru|Господин Великий Новгород)}}, bija [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētvalsts, kas izveidojās pēc [[Rurikoviču dinastija]]i piederošo [[Novgorodas kņazi|Novgorodas kņazu]] varas sairuma.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss fon Šepings
|     vārds_orig = ''Magnus Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi = [[Oto fon Šepings]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Medema
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences:
{{fair use}}
Avots: [http://www.wfg-gk.de/geschichte8.html Deutsche Antarktis Expedition 1938/39 (Quelle: DMZ, Nr. 42 - Dezember 2004)]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Diksona
| oriģinālnosaukums    = ''Диксон''
| attēls               =
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief = jā
| paraksta_izvietojums = top
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73 | latm=30| lats=50| latNS=N
| longd=80| longm=24| longs=11| longEW=E
| novietojums          = [[Diksona]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1916
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Sevmeteo''
| pers_vasara          = 10<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 |title=29-31 июля экипаж НЭС "Михаил Сомов" отработал на ОГМС Диксон |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210209230108/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 }}</ref>
| pers_ziema           = 10
| augstums             = 47<ref>[http://climatebase.ru/station/20674 Climatebase.ru Диксон, Красноярский край, Российская Федерация #20674]</ref>
| vid_t                = −11,2
| vas_t                = 26,9
| ziem_t               = −48,1
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Apvienotā hidrometeoroloģiskā stacija «Ostrovdiksona»''' ({{val|ru|Объединенная гидрометеорологическая станция «Остров Диксон»}}) ir [[Krievija]]s (agrāk — [[PSRS]]) vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php |title=Список станций и постов Северного УГМС |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210226014303/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php }}</ref> Izvietojusies [[Diksona sala|Diksona salā]] [[Diksona]]s pilsētciemata teritorijā [[Taimira]]s pussalas ziemeļrietumos pie [[Jeņisejas līcis|Jeņisejas līča]] ieejas [[Karas jūra|Karas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences: '''Puazeija likums''' ir [[Lamināra plūsma|lamināras plūsmas]] apraksts [[Cilindrs|cilindriskā]] caurulē, ja tiek ņemti vērā [[Viskozitāte|viskozie]] spēki. Likumu formulējis franču ārsts un fiziķis [[Žans-Leonārs-Marī Puazeijs|Ž. M. Puazeijs]] (''Jean-Leonard-Marie Poiseuille'').<ref>[http://www.akadterm.lv/term.php?term=Puazeija%20likums&list=Puazeija%20likums&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm. Puazeija likums]</ref> Kā formula tas pierakstās:

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Zirnekļcilvēka filmu sērija}}
{{catmain|Zirnekļcilvēks (filmu sērija)}}

sentences: '''Rūjienas muiža''' ({{val|de|Rujen-Großhof}}) bija [[pilsmuiža]], kura atradās pie stratēģiski nozīmīga ceļa, kas veda no [[Vīlandes pils]] uz [[Burtnieki]]em, un tajā parasti apmetās [[Livonijas ordeņa mestri]] un citi ceļotāji.

sentences: '''Olimpiskais futbola turnīrs''' notiek kopš {{oss|V=1908|L=D}} Londonā. Olimpiskajā futbola turnīrā spēlē U-23 izlases. Sieviešu futbols olimpiskajās spēlēs iekļauts kopš [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste|nosaukums=Baltic Touring Car Championship|aktuāla_sezona=|logo=BaTCC final-2-1.jpg|pikseļi=250px|kategorija=[[Salonautomobiļu sacensības]]|sports=[[Autosports]]|dibin=[[2000. gads|2000. gadā]]|komandas=|braucēji=|valsts=[[Baltijas Valstis]]|čempions_br=|čempions_km=|mlapa={{URL|http://www.batcc.eu}}}}
'''''Baltic Touring Car Championship''''', saīsināti '''BaTCC''', ir [[salonautomobiļu sacensības]], kuras sacīkstes galvenokārt norisinās [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]. Atsevišķi posmi ir aizvadīti arī [[Polija|Polijā]], [[Somija|Somijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Postmodernisma māksla''' ir termins, kas tiek izmantots mākslas kustības raksturošanai [[postmodernisms|postmodernisma]] periodā, kura kādā veidā nonāk pretrunā ar [[modernisms|modernisma]] principiem vai arī tos apvieno, vai attīsta ar jauniem paņēmieniem. Par postmodernisma mākslu galvenokārt tiek uzskatīti tādi mākslas veidi, kas iekļauj video tehnoloģijas: [[intermēdija]], [[instalāciju māksla]], [[konceptuālā māksla]] un [[multimēdija]]. Tāpat dažkārt par postmodernisma mākslas virzieniem tiek uzskatīti mākslas veidi, kas izmanto [[kolāža]]s vai [[brikolāža]]s paņēmienus, objektu vienkāršošanu, koncentrēšanos uz tiešiem mākslas izejelementiem, ataino [[masu kultūra|masu kultūru]] vai izmanto [[performance|performanci]].

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences: '''"Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē"''' ({{val|en|The Presentation of Self in Everyday Life}}) ir [[1959. gads|1959]]. gadā [[Kanāda|kanādiešu]] [[socioloģija|sociologa]] [[Ērvings Gofmanis|Ērvinga Gofmaņa]] sarakstīta [[grāmata]]. Tajā viņš apraksta, kā cilvēki mijiedarbojas ar citiem cilvēkiem, lai stratēģiski veidotu iespaidu par sevi. Gofmaņa izstrādātā koncepcija ir kļuvusi par pamatu daudziem akadēmiskiem pētījumiem par iespaida vadību gan klātienes attiecībās, gan arī saziņā ar mediju starpniecību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Encyclopedia of Social Psychology|url=https://sk.sagepub.com/reference/socialpsychology/n494.xml|publisher=SAGE Publications, Inc.|date=2007|location=Thousand Oaks|pages=836–838|first=Meredith|last=Terry|first2=Kate|last2=Sweeny|first3=James A.|last3=Shepperd}}</ref>

sentences: '''Proletariāts''' ({{val|de|proletariat}} no {{val|la|proletarius}} — 'nabagi') ir [[sabiedrības slānis]], kam nepieder [[īpašums]] un [[ražošanas līdzekļi]]. Tā galvenais iztikas avots ir sava darbaspēka pārdošana. Pēc [[sabiedrības noslāņošanās]] teorijas proletariāts atrodas starp [[sīkburžuāzija|sīkburžuāziju]] un [[lumpenproletariāts|lumpenproletariātu]]. Terminu ieviesa [[Kārlis Markss]] un Lorencs fon Šteins.<ref>[http://www.vesture.eu/index.php/Proletari%C4%81ts Proletariāts. ''Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca''] (aplūkots 2010. 6. jūnijā).</ref> [[Senā Roma|Senajā Romā]] proletariāts bija visnabadzīgākais slānis, kas Romai deva tikai pēcnācējus.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Sojuz-FG
| oriģ. nosaukums = Союз-ФГ
| izgat. nosaukums =
| attēls = Soyuz TMA-5 launch.jpg
| attēla paraksts = Kosmosa kuģa [[Sojuz TMA-5]] palaišana ar nesējraķeti Sojuz-FG
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[R-7]]
| raķešu grupa = [[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]]
| valsts = {{RUS}}
| izgatavotājs = [[RKK Energija]]
| augstums = 46,10 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 305 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 6900 kg (200 km 51,8⁰ [[orbīta|orbītā]])
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]] {{KAZ}}
| startu skaits = 38
| veiksmīgie = 38
| avārijas = 0
| daļēji =
| pirmais = 20.05.2001
| pirmais pavadonis =
}}
'''Sojuz-FG''' ({{val|ru|Союз-ФГ}}) ir [[Krievija]]s nesējraķetes [[Sojuz (nesējraķetes)|Sojuz]] modifikācija.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Maksikss'''{{fact}} (pareizi būtu jāsauc par '''mašeše'''{{fact}} — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils [[akvamarīns]], [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs [[pleohroisms]] — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

sentences: {{Commonscat|Sports in Algeria|Sports Alžīrijā}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Žurnālistes]]
[[kategorija:Austrālijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
|company name = Hyundai
{{val|ko|현대}}
{{val|ko|現代}}
|company_logo = Hyundai logo (english).svg
|company_type =
|foundation = 1947
|founder    = ''[[Chung Ju-yung]]''
|defunct   =
|location = [[Seula]], [[Dienvidkoreja]]
|area_served = Pasaule
|industry = Konglomerāts
|products =
|revenue =
|net_income =
|assets =
|num_employees =
|homepage = {{url|http://www.hyundaigroup.com}}
}}
'''''Hyundai''''' ir kompāniju grupa, ko 1947. gadā dibinājis Čons Čujons kā celtniecības kompāniju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Georg Manteuffel-Szoege''
|         attēls = Georg Baron von Manteuffel gen Szoege.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Bonna]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Georgs fon Manteifels, Sofija fon Rīdigere
|          brāļi = [[Hanss fon Manteifels-Cēge]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences: '''Galotne''' jeb '''fleksija''' (no {{val|la|flexio}} — ‘liekšana, liekums’) [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[morfēma]]. Atrodas [[vārds|vārda]] beigās aiz [[piedēklis|piedēkļiem]] un [[Sakne (valodniecība)|sakne]]s, tā mainās, [[locīšana (valodniecība)|lokot]] vārdu.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Nāves jūra
|attēls=Dead Sea by David Shankbone.jpg
|paraksts=Nāves jūra no Izraēlas puses
|map = Izraēla#Jordānija
| plat_d=31 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=35 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{ISR}}
{{JOR}}
|platība=810
|garums=67
|Vid_dziļums=120
|Max_dziļums=330
|tilpums=147
|augstums_vjl=-418
|izteka=beznoteces
|baseins=40 650
|valstis=[[Izraēla]]
[[Jordānija]]
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences: '''Dieva valstība''' ([[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlijā]] saukta arī kā '''Debesu valstība''') ir [[Teokrātija|teokrātiska]] sabiedriska iekārta, kur tās pārstāvju dzīve un darbība ir pilnīgā saskaņā ar [[Dievs|Dieva]] gribu<ref>К. Барнуел, П. Денси, Т. Поп. Ключевые понятия Библии (словарь-справочник), изд. "Герменевт", Санкт-Петербург, 1996. г., стр 430.</ref>. Dievs tur ir augstākais [[likumdevējs]] un [[tiesnesis]]. Tas tiek traktēts kā atgriešanās stāvoklī pirms [[grēkā krišana]]s [[Ēdenes dārzs|Ēdenes dārzā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Valentīns Emīls Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Valentin Emil Hugenberger''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ārlava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 [[Dollija]], vēsturisks klonēšanas rezultāts, [[izbāznis]] muzejā [[Skotija|Skotijā]] ]]
'''Klonēšana''' (no {{val|el|κλών}} (''klōn'') — 'zars, dzinums') ir ģenētiski identisku [[gēns|gēnu]], [[šūna|šūnu]] vai [[organisms|organismu]] iegūšana un pavairošana [[bezdzimumvairošanās]] ceļā.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Virtuālais privātais tīkls (VPT)''' jeb '''''VPN''''' ({{val|en|virtual private network}}) ir vispārējs nosaukums tehnoloģijām, kuras nodrošina vienu vai vairākus [[datortīkls|tīkla]] savienojumus (virtuālu tīklu) kāda tīkla vai vairāku tīklu (piemēram, [[internets|interneta]]) ietvaros. Lai nodrošinātu datu nepārtveršanu publiskajos tīklos, tiek izmantota [[kriptogrāfija]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Inigo Džonss
|     vārds_orig = ''Inigo Jones''
|         attēls = PortraitInigoJones.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1573
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1652
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers, scenogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Rubīna''' jeb '''tumši sarkanā šokolāde'''<ref name="Glumane">{{Ziņu atsauce |author=Monta Glumane |title= Latvijā būs pieejama sarkana šokolāde |date= 2018. gada 7. maijs |publisher= [[Dienas Bizness]] |url= https://www.db.lv/zinas/latvija-bus-pieejama-sarkana-sokolade-474740 |accessdate= 2019. gada 6. februārī}}</ref><ref name="Gabrjuna">{{Ziņu atsauce |author=Viktorija Gabrjuna |title= Latvijas veikalos būs nopērkams jauns produkts — tumši sarkana šokolāde |date= 2018. gada 7. maijs |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= https://nra.lv/izklaide/gardeziem/244154-latvijas-veikalos-bus-noperkams-jauns-produkts-tumsi-sarkana-sokolade.htm |accessdate= 2019. gada 6. februārī}}</ref> ({{val|en|ruby chocolate}}) ir [[Šveice]]s [[šokolāde]]s un [[kakao]] ražotāja ''[[Barry Callebaut]]'' 2017. gadā atklāts jauns šokolādes veids, ko uzņēmums izstrādāja vairāk nekā 10 gadus.<ref name="Glumane"/><ref name="Gabrjuna"/> To ražo no īpašām ''Ruby'' kakao pupiņām, kuru sārtā krāsa un ogām līdzīgā garša tiek iegūta dabīgi.<ref>{{Ziņu atsauce |author=Žanete Hāka |title= Šveices ražotājs izgudro rozā šokolādi |date= 2017. gada 6. septembris |publisher= [[Dienas Bizness]] |url= https://www.db.lv/zinas/sveices-razotajs-izgudro-roza-sokoladi-466184 |accessdate= 2019. gada 6. februārī}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| source         = Attēls iegūts  no: Inetas Ludboržas
Attēla autors: Ineta Ludborža
| date           =
| author         = Ineta Ludborža
| permission     = Attēlu atļauts izmantot brīvi, arī komerciāliem mērķiem.
| other_versions =
}}

sentences:
'''Tomass''' var būt:
* [[Ambruāzs Tomā]] (''Ambroise Thomas'') — franču komponists (1811—1896);
* [[Donalds Tomass]] (''Donald Thomas'') — bahamiešu vieglatlēts (dzimis 1984. gadā);
* [[Džordžs Tomass]] (''George Alan Thomas'') — Lielbritānijas šahists, badmintonists un tenisists (1881—1972);
* [[Aizeja Tomass (1961)|Aizeja Tomass]] (''Isiah Lord Thomas III'') — amerikāņu basketbola treneris (dzimis 1961. gadā);
* [[Geraints Tomass]] (''Geraint Howell Thomas'') — velsiešu riteņbraucējs (dzimis 1986. gadā);
* [[Tims Tomass]] (''Timothy James Thomas, Jr'') — amerikāņu hokejists (dzimis 1974. gadā).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|ģenerālisimusu|Aleksandrs Suvorovs (nozīmju atdalīšana)|Aleksandrs Suvorovs}}

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences: '''Leņķiskais ātrums''' ir leņķa mainīšanās ātrums. Fizikā un matemātikā tas ir [[vektors|vektoriāls]] lielums, pēc kura var noteikt uzreiz trīs parametrus - rotācijas ātrumu, rotācijas virzienu un asi, ap kuru objekts griežas. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienībās leņķisko ātrumu mēra [[radiāns|radiānos]] [[sekunde|sekundē]]. Leņķisko ātrumu parasti apzīmē ar grieķu burtu "omega" (<math> \textstyle \omega</math>). Leņķiskā ātruma vektors ir perpendikulārs rotācijas plaknei, bet to virzienu parasti nosaka pēc [[svārpsta likums|svārpsta likuma]] vai [[labās rokas likums|labās rokas likuma]] (abi likumi dod vienādu vektora virzienu).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
(966)]]
'''Vjatiči''' ([[Senkrievu valoda|senkrievu]]: вѧти́чи) bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–13. gadsimtā apdzīvoja [[Oka|Okas]] augšteces, vidienes un [[Dona|Donas]] augšteces baseinu (mūsdienu [[Krievija]]s [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kalugas apgabals|Kalugas]], [[Orlas apgabals|Orlas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]], [[Smoļenskas apgabals|Smoļenskas]], [[Tulas apgabals|Tulas]], [[Voroņežas apgabals|Voroņežas]] un [[Ļipeckas apgabals|Ļipeckas]] apgabali). Vjatiči ilgu laiku palika [[Pagānisms|pagāni]], [[kristietība]] dažās vietās pieņemta tikai 15. gadsimta sākumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Bristol.zoo.pygmy.hippo.arp.jpg
|    att_nosaukums = Pundurnīlzirgs Bristoles zooloģiskajā dārzā
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta=Cetruminantia
|  apakškārta_lv=Vaļu un atgremotāju apakškārta
| infrakārta=Cetancodonta
| infrakārta_lv=Vaļu un nīlzirgu infrakārta
|           dzimta = Hippopotamidae
|        dzimta_lv = Nīlzirgu dzimta
|            ģints = Choeropsis
|         ģints_lv = Pundurnīlzirgi
|        ģints_r=Pundurnīlzirgs
|             suga = C. liberiensis
|          suga_lv = Pundurnīlzirgs
|         binomial = Choeropsis liberiensis ([[Samuel George Morton|Morton]], 1849)
|        izplatība =
Sarkanā krāsā ir iekrāsota Libērijas pundurnīlzirga apdzīvotā teritorija, zaļā krāsā - Nigērijas pundurnīlzirga
|       iedalījums = Pundurnīlzirgus iedala divās pasugās:
* [[#Klasifikācija|Libērijas pundurnīlzirgs]] (''C. l. liberiensis'')
* [[#Klasifikācija|Nigērijas pundurnīlzirgs]] (''C. l. heslopi'')
|  sinonīmi=''Hexaprotodon liberiensis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{coord|51.511549|N|0.112922|W|display=title|type:landmark}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''British American Tobacco''
| native_name      =
| logo             = British American Tobacco logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = British_American_Tobacco_Headquarters.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Uzņēmuma galvenā mītne Londonā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1902. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = tabakas izstrādājumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.bat.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{VietasKarte | Londona
| width =
| float = right
| caption = British American Tobacco galvenā mītne Londonā
| label = British American Tobacco
| lat_deg = 51.511549 | lat_dir = N
| lon_deg = 0.112922 | lon_dir = W
}}

sentences: '''Beļģijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Beļģija]]s teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Alone_Ranger_(cropped).jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis aureus
|   suga_lv = Zeltainais šakālis
|  binomial = Canis aureus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =  {{center|Izplatība 20. gadsimtā}}
 {{center|Izplatība 21. gadsimtā}}
}}
'''Zeltainais šakālis''' (''Canis aureus'') jeb '''zelta šakālis''', arī vienkārši '''šakālis''' ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Eiropa]]s [[Vidusjūra]]s reģiona austrumus, [[Tuvie Austrumi|Tuvos Austrumus]] un [[Dienvidāzija|Dienvidāziju]] līdz [[Birma]]i.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3744 |title=Canis aureus (Golden Jackal, Asiatic Jackal, Common Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090413111957/http://www.iucnredlist.org/details/3744 }}</ref> Tas ir lielākais starp šakāļiem, un vienīgais, kas dzīvo ārpus [[Āfrika]]s. Šakālis mājo galvenokārt [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomās]].<ref name="dz"/> Eiropā pēdējās desmitgadēs izplatījies uz ziemeļiem, sasniedzot arī [[Baltijas valstis]].

sentences: '''Aviācijas bāzeskuģis'''<ref>Nereti, burtiski tulkojot no krievu valodas, tiek saukts par "avionesējkuģi" ({{val-ru|авианосец}}).</ref> ir [[karakuģis]], kas [[kara flote|kara flotē]] tiek izmantots kā [[aviobāze]] kara [[aviācija]]i.

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Alojas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|National anthems|Pasaules valstu himnas}}

sentences: '''Altāra Mī c''' (arī '''Mu Arae c''') ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] vidēji 0,091 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,1721. 1 gads uz planētas ilgst 9,639 Zemes dienas ilgi un tā sver 10,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā "[[superzeme]]". Planētu atklāja 2004.gada 25.augustā.

sentences: '''Katastrofa''' (no {{val|la|catastropha}}, kas savukārt no {{val|el|καταστροφή}} ''(katastrophē)'' — 'apvērsums') ir liela [[nelaime]], kas negatīvi ietekmē [[sabiedrība|sabiedrību]] vai apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]]. Katastrofu rezultātā bieži vien tiek iznīcinātas [[ēka]]s, [[tilts|tilti]] un citi cilvēku radītie [[Fizikāls ķermenis|objekti]]. Katastrofas var būt dažādas, no kurām lielākā daļa ir [[daba]]s izraisītas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=348}}</ref>

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Eduskunta
 | native_name        = ''Suomen eduskunta''<br />''Finlands riksdag''
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Logo of the Parliament of Finland.svg
 | coa_res            = 260px
 | house_type         = Vienpalātas parlaments
 | leader1_type       = [[Eduskuntas priekšsēdētājs|Priekšsēdētājs]]
 | leader1            = [[Jusi Halla-aho]]
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party1             = [[Somu partija]]
 | party2             =
 | party3             =
 | election1          = {{dat|2023|6|20|Ģ|bez}}
 | members            = 200
 | structure1         = Eduskunta 2023.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     = Parlamenta struktūra
 | political_groups1  =
*{{nowrap|{{colorbox|#006288}} [[Nacionālā koalīcija]] (48)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#ffd500}} [[Somu partija]] (46)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#e11931}} [[Somijas sociāldemokrātiskā partija|Sociāldemokrātiskā partija]] (43)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#01954b}} [[Centra partija (Somija)|Centra partija]] (23)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#61bf1a}} [[Zaļā apvienība]] (13)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#f00a64}} [[Kreiso apvienība]] (11)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#fee27f}} [[Somijas Zviedru tautas partija|Zviedru tautas partija]] (10)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#18359b}} [[Kristīgie demokrāti (Somija)|Kristīgie demokrāti]] (5)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#b42079}} [[Kustība tagad]] (1)}}
 | voting_system1     = [[Vēlēšanas Somijā|Elektorālā apgabalu proporcionālā pārstāvniecība]]
 | last_election1     = {{dat|2023|4|2|N}}
 | next_election1     =
 | session_room       = Eduskunta istuntosali.jpg
 | session_res        = 260px
 | session_alt        = Parlamenta sēde
 | meeting_place      = ''Eduskuntatalo'', ''Mannerheimintie 30'', [[Somijas pasta kodi|FI-00102]] [[Helsinki]], {{FIN}}
 | website            = [http://www.eduskunta.fi eduskunta.fi]
}}
'''Eduskunta''' ({{val|fi|eduskunta}} jeb ''Suomen eduskunta'', {{val|sv|riksdagen}} jeb ''Finlands riksdag'') ir [[Somija]]s [[parlaments]]. [[Vienpalātas parlaments|Vienpalātas parlamentā]] ir 200 deputāti un sēdes notiek Parlamenta namā [[Helsinki|Helsinkos]]. Pēdējās Eduskuntas vēlēšanas notika {{dat|2023|4|2}}.

sentences: '''Šķīdumu koligatīvās īpašības''' ir tās [[Šķīdums|šķīdumu]] jeb solvātu īpašības, kuras nosaka izšķīdušās vielas daļiņu ([[Atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Jons|jonu]]) tieksme saistīties ar šķīdinātāja jeb solventa molekulām un kuru izpausme ir atkarīga tikai no izšķīdušās vielas daļiņu [[Koncentrācija|koncentrācijas]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgā ķīmija|last=Kokars|first=Valdis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2009|isbn=978-9984-32-700-6|pages=151.—159}}</ref>

sentences: '''Relatīvs virziens''' ir [[virziens]], kurš pastāv un ir izsakāms salīdzinājumā ar cilvēka ķermeņa novietojumu. Visbiežāk lietotie relatīvie virzieni ir šādi: uz augšu, uz leju, pa kreisi, pa labi, uz priekšu un atpakaļ. [[Absolūts virziens|Absolūtie virzieni]] ne vienmēr atbilst relatīvajiem virzieniem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērdzene
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Mērdzene, autoceļš P49.jpg
| image_caption            = Autoceļš [[P49]] Mērdzenē
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2        = [[Mērdzenes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,6
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2008
| population_footnotes     = <ref name="vdb">[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65365&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 383
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 41 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 44 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code              = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Kataras sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Katarā]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
— lauksaimniecībā izmantojama zeme]]
'''Lauksaimniecība''' ir [[tautsaimniecība]]s nozare, kas vērsta uz [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes [[pārtika]]s produktu iegūšanu un/vai citu to izejvielu iegūšanu [[rūpniecība]]s nolūkiem, piemēram, [[aitkopība|aitkopji]] iegūst [[vilna|vilnu]], lai pēc tam no tās gatavotu [[apģērbs|apģērbu]]. Mūsdienās daudzi lauksaimnieki ir pārorientējušies arī uz [[biodegviela]]s iegūšanu no [[rapši]]em, kas arī ir lauksaimniecības nozare. Zinātni, kas pēta ar lauksaimniecību saistītos jautājumus, sauc par [[agronomija|agronomiju]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Archaeological sites by country|Arheoloģiskie pieminekļi pēc valstīm}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Groša likums''' ir [[datora veiktspēja]]s pieņēmums, ko veica [[Herberts Grošs]] 1953. gadā. Pieņēmums no H. Groša puses ir, ka datora veiktspēja pieaug, pieaugot datora izmaksām kvadrātā. Ja dators "A" maksā divreiz vairāk kā dators "B", tad pieņēmums ir, ka dators "A" būs līdz pat četrām reizēm veiktspējīgāks kā dators "B".<ref>https://www.encyclopedia.com/computing/dictionaries-thesauruses-pictures-and-press-releases/groschs-law</ref>

sentences:
{{noformējums|Saites tekstā uz citu valodu vikipēdijām}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aivars Kalējs
|          Attēls = Aivars kalejs 2011 ventspils pec autorkoncerta.jpeg
|         Att_izm = 310px
|        Apraksts = Aivars Kalējs 2011. gadā pēc autorkoncerta Ventspilī
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|04|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Žanrs = [[Klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[ērģelnieks]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[ērģeles]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1967—pašlaik
|Izdevējkompānija = Bärenreiter, Edition Peters, Formblitz, Musica Baltica, Melodiya, Rīgas skaņu ierakstu studija, [[Latvijas Radio]], Ritonis
|   Darbojies_arī = [[Kamēr...|Koris "Kamēr..."]], Koris "Mūza", Sieviešu koris "Dzintars", Kamerkoris "Sacrum", [[Latvijas radio koris]], Latvijas Kultūras ministrijas Muzeju un Kultūras pieminekļu padome
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6 °C
|viršanas temperatūra=31,4 °C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

sentences: '''Mazais pirkstiņš''' jeb '''mazais pirksts''' ir piektais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas blakus [[Zeltnesis|zeltnesim]] un to veido trīs [[Falanga (anatomija)|falangas]].

sentences: {{Commonscat|Sports in Pakistan|Sports Pakistānā}}

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

sentences: '''20. oktobris''' ir gada 293. diena (294. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 72 dienas.

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, iekšējās saites, iekšējās atsauces}}
'''Pseidozinātne''' ir metodoloģija, [[ticība]] vai prakse, kas tiek pasniegta kā [[zinātne|zinātniska]], taču neatbilst [[Zinātniskā metode|zinātniskajai metodei]]; tai trūkst zinātniskā statusa pierādījumu, drošticamības vai kādā citā ziņā. Pirmoreiz šo terminu izmantoja 1843. gadā franču [[Fizioloģija|fiziologs]] Fransuā Magendī (''François Magendie''),<ref>[http://vlp.mpiwg-berlin.mpg.de/people/data?id=per112 Magendi] Magendī bio {{en ikona}}</ref> kurš tiek uzskatīts par eksperimentālās fizioloģijas un [[vivisekcija]]s pionieri.

sentences: {{Commons category|Handball players from Denmark|Dānijas handbolisti}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Armands Duplantiss
 |      vārds_orig = ''Armand Duplantis''
 |          attēls = Armand Duplantis after his 6.0 m jump-1.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Armands Duplantiss 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1999|11|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Luiziāna|Lafejeta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=181}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=79}}
 |         iesauka = ''Mondo''
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Upsala IF''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,23 m (2023; [[Jūdžīna]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = Kārtslēkšana stadionā
 |             PR2 = 6,22 m (2023; [[Klermonferāna]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{SWE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Toruņa 2021|Kārtslēkšana}}
}}
'''Armands Duplantiss''' (''Armand Duplantis''; dzimis {{dat|1999|11|10}}) ir [[Zviedrija]]s [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] kārtslēkšanā ar rezultātu 6,23 metri, kas sasniegts [[Dimanta līga]]s sacensībās [[Jūdžīna|Jūdžīnā]] 2023. gada septembrī, kā arī pasaules labākā rezultāta īpašnieks telpās ar 6,22 m, ko pārvarēja sacensībās [[Klermonferāna|Klermonferānā]] 2023. gada februārī. A. Duplantiss ir olimpiskais čempions, izcīnīja uzvaru [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]], kas notika 2021. gadā [[Tokija|Tokijā]], divkārtējs pasaules čempions ([[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]], [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]]), kā arī divkātējs [[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempions]] (2018, 2022).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Salviadivinorum-healthy.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Panātru dzimta
|            ģints = Salvia
|         ģints_lv = Salvijas
|             suga = S. divinorum
|          suga_lv = Dievišķā salvija
|         binomial = Salvia divinorum
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Foits''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Wiesenschafstelze.JPG
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Motacilla
 | ģints_lv=Cielavas
 | suga=Motacilla flava
 | suga_lv=Dzeltenā cielava
 |      binomial = Motacilla flava <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dzeltenā cielava''' (''Motacilla flava'') ir [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputns|dziedātājputnu]] suga, kurai ir 10 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2019]</ref> Tai ir plašs izplatības areāls, sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Kādreizējā pasuga — [[austrumu dzeltenā cielava]] (''Motacilla tschutschensis'') — mūsdienās izdalīta kā atsevišķa suga (turklāt vairākas kādreizējās dzeltenās cielavas pasugas mūsdienās ir austrumu dzeltenās cielavas pasugas).<ref name=world/>

sentences: '''Gaisa balons''' ir par gaisu vieglāks [[lidaparāts]] ([[aerostats]]). Atšķirībā no [[dirižablis|dirižabļiem]] gaisa baloni nav vadāmi (var mainīt tikai lidojuma augstumu).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ērgļu pagasts
| karte             = Ērgļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ērgļu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ērgļu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ērgļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs2           = [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļi]]
| platība           = 131,4
| iedzīvotāji       = 2 281<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|07|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2281 / 131.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.ergli.lv
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Frīdrihs Bornhaupts
|          vārds_orig = Carl Friedrich Bornhaupt
|              attēls = Carl Friedrich von Bornhaupt (1802 - 1889).jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1802
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Rīga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1889
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[arheoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Bornhaupts''' (''Carl Friedrich Bornhaupt'', dzimis {{dat|1802|6|5}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1889|4|5}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, arheologs un numismāts.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Parīzes Ziemeļu stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Paris gare nord.JPG
| attēla_apraksts     =
| karte               = Parīze
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1846
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 36
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = ''112 rue de Maubeuge, 75010 Paris''
| latd  = 48.8809 | latNS  = N
| longd = 2.3553 | longEW = E
}}
'''Parīzes Ziemeļu stacija''' ({{val|fr|Gare du Nord}}) ir viena no sešām lielajām galvenajām [[dzelzceļa stacija|dzelzceļa stacijām]] [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Atrodas Parīzes ziemeļu daļas 10. rajonā netālu no [[Parīzes Austrumu stacija|Austrumu stacijas]]. Stacijā pietur vilcieni, kas savieno Parīzi un Francijas ziemeļus Parīzes—Lilles līnijā, tāpat ir starptautiskie maršruti uz [[Beļģija|Beļģiju]], [[Vācija|Vāciju]] un [[Lielbritānija|Lielbritāniju]]. Šeit atrodas arī [[Parīzes metro|metro stacija]] un Parīzes vietējo [[RER]] vilcienu stacija.

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences: '''DIMM''' ({{val|en|'''D'''ual '''I'''n-line '''M'''emory '''M'''odule}} — "divu rindu atmiņas modulis") — [[brīvpiekļuves atmiņa]]s moduļu veids [[personālais dators|personālajos datoros]]. Tajos kontakti izvietoti divās rindās (atšķirībā no [[SIMM]], kur kontakti abās pusēs ir savienoti). DIMM sāka aizstāt SIMM moduļus līdz ar ''[[Intel Corporation|Intel]]'' ''[[Pentium]]'' dominēšanu tirgū.

sentences:
templis ar simbolisku Meru kalnu centrā]]
'''Meru''' ({{val|sa|मेरु}}), arī '''Sineru''' ({{val|bo|ཪི་རྒྱལ་པོ་རི་རབ་}}), '''Sjumišaņs''' ({{val|zh|須彌山}}, ''Xūmí shān''), '''Sumisans''' ({{val|ko|수미산}}, ''Sumisan''), '''Šumisens''' ({{val|ja|須弥山}}, ''Shumisen''), ir svētais kalns ar piecām virsotnēm [[budisms|budisma]], [[hinduisms|hinduisma]] un [[džainisms|džainisma]] [[kosmoloģija|kosmoloģijā]], kur tas tiek uzskatīts par visu materiālo un garīgo visumu centru. Tiek uzskatīts par [[Brahma]]s un citu dievību mājokli.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Midjourney''
| logo = Midjourney Emblem.svg
| developer = ''Midjourney, Inc.''
| released = 2022. gada 12. jūlijs
| website = {{URL|midjourney.com}}
| logo_size = 130
| screenshot = Rupert Breheny mechanical dove eca144e7-476d-4976-821d-a49c408e4f36.png
| caption = "Mehāniskais balodis", kas izveidots ar Midjourney algoritma V5 versiju
}}'''''Midjourney''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] programmatūra<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/25.03.2023-midjourney-maksliga-intelekta-bilzu-radisanai-un-the-sims-konkurents-tehnologiju-zinas.a502268/|title=«Midjourney» mākslīgā intelekta bilžu radīšanai un «The Sims» konkurents. Tehnoloģiju ziņas|website=www.lsm.lv|access-date=2023-05-01|language=lv}}</ref> un pakalpe, kuru izveidoja [[Sanfrancisko]] bāzētā pētniecības laboratorija ''Midjourney, Inc.'' Līdzīgi kā [[OpenAI]] [[DALL-E]] un ''[[Stable Diffusion]]'', ''Midjourney'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valoda sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/interactive/briefing/2022/06/11/huge-foundation-models-are-turbo-charging-ai-progress|title=Huge “foundation models” are turbo-charging AI progress|work=The Economist|access-date=2023-05-01|issn=0013-0613}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/give-this-ai-a-few-words-of-description-and-it-produces-a-stunning-image-but-is-it-art-184363|title=Give this AI a few words of description and it produces a stunning image – but is it art?|last=Hertzmann|first=Aaron|website=The Conversation|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref> Lietotāji veido attēlus ar ''Midjourney'', izmantojot ''[[Discord]]'' [[Robotprogrammatūra|botu]] komandas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pcworld.com/article/820518/midjourneys-ai-art-goes-live-for-everyone.html|title=Midjourney's enthralling AI art generator goes live for everyone|website=PCWorld|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref>

sentences: ir viens no dižākajiem matemātiķiem vēsturē]]'''Matemātiķis''' ir [[persona]], kurai [[Matemātika|matemātikā]] ir plašas zināšanas, un kura tās izmanto savā darbā, parasti risinot dažādas matemātiskas problēmas. Matemātiķi savā darbā izmanto skaitļus, datus, matemātiskos modeļus un rēķināšanu. Matemātiķi veicina arī tālāku matemātikas attīstību.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex diandra inflorescens (11).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex diandra|suga_lv=Divputekšņu grīslis|autors=Schrank|binomial=Carex diandra}}'''Divputekšņu grīslis''' ({{val-la|Carex diandra}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama ziemeļu apvidos, tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, purvainās pļavās, [[Purvs|purvos]] un slīkšņainās ieplakās mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-diandra-schrank/|title=divputekšņlapu grīslis - Carex diandra Schrank - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-08}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vecauces evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Auces luterāņu baznīca 2001-10-27.jpg
| image_size            =
| caption               = Vecauces baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Vecauces baznīca
| position = left
| latd  = 56.466143  | latNS  = N
| longd = 22.889894  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dobeles novads]], [[Vecauces pagasts]], [[Vecauce]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1744]]./[[1866]].
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Vecauces luterāņu baznīca
|      numurs = 4850
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
simbols, kas tiek izmantots, lai apzīmētu sievišķo dzimumu]]
'''Mātīte''' jeb '''sievišķais dzimums''' (♀) ir termins, kuru izmanto, lai apzīmētu organisma [[dzimums|dzimumu]], kura [[dzimumorgāni]] ražo sievišķās dzimumšūnas [[olšūna]]s. Terminu ‘mātīte’ parasti izmanto, lai apzīmētu sievišķo dzimumu [[dzīvnieks|dzīvnieku]] pasaulē. Mātītēm raksturīgās [[Fizioloģija|fizioloģiskās]] pazīmes atšķiras starp dažādām [[Suga|sugām]], no kurām dažās tās ir vairāk izteiktas nekā citās. Sievišķo pazīmju prenatālo attīstību nosaka gan [[iedzimtība]], gan apkārtējās vides ietekme.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vēzis|Vēzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēzis
| abbreviation = Cnc
| name_latin = Cancer
| RA = 9
| dec = +20
| areatotal = 505.872
| arearank = 31. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Tarfs]]
| starmagnitude = 3.5
| neareststarname =[[DX Cnc]]
| stardistance = 11.8
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Mazais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{cita nozīme|Kanādas ģenrālgubernatoru|viņa tēvu, Lielbritānijas premjerministru|Edvards Smits-Stenlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Frederiks Stenlijs
| vārds_orģ           = ''Frederick Stanley''
| attēls              = Lord Stanley of Preston.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 6. [[Kanāda]]s ģenerālgubernators
| term_sākums         = {{dat|1888|6|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1893|9|18|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1841|1|15}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1908|6|14|1841|1|15}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| apglabāts           =
| tautība             = Brits
| partija             = [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Lord Stanley Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Frederiks Artūrs Stenlijs''' ({{val|en|Frederick Arthur Stanley, 16th Earl of Derby}}; {{dat|1841|1|15|N}} — {{dat|1908|6|14|N}}), līdz 1886. gadam pazīstams kā '''Frederiks Stenlijs''' (''Frederick Stanley'') un laikā no 1886. līdz 1893. gadam kā '''Prestonas Lords Stenlijs''' (''Lord Stanley of Preston''), bija britu [[politiķis]], pārstāvēja [[Konservatīvo partija (Apvienotā Karaliste)|Konservatīvo partiju]]. Viņš bija koloniju Valsts sekretārs un laikā no 1888. līdz 1893. gadam bija [[Kanāda]]s ģenerālgubernators. Lords Stenlijs vislabāk pazīstams kā [[Stenlija kauss|Stenlija kausa]] ieviesējs. Šo balvu sākotnēji tika paredzēts pasniegt Kanādas amatieru hokeja čempioniem, pašlaik tas tiek pasniegts [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] katras sezonas čempioniem, pats kauss viņam izmaksājis nedaudz mazāk kā 50 dolārus.<ref>[http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v# Nedēļa sporta vēsturē. Lords Stenlijs un viņa kauss] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304174111/http://www.sportaavize.lv/18032010-nedela_sporta_vesture_lords_stenlijs_un_v |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, sportaavize.lv</ref> Viņš bija [[brīvmūrnieks]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences: '''Siltasiņu dzīvnieki''' jeb '''homotermi''' (no {{val|el|ὁμο-}} (''homo-'') — 'tāds pats, līdzīgs' un ''θερμός'' (''thermós'') — 'silts, karsts') ir tādi [[dzīvnieki]], kas, izmantojot [[vielmaiņa]]s enerģiju, uztur pastāvīgu ķermeņa temperatūru un tā nav pilnībā atkarīga no ārējās vides temperatūras, kā tas ir [[aukstasiņu dzīvnieks|aukstasiņu dzīvniekiem]]. Siltasiņu dzīvnieki pārsvarā ir [[zīdītāji]] un [[putni]]. Terminus "siltasiņu" un "aukstasiņu" zinātnieki izmanto reti, jo to noteikumi izraisa neskaidrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zooatlanta.org/cold-blooded-whats-it-mean/|title=Cold-blooded: What’s it mean? {{!}} Zoo Atlanta|last=Hill|first=Robert L.|website=zooatlanta.org|access-date=2022-09-03|date=2019-05-30|language=en-US}}</ref> Ķermeņa temperatūras uzturēšana ([[termoregulācija]]) ietver sevī daudz dažādu metožu, kuru rezultātā ķermeņa temperatūra nesvārstās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi 2: Jauna ēra
| attēls                   = Krūdi 2 Jauna ēra plakātsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods: A New Age''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Džoels Krofords]]
| producents               = Marks Svifts
| scenārija autors         = [[brāļi Heigmaņi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Klārks Djūks]]
* [[Klorisa Līčmena]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Kellija Mērija Trena]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  = Džeimss Raiens
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2020|11|25|ASV|2021|07|02|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Watson|first=R.T.|title=Universal Tosses Cinemas a Lifeline While Testing New Distribution Model|url=https://www.wsj.com/articles/universal-tosses-cinemas-a-lifeline-while-testing-new-distribution-model-11603143782|publisher=[[The Wall Street Journal]]|date=October 19, 2020|access-date=October 19, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|215,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt2850386/?ref_=bo_rl_ti |title= The Croods: A New Age (2020) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date= {{dat|2023|4|4||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.the-numbers.com/movie/Croods-A-New-Age-The-(2020)#tab=summary |title= The Croods: A New Age (2020) |website=[[The Numbers]] |access-date= December 3, 2020}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krūdi]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi 2: Jauna ēra"''' ({{val|en|The Croods: A New Age}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisors ir [[Marks Svifts]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Klārks Djūks]], [[Klorisa Līčmena]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Leslija Manna]] un [[Kellija Mērija Trena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|11|25||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "[[Krūdi]]". Tās pasaules ienākumi vairāk nekā {{nobr|215 miljoni}} ASV dolāru, padarot to par [[2020. gads kino#Ienesīgākās filmas|desmito ienesīgāko 2020. gada filmu]].

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 1089
|lv = Tūkstoš astoņdesmit deviņi
}}
1089 ir kārtas skaitlis starp 1088 un 1090. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 441. Tam piemīt šādas īpašības:

sentences:
'''Bentoss''' ({{val|el|βένθος}} (''bentos'') — 'dziļums') ir [[Organisms|organismu]] kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.<ref>{{LPE|1}}</ref> Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par [[zoobentoss|zoobentosu]], bet bentisko augu kopumu par [[fitobentoss|fitobentosu]]. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
# lielie piestiprinājušies organismi ([[epifauna]], [[epiflora]]),
# sīkie piestiprinājušies organismi ([[perifitons]]),
# urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un [[laiva]]s),
# racējdzīvnieki ([[infauna]], ierokas mīkstā gruntī: [[tārpi]], kukaiņu kāpuri, [[gliemji]]),
# uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki ([[onfauna]]: [[adatādaiņi]], [[vēžveidīgie]], kukaiņu kāpuri, tārpi).
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme [[bentofāgi|bentofāgu]] barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par [[ūdenstilpe]]s produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī [[cilvēki]] (piemēram, [[aļģes]], [[austeres]], [[Krabji|krabjus]], dažas bentosa [[zivis]]).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Frīdrihs Šefels
 |     name_orig =
 |         image =
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1865||}}
 |      location = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1913||}}
 |    deathplace =
 |        places =
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field = [[arhitektūra]]
 |      training = [[Ekernfērde]]s būvskolā
 |      movement = [[Jūgendstils]]
 |  famous works = [[Kaķu nams]]
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ornithopus sativus flower, serradelle bloem.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ornithopus
| ģints_lv = Seradellas
| suga = Ornithopus sativus
| suga_lv = Sējas seradella
| binomial = Ornithopus sativus
| kategorijas =
| autors = Brot.
}}'''Sējas seradella''' (''Ornithopus sativus'') ir augu suga [[Seradellas|seradellu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s apgabala rietumdaļā, taču kā [[Nezāles|nezāle]] un kultivēts augs tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. Suga ir arī sastopama [[Latvija|Latvijā]] kā ļoti rets dārzbēglis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ornithopus-sativus-brot/|title=sējas seradella - Ornithopus sativus Brot. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-11}}</ref>

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Iliņi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Iliņu dzirnavas.JPG
| image_caption            = Iliņu dzirnavas
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ģibuļu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,356
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3068&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =15  | lats =58  | latNS =N
| longd =22  | longm =20  | longs =9  | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 32
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

sentences:
[[Kategorija:Rīsi]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juns Ūla Sanns
|     vārds_orig = ''Jon Ola Sand''
|         attēls = Jon Ola Sand (2012).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1961
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Norvēģi|Norvēģis]]
|   nodarbošanās = Televīzijas koordinators
|  darbības_gadi = 1980 – pašlaik
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Bjorns Sanns]]<br/ >[[Ūnī Bārnhofa]]
|          brāļi = [[Sīmens Sanns]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Matiass Klārsons]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Juns Ūla Sanns''' ({{val|no|Jon Ola Sand}}, dzimis 1961. gada 21. decembrī [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]), ir [[Norvēģi|norvēģu]] [[Televīzija|televīzijas]] koordinators, kas strādā [[EBU]] kā [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursa]], [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss|Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursa]], [[Eirovīzijas gada koris|Eirovīzijas gada kora]] un citu [[Eirovīzija (tīkls)|Eirovīzijas tīkla]] pasākumu koordinators.<ref>{{Enciklopēdijas atsauce|last= |first= |author-link= |editor-last=Øy |editor-first=Nils E. |editor-link=Nils E. Øy |encyclopedia=
Pressefolk 1997 |title=Sand, Jon Ola |trans-title= |url=http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2009011600016 |access-date=16 October 2016 |language=Norwegian |edition=7th |date=January 1998 |year= |publisher=Institutt for journalistikk |series= |volume= |location=Fredrikstad |id= |isbn=8271471759 |oclc= |doi= |page=313 |quote= |ref=}}</ref>

sentences:
{| class="toccolours" style="float: right; margin: 0 0 .5em .5em; width: 27em; font-size: 90%;" cellspacing="5"
|-
! colspan="2" style="text-align: center; font-size: larger;" | '''{{{vārds}}}'''
|-
| colspan="2" style="padding: 1em 0; text-align: center;" | {{{logo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Valsts'''
| {{{valsts}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Darbības laiks'''
| {{{dib}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Ideoloģija'''
| {{{ideo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Vadība'''
| {{{vadit}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Parlamentā'''
| {{{parlaments}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Statuss'''
| {{{statuss}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Mājaslapa'''
| {{{web}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Skat. arī'''
|{{{Skat. arī}}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

sentences:
[[Kategorija:Daugavgrīva]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Daugavgrīva]]

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] un rūpnieciskajā dizainā '''plānotā''' jeb '''priekšlaicīgā novecošanās''' ({{val|en|planned obsolescence}}) ir tāda [[Prece|produkta]] plānošanas vai projektēšanas politika, kurā lietderīgās lietošanas laiks ir mākslīgi ierobežots, lai produkts novecotu (t.i., nebūtu modē vai vairs nedarbotos) pēc noteikta laika perioda.<ref name="bulow19862">{{publikācijas atsauce<!-- no bot -->|last=Bulow|first=Jeremy|date=November 1986|title=An Economic Theory of Planned Obsolescence|url=https://pdfs.semanticscholar.org/3308/b5dddf1480228dd55e98bff6f61f86d40416.pdf|journal=The Quarterly Journal of Economics|publisher=Oxford University Press|volume=101|issue=4|pages=729–749|doi=10.2307/1884176|jstor=1884176|s2cid=154545959}}</ref> Šīs stratēģijas pamatojums ir radīt ilgtermiņa pārdošanas apjomu, samazinot laiku starp atkārtotiem pirkumiem (saukts par "aizstāšanas cikla saīsināšanu").<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bidgoli|first=Hossein|title=The Handbook of Technology Management, Supply Chain Management, Marketing and Advertising, and Global Management|date=2010|publisher=Wiley|isbn=978-0470249482|pages=296}}</ref> Tā ir apzināta produkta kalpošanas laika saīsināšana, lai piespiestu patērētājus iegādāties aizstājēju produktus.<ref>Giles Slade (2006), "Made to Break: Technology and Obsolescence in America", Harvard University Press, p5.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       = Mājas plūme
| platums         = 235px
| attēls          = Plums hanging.jpg
| att_izmērs      = 235px
| att_nosaukums   =
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Rosales
| rinda_lv        = Rožu rinda
| dzimta          = Rosaceae
| dzimta_lv       = Rožu dzimta
| apakšdzimta     = Amygdaloideae
| apakšdzimta_lv  = Mandeļu apakšdzimta
| ģints           = Prunus
| ģints_lv        = Plūmes
| apakšģints      = Prunus
| apakšģints_lv   = Plūmju apakšģints
| suga            = P. domestica
| suga_lv         = Mājas plūme
| suga_r          = Plūme
| binomial        = Prunus domestica
| izplatība       =
| izcelsmes_vieta = iespējams [[Kaukāzs]] un [[Kaspijas jūra]]s reģions
| kategorijas     = nē
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Aizpute|Ielas Aizputē}}

sentences:
'''Pasaules čempionāts bendijā''' ir ikgadējs [[bendijs|bendija]] turnīrs starp valstu izlasēm, ko rīko [[Starptautiskā Bendija federācija]].
== Vēsture ==
Lai gan bendijs tiek spēlēts kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]], Pasaules čempionāts vīriešiem pirmo reizi notika [[1957]]. gadā, bet sievietēm tikai [[2004]]. gadā. Bendija turnīrs notika kā [[demonstrācijas sports]] [[1952. gada ziemas olimpiskās spēles|1952. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]], un kā demonstrācijas sports tas tiks rādīts arī [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]. No [[1961]]. gada līdz [[2003]]. gadam Pasaules čempionāts vīriešiem notika reizi divos gados, taču kopš tā laika tas tiek spēlēts katru gadu.
== Dalībvalstis ==
=== Vīriešiem ===

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Balanus improvisus on Mya arenaria shell.jpg
|    att_nosaukums = Jūraszīles uz [[lielā smilšgliemene|lielās smilšgliemenes]] vāka
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Cirripedia
| apakšklase_lv =Sprogkāji
| kārta =Sessilia
| dzimta =Balanidae
| kategorijas =nē
}}
'''Parastā jūraszīle''' ({{val|la|Balanus improvisus}}) ir [[Sprogkāji|sprogkājvēžu]] apakšklases suga. Sastopama gandrīz visu pasaules [[Jūra|jūru]] un [[Okeāns|okeānu]] piekrastēs, tomēr par jūraszīļu dzimteni tiek uzskatīta [[Amerika]], no kurienes, attīstoties [[kuģniecība]]i, tās ir izplatījušās pa visu pasauli, piestiprinoties pie [[kuģi]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences: '''Lidojumu informācijas rajons'''<ref>[http://likumi.lv/ta/id/57659-par-aviaciju Likumi.lv Par aviāciju]</ref> ({{val|en|Flight information region}}, FIR) [[aviācija|aviācijā]] ir noteikta [[gaisa telpa]]s daļa, kurā tiek sniegts lidojumu informācijas un avārijas brīdinājumu pakalpojums. Šādu lidojumu informācijas rajonu sistēma aptver visu [[Zeme]]s gaisa telpu un izveidota līdz ar [[ICAO]] dibināšanu 1947. gadā. Lidojumu informācijas un avārijas brīdinājumu pakalpojumus sniedz valsts civilās administrācijas noteikta autorizēta institūcija (Latvijā — valsts akciju sabiedrība «Latvijas gaisa satiksme»).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bukulti]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bukulti]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{cita nozīme|Kurzemes hercogieni Doroteju|Sagānas (Zāganas) hercogieni Doroteju|Doroteja fon Bīrone}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Doroteja fon Mēdema
| vārds_orģ           = ''Dorothea von Medem''
| attēls              = Graff Anna Dorothea von Medem.jpg
| att_izm             = 250px
| apraksts            = Doroteja ar Kurzemes hercoga kroni (1791)

| amats               = [[Kurzemes un Zemgales hercogiene]]
| term_sākums         = {{dat|1779|11|6|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1795|3|18|N|bez}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| dzim_dati           = {{dat|1761|2|3}}
| dzim_vieta          = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1821|8|20|1761|2|3}}
| mir_vieta           = [[Lēbihava]], [[Saksijas-Gotas-Altenburgas hercogiste]]
(tagad [[Tīringene]], {{GER}})
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltiete]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Bīronu dzimta]]
| tēvs                = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
| māte                = Luīze Šarlote fon Manteifele
| dzīvesb             = [[Pēteris Bīrons]]
| bērni               = {{plainlist|
* meita [[Zāganas hercogiene Vilhelmīne|Katrīna Friderike Vilhelmīne]] (1781—1839)
* meita Marija Luize Paulīne (1782—1845)
* meita Johanna Katarīna (1783—1876)
* dēls Pēteris (1787—1790)
* meita Šarlote Friderike (1789—1791)
* meita [[Doroteja fon Bīrone|Doroteja]] (1793—1862)
}}
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema''' ({{val|de|Anna Charlotte Dorothea von Medem}}, dzimusi {{dat|1761|2|3}}, mirusi {{dat|1821|8|20}}) bija hercoga [[Pēteris Bīrons|Pētera fon Bīrona]] trešā sieva, viena no sava laika izcilākajām un savdabīgākajām personībām Eiropas politiskajā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 40
|lv = Četrdesmit
}}
'''40''' ('''četrdesmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[39 (skaitlis)|39]] un [[41 (skaitlis)|41]]. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 40 tiek pierakstīts šādi: XL. [[binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] četrdesmit ir 101000, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 50 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 28.

sentences: {{commonscat|Agriculture by country|Lauksaimniecība pēc valsts}}

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Odera
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Odra
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Odra
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Odera
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Oder
| valsts2           = Vācija
| citnosaukums2     = Vodra
| citvaloda2        = wen
| citvaloriģin2     = Wodra
| valsts3           = Čehija
| citnosaukums3     = Odra
| citvaloda3        = cs
| citvaloriģin3     = Odra
| attēls            = River Oder.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Odra pie Frankfurtes pie Oderas
| karte             = Dorzecze Odry mapa.png
| kartes_paraksts   = Oderas baseins
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Odras kalni
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baltijas jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{POL}}
{{DEU}}
| garums            = 866
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 634
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 574
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 18,3
| baseins           = 118 861
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=48 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=17 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
}}
'''Odera''', '''Odra''' ([[poļu valoda|poļu]] un [[čehu valoda|čehu]] — ''Odra'', [[vācu valoda|vācu]] — ''Oder'') ir upe [[Eiropa|Eiropā]], [[Polija]]s otrā lielākā upe. Sākas [[Morāvija|Morāvijā]] — Odras kalnos. Augštecē izteikta kalnu upe (Čehijas daļā — 438 m kritums 136 km garā posmā), bet Polijā kļūst par līdzenumu upi. Tek cauri [[Silēzija|Lejassilēzijai]], pēc tam 176 kilometrus ir Polijas un Vācijas robežupe, daļa no [[Oderas-Neises līnija]]s. Grīvā sadalās vairākās attekās.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Pasta nodaļas protokola versija 3''' jeb '''POP3''' ({{val-en|Post Office Protocol version 3}})<ref>{{AkadTerm|term=POP3|lang=EN}}</ref> ir [[interneta protokols]], kas paredzēts [[e-pasts|elektroniskā pasta]] saņemšanai no [[e-pasta serveris|servera]] ar [[e-pasta klients|klienta programmas]] palīdzību. Protokols aprakstīts {{RFC|1939}}. Lai gan ir izstrādāts protokols ([[IMAP]]) ar plašāku funkcionalitāti, POP3 vēl joprojām tiek plaši izmantots.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pauls Cēlans
|     vārds_orig    = ''Paul Celan''
|         attēls    = PaulCelan.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1920
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 23
|       dz_vieta    = [[Čerņivci]], [[Rumānija]]<br>({{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1970
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 20
|        m_vieta    = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Paul Celan signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = dzejolis ''Todesfuge'' (1948)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēkšņi stāvoklī
| attēls                   = Knockedupmp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Knocked Up''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Šona Robertsone]]
* [[Kleitons Taunsends]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Pols Rads]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Džejs Berušels]]
* [[Džona Hills]]
* [[Martins Stārs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|6|1|Pasaules pirmizrāde|2007|9|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/knocked-2007|title=Knocked Up|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2018|archive-date={{dat|2017|06|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170624144207/http://www.bbfc.co.uk/releases/knocked-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=knockedup.htm|title=Knocked Up (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|219,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pēkšņi stāvoklī"''' ({{val|en|Knocked Up}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ketrīna Heigla]], [[Sets Rogens]], [[Pols Rads]], [[Leslija Manna]], [[Džeisons Sīgels]], [[Džejs Berušels]], [[Džona Hills]] un [[Martins Stārs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|1||bez}}.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Lietuvas krievi'''
| pop = 4.5 % no iedzīvotāju kopskaita (2021)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
}}'''Lietuvas krievi''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lietuvos rusai'') ir trešā lielākā [[etniskā grupa]] un otra lielākā [[nacionālā minoritāte]] [[Lietuva|Lietuvā]] pēc [[Lietuvas poļi|poļiem]]. Saskaņā ar 2011. gada Lietuvas iedzīvotāju skaitīšanas datiem [[krievi]] veido 5,02 % no iedzīvotāju skaita jeb 141 122 cilvēki.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Nigra
|attēls=
|paraksts=
|garums=25
|baseins=76
|gada_notece=0,021
|kritums=147
|izteka=[[Brantu pagasts]]
|ieteka=[[Abuls]]
|ietekas_augstums  =
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=[[Mutulīte]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=20| sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=47| sāk_gar_s=22| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=29| iet_plat_s=59| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=44| iet_gar_s=12| iet_gar_EW=E
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas 4. pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Tirzas iela (Rīga)|Tirzas iela]] 2, [[Rīga]] {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 17 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 22 | longEW = E
|established           =
|headmaster             = Inta Pastere
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 173 (2018)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|https://www.r4sips.lv}}
}}

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Bed_bug,_Cimex_lectularius.jpg
| att_nosaukums = [[Gultas blakts]] (''Cimex lectularius'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta = Cimicoidea
| virsdzimta_lv = Asinsblakšu virsdzimta
| dzimta = Cimicidae
| dzimta_lv = Asinsblaktis
| iedalījums    =
| binomial=Cimicidae <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblaktis, asinsblakšu dzimta''' (''Cimicidae'') ir [[blaktis|blakšu]] (''Heteroptera'') dzimta, kas pieder pie [[asinsblakšu virsdzimta]]s (''Cimicoidea''). Dzimtā ir 74 sugas, kuras visas ir ektoparazīti. Tās barojas ar siltasiņu dzīvnieku [[asinis|asinīm]], galvenokārt parazitējot uz [[sikspārņi]]em un [[putni]]em.<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |title=The Phylogeny and Biogeography of the Cimicoidea (Insecta: Hemiptera) |access-date={{dat|2014|12|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304232357/http://faculty.inverhills.edu/lford/The%20Phylogeny%20and%20Biogeography%20of%20the%20Cimicoidea%20pdf.pdf |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> No 22 dzimtas ģintīm 12 ģinšu sugas barojas ar sikspārņu asinīm, 9 ģintis putnu asinīm un tikai vienas ģints — ''[[Cimex]]'' — sugas ir specializējušās uz dažādiem upuriem, tomēr to galvenais mērķis ir sikspārņi, putni un [[cilvēks|cilvēki]].<ref name=link>[http://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007%2F978-1-4020-6359-6_257 Bed Bugs (Hemiptera: Cimicidae: Cimex spp.)]</ref> Asinblakšu izplatība aptver visu pasauli.<ref name=ohi/> [[Latvija|Latvijā]] mājo 2 asinsblakšu sugas: [[gultas blakts]] (''Cimex lectularius'') un [[bezdelīgu blakts]] (''Oeciacus hirundinis'').<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/posmkaaji/kukainhi/blaktis/ Latvijas Daba: Blaktis (Heteroptera)]</ref> Ir pieņemts, tās asinsblaktis, kuras barojas ar cilvēku asinīm, saukt par '''gultas blaktīm'''.<ref>[http://www.bulletinofinsectology.org/pdfarticles/vol61-2008-129-130balvin.pdf Revision of the West Palaearctic Cimex species. Preliminary report]</ref>

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Russia|Krievijas daiļslidotāji}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Soulja''''' ir viena no [[Londona]]s apvienības ''[[Ammunition Promotions]]'' dibinātajām ierakstu kompānijām, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences: {{Commons cat|Mosques by country|Mošejas pēc valsts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Stīvs Džobss
|     vārds_orig = ''Steve Jobs''
|         attēls = Steve Jobs Headshot 2010-CROP.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Džobs parāda balto [[iPhone 4]] 2010. gadā
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Palo Alto}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = ''[[Apple Inc.]]'' izpilddirektors
 ''[[Pixar Animation Studios]]'' izpilddirektors
 ''[[NeXT Inc.]]'' izpilddirektors
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorēna Pauela (''Laurene Powell'', 1991—2011)
|          bērni = četri bērni
|       paraksts = Steve Jobs signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Planētas infokaste|mean_radius|name=Tīgārgens b (Teegarden b)|image=[[File:Teegarden's star proper motion.gif|300 px]]|caption=Tīgārdenas Zvaigznes pareizā kustība
<!-- DISCOVERY           -->|discoverer=|discovery_site=[[Calar Alto Observatory]]|discovered=2019. gada 7. jūlijs|discovery_method=[[Doplera spektroskopija]]
<!-- DESIGNATIONS        -->
<!-- ORBITAL             -->|apsis=|semimajor={{val|0.0252|0.0008|0.0009}} [[astronomical unit|AU]]|eccentricity={{val|0|+0.16|0}}|period={{val|4.91|0.0014}}
<!-- PHYS CHARS          -->|single_temperature={{convert|301|K|C}}
<!-- ATMOSPHERE          -->
<!-- NOTES               -->}}'''Tīgārdens b''' (''Teegarden b'') ir [[eksoplanēta]], kas riņķo ap Tīgārdena zvaigzni, apdzīvojamā zonā. Tīgārdena zvaigzne — M veida [[Sarkanais punduris|sarkanā pundurzvaigzne]] atrodas apmēram 12 gaismas gadu attālumā no [[Saules sistēma]]s. Sākot ar 2019. gada jūlija, tā tiek uzskatīta par visapdzīvojamāko planētu, kas atklāta, saskaņā ar Zemes līdzības indeksu ([[:en:Earth_Similarity_Index|''Earth Similarity Index'']]) ar rezultātu 0,93.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://phl.upr.edu/projects/habitable-exoplanets-catalog|title=The Habitable Exoplanets Catalog - Planetary Habitability Laboratory @ UPR Arecibo|website=phl.upr.edu|access-date=2019-10-31}}</ref> Tā ir ceturtā tuvākā potenciāli apdzīvojamā eksoplanēta no 2019. gada 7. jūlija.

sentences: {{Commons category|Biathletes from the Czech Republic|Čehijas biatlonisti}}

sentences: '''NURBS''' ir matemātisks modelis, kas lielākoties tiek lietots datorgrafikā, lai radītu un attēlotu līknes vai izliektas virsmas.

sentences:
{{cita nozīme|amatpersonu|titulu islāmā|Šerīfs}}
'''Šerifs''' ({{val|en|sheriff}}) ir valsts vai pašvaldības nozīmēta vai vēlēta [[amatpersona]]<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1erifs Tezaurs.lv Šerifs]</ref> valstīs, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglija|Angliju]]. Cēlies no {{val|ang|scīrgerefa}} vai ''shire reeve'' — ‘šīras (grāfistes) pārvaldnieks’.

sentences:
{{modulācija}}
'''Frekvences modulācija''' (FM) ir modulācijas veids, kuru izmanto radiosakaros. Šeit, modulējošais signāls maina nesēja frekvenci (nobīda to uz augšu un leju proporcionāli savai vērtībai). Šī ir vēsturiski otrā modulācijas metode, kuru lietoja radiosakariem. Frekvences modulācija ir noturīgāka pret traucējumiem, nekā amplitūdas modulācija, jo traucējumi parasti izmaina amplitūdu. Vēl, šeit ir efektīvāka raidītāja jaudas izmantošana, jo tā visu laiku ir 100% no maksimālās. Amplitūdas modulācijāi, raidītāja jauda vidēji bija 50% no maksimālās un mainījās līdz ar signālu.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[Gads|gadu]]''' lapas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sobchak''''' var būt:
* [[Anatolijs Sobčaks]];
* [[Ksenija Sobčaka]].

sentences: {{cita nozīme|vācu aviācijas pionieri|[[Baldone]]s apkaimē kritušo vācu karavīru|Dītrihs Lilientāls}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bottle Rocket''
| attēls                   =  Bottle Rocket (1996 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = Vess Andersons
| producents               =
* [[Pollija Pleta]]
* [[Sintija Hargreiva]]
| scenārija autors         =
* Vess Andersons
* [[Ouens Vilsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Roberts Musgreivs]]
* [[Džeimss Kāns]]
* [[Lumi Kavazosa]]
* [[Neds Douds]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|2|21|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bottle-rocket-1996|title=Bottle Rocket|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629111934/https://bbfc.co.uk/releases/bottle-rocket-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bottlerocket.htm|title=Bottle Rocket|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|560 069}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bottle Rocket''''' ir 1996. gada kriminālkomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Lūks Vilsons]], [[Ouens Vilsons]], [[Roberts Musgreivs]], [[Džeimss Kāns]], [[Lumi Kavazosa]] un [[Neds Douds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|2|21||bez}}.

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Acinoyx jubatus venaticus.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Acinonyx
| ģints_lv=Gepardi
| suga =Acinonyx jubatus
| suga_lv =Gepards
| pasuga =Acinonyx jubatus venaticus
|pasuga_lv=Āzijas gepards
| binomial =Acinonyx jubatus venaticus
| kategorijas=nē
}}
'''Āzijas gepards''' (''Acinonyx jubatus venaticus'') ir viena no [[gepards|gepardu]] (''Acinonyx jubatus'') pasugām. To sauc arī par '''Irānas gepardu''' jeb '''Indijas gepardu'''. Laikā, kad [[Indija]] bija britu [[kolonija]], to sauca arī par '''medību leopardu'''.

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pekas kalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.47885 |latNS=N
| longd=25.3904 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Kauguru pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pekas kalns - pilskalns
|      numurs = 2445
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms fon Firkss
| attēls              =Frikss.png
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1933]]. gads
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1870|08|14}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|td=Lietuva}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|12|10|1870|08|14}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =ģeologs
| alma_mater          =[[Freiburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vilhelms Frīdrihs Kārlis fon Firkss''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Karl von Fircks}}; {{dat|1870|08|14|N|bez}} — {{dat|1933|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģeologs un politiķis. Bija [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences: '''30. maijs''' ir gada 150. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (151. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 215 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Inženierceltniecība]]
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Būves pēc formas]]

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Andričgrada
| alt_name        = Андрићград
| photo           = Вишеградска ћуприја са Андрићградом 2.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   = Andričgrada un Mehmeda pašā Sokoloviča tilts
| photo_alt       =
| logo            =
| logo_width      =
| logo_caption    =
| logo_alt        =
| map             = Bosnija un Hercegovina
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 43 | latm  = 47 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 17 | longs = 39 | longEW = E
| type            = [[filmēšanas laukums]]
| location        = [[Bosnija un Hercegovina]]
| nearest_city    = [[Višegrada]]
| area            =
| elevation       =
| created         =
| planned         =
| completed       = 2014
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = atvērta
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://www.andricgrad.com/}}
| child           =
| embedded        =
}}
'''Andričgrada''' ({{val|sr|Андрићград}}, kas nozīmē "[[Ivo Andričs|Andriča]] pilsēta") ir kinorežisora [[Emirs Kusturica|Emira Kusturicas]] veidota būvprojekta nosaukums [[Višegrada|Višegradā]], [[Serbu Republika|Serbu Republikā]], [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]]. Filmu pilsēta veltīta [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]] romānistam un Nobela prēmijas laureātam [[Ivo Andričs|Ivo Andričam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences: '''Zeva statuja''' ir viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]]. To veidoja grieķu skulptors [[Feidijs]] apmēram 432. gadā p.m.ē. Zeva statuja atradās [[Zeva templis|Zeva templī]] [[Olimpija|Olimpijā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Statuja bija 12 metrus augsta, tā bija izgatavota no ziloņkaula un ar zeltu pārklātas bronzas. Detalizēts statujas apraksts saglabājies no [[2. gadsimts|2. gadsimta]] ceļotāja Pausanija pierakstiem. 5. gadsimtā Zeva statuja tika pārvesta uz [[Austrumromas impērija|Bizantiju]], kur nezināmu iemeslu dēļ 5.—6. gadsimtā gāja bojā.

sentences: '''30. augusts''' ir gada 242. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (243. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 123 dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ksenija Balta
 |          attēls = Ksenija_Balta_Doha_2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ksenija Balta 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|1}}
 |         dz_viet = [[Minska]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]], [[septiņcīņa]], [[sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Andrejs Nazarovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,87 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 11,47
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 23,05
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 = 6180
 |           PR4_d = Septiņcīņa
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportiste]] (2009, 2016)
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ksenija Balta''' ({{val|et|Ksenija Balta}}; dzimusi {{dat|1986|11|1}} [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]) ir [[Igaunija]]s [[vieglatlēte]], startē daudzcīņas, tāllēkšanas un 100 m sprinta disciplīnās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
'''Ročs''' var būt:

sentences: '''Londonas satiksmes nodeva''' (bieži saīsina '''CC''') ir maksa tiem [[Londona]]s autobraucējiem, kuri pārvietojas ar savu [[mehāniskais transportlīdzeklis|mehāniskajiem transportlīdzekļiem]] pa noteiktām [[Londonas satiksmes nodevas zona|Londonas satiksmes nodevu zonām]] (CCZ). Šīs maksas mērķis ir ierobežot privāto automašīnu lietošanu, samazināt [[sastrēgums|sastrēgumus]] un iegūt naudas līdzekļus, kurus pēc tam iegulda [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] attīstībā. Par šādu satiksmes nodevas zonu [[2003. gads|2003]].gada [[17. februāris|17.februārī]] tika pasludināta daļa no [[Centrālā Londona|Centrālās Londonas]]. [[2007. gads|2007]].gada [[19. februāris|19.februārī]] arī [[Rietumlondona|Rietumlondonā]] izveidoja šādas zonas. Lai gan šī nav pirmā šāda veida shēma [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], tā bija lielākā, kad tā tika ieviesta, un joprojām tā ir viena no lielākajām [[pasaule|pasaulē]]. Par 10,50 [[sterliņu mārciņa|sterliņu mārciņu]] samaksu<ref>http://www.tfl.gov.uk/roadusers/congestioncharging/6744.aspx</ref> ir iespējams katru dienu no septiņiem rītā līdz sešiem vakarā iebraukt zonā jebkādiem [[satiksmes līdzeklis|satiksmes līdzekļiem]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Valentīna Gotovska
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds = Valentīna Tolstika
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|3}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=178}}
| svars = {{mērvienība|kg=59}}
| iesauka =
| izglītība = [[LSPA]]
| augstskola = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[Tāllēkšana]], [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = 2005
| klubs =
| treneris = *[[Jurijs Gotovskis]]
*[[Ludmila Olijare]]
*[[Aleksandrs Čumakovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 4 ({{oss|V=1992}}, {{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 6,91 m
| PR1_d = [[tāllēkšana]]
| PR2 = 1,97 m {{icon|lr-v}}
| PR2_d = [[augstlēkšana]]
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Valentīna Gotovska''' (dzimusi '''Tolstika'''<ref name="lovg">{{LVOG|189}}</ref> {{dat|1965|9|3}} [[Krāslava|Krāslavā]]) ir bijusī [[Latvija]]s [[vieglatlēte]], startējusi [[tāllēkšana]]s un [[augstlēkšana]]s sacensībās. Pēc karjeras beigām strādā par viegatlētikas un fiziskās sagatavotības treneri. V. Gotovska ir pašreizējā [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordiste]] augstlēkšanā (1,97 m) un ilgu laiku bija rekordiste arī tāllēkšanā (6,91 m).

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Nelineārs stāstījums''' ir [[literatūra|literatūrā]], [[kino]] un citur lietots stāstījuma veids, kur notikumi nav izklāstīti secīgi vai tādā veidā, lai stāstījumā būtu redzama tieša sakarība starp notikumiem. Piemēram, paralēlas un atšķirīgas sižetu līnijas, "ieniršana" tēlu domās vai sapņos. To bieži izmanto, lai atdarinātu cilvēka atmiņu struktūru, bet nelineāru stāstījumu mēdz izmantot arī citu iemeslu dēļ.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Baalšemtovs
|     vārds_orig = בעל שם טוב
|         attēls = Baal Shem of London.png
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Okopi (''Окопи''), [[Žečpospolita]]
([[Borščivas rajons]], [[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1760
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Medžibiža (''Меджибіж''), [[Žečpospolita]]
([[Letičivas rajons]], [[Hmeļnickas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rabīns, mistiķis, garīgais vadītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Besht Signature.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeina Linča
 | vārds_orig              = ''Jane Lynch''
 | attēls                  = Jane Lynch, 2008 appearance (crop).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džeina Linča 2008. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|7|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Doltona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, komiķe, dziedātāja, rakstniece
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džeina Marija Linča''' ({{val|en|Jane Marie Lynch}}; dzimusi {{dat|1960|7|14}}) ir amerikāņu aktrise, komiķe, dziedātāja un rakstniece.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Eiguļu seņūnija
| native_name = ''Eigulių seniūnija''
| image_skyline = Pesciuju_tiltas_i_Kleboniskio_parka.jpg
| imagesize =
| image_caption = Arkveida gājēju tilts Klebonišķu parkā
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Eiguliai.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 14.5
| population_total = 43109
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
'' nosaukums]]
'''Starptautiskā tirgvedība''' ir [[tirgvedība]]s joma, kas koncentrēta uz uzņēmuma ražoto produktu vai sniegto pakalpojumu atbalstu starptautiskajos eksporta tirgos. Globalizācija un jauno tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka aizvien lielākam uzņēmumu lokam ir jāattīsta darbība eksporta tirgos, ne tikai lai izmantotu eksporta izaugsmes iespējas, bet arī lai izturētu konkurenci mājas tirgū, ko rada globālo uzņēmumu ienākšana tajos. Ikviens uzņēmums, kas darbojas tikai savā mājas tirgū, vai vienā valstī, vienmēr ir pakļauts riskam, ka to izkonkurēs kāds cits uzņēmums, vai arī tam, ka mājas tirgū tas sasniegs maksimālo tirgus daļu un vairs nespēs nodrošināt uzņēmuma izaugsmi. To var ietekmēt patērētāju gaumes maiņa, ienākumu līmeņa krišanās, vai nelielais iedzīvotāju skaits. Arī tehnoloģiju sniegtā iespēja strauji palielināt ražošanas apjomus un samazināt produkta cenu, parasti noved pie mājas tirgus pārsātināšanas un nepieciešamības meklēt noietu eksporta tirgos. Svarīga ir arī nepieciešamība atpelnīt produkta izstrādē un ražošanas uzsākšanā investētie līdzekļi, ko vieglāk izdarīt paplašinot tirgus apjomu, ieejot ārvalstu tirgos. Ieiešana starptautiskos tirgos sniedz uzņēmumam jaunas izaugsmes iespējas un samazina riskus tā pastāvēšanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Steamboat Bill, Jr.''
| operators =
| attēls = Steamboat bill poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Čārlzs Reisners]]
* [[Basters Kītons]] (neoficiāli)
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = Basters Kītons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Steamboat Bill, Jr.''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1928|5|12}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Steamboat Bill, Jr.''''' ir 1928. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kurā galveno lomu atveido [[Basters Kītons]]. Filmas režisors ir [[Čārlzs Reisners]].

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences: '''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = British Virgin Islands
|    pilnais_valsts_nosaukums = Britu Virdžīnas
|            valsts_nosaukums = British Virgin Islands
|               karoga_attēls = Flag of the British Virgin Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Britu Virdžīnas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_the_British_Virgin_Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Britu Virdžīnas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[God Save the King]]
|               kartes_attēls = LocationBritishVirginIslands.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Rodtauna]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ārējā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Teritorija izveidota [[1657]]. gadā
|          neatkarības_datums =
|                 platība_km2 = 151
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 21 573
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona = [[Coordinated Universal Time|UTC]] -4
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .VG
|              tālsarunu_kods = 1-284
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{commonscat|Colombian armed conflict|Kolumbijas bruņotais konflikts}}
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Valka''' ({{val|de|Walk}}) bija [[Livonija]]s, vēlāk [[Vidzemes guberņa]]s [[Valkas apriņķis|Valkas apriņķa]] pilsēta, kas 1920. gadā pēc [[Latvijas—Igaunijas robeža|robežas]] novilkšanas 1920. gadā sadalīta divās pilsētās — [[Valka|Valkā]] ([[Latvija|Latvijā]]) un [[Valga|Valgā]] ([[Igaunija|Igaunijā]]).

sentences:
{{Citas nozīmes|1223. gada Tallinas aplenkumu|Tallinas aplenkums|Tallinas aplenkums}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada Tallinas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Kauja notika [[Rēvele]]s zemes (REVALA) ziemeļos.
|date=[[1223]]. gada sākums
|place= [[Lindanise]]s pilskalns, tagad - [[Tallina]]s domkalns
|result=Apvienotais Sāmsalas un Ziemeļigaunijas zemju karaspēks nespēja ieņemt "Dāņu pili" (Tallinu).
|combatant1='''[[Sāmsala]]s, [[Ridala|Piejūras]], [[Varbola]]s, [[Jerva]]s un [[Viruzeme]]s karaspēks'''
|combatant2='''[[Dānija]]s karaspēka Tallinas garnizons,<br /> vācu [[krustneši]]'''
|commander1=
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}

sentences:
'''Pauli matricas''' ir noteikta veida 2 × 2 izmēru [[komplekss skaitlis|kompleksas]] [[matrica]]s, kuras pirmais sācis lietot fiziķis [[Volfgangs Pauli]], lai aprakstītu [[spins|spinu]]. Matricas ir šādas:
:<math>
  \sigma_1 = \sigma_x = X =
    \begin{pmatrix}
      0 & 1 \\
      1 & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_2 = \sigma_y = Y =
    \begin{pmatrix}
      0 & -i \\
      i & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_3 = \sigma_z = Z =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & -1
    \end{pmatrix},
</math>
kur ''i'' ir [[imaginārā vienība]]. Dažreiz arī 2 × 2 [[vienības matrica|vienības matricu]]
:<math>
  \sigma_0 = I =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & 1
    \end{pmatrix}
</math>
pieskaita pie Pauli matricām. Ja nepieciešams [[summa|summēt]] pār Pauli matricām, tad parasti tās apzīmē ar [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] σ ([[sigma]]), norādot indeksu (šis apzīmējums plaši izplatīts [[fizika|fizikā]]). Citos gadījumos uzskatāmībai tiek lietoti lielie burti ''X'', ''Y'', ''Z'' (piemēram, [[kvantu skaitļošana|kvantu skaitļošanā]]).

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences: '''Ainažu osta''' ir osta, kas atradās [[Baltijas jūra]]s [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu krastā, [[Ainaži|Ainažu]] ziemeļu daļā. Osta pastāvēja kopš [[Ainažu jūrskola]]s atvēršanas. Ostas attīstīšanos veicināja [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] uzbūvēšana.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer japonicum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer japonicum|suga_lv=Japānas kļava|attēls=Acer japonicum Japan2.JPG|attēls2=Acer japonicum aconitifolium fall color.JPG}}
'''Japānas kļava''' ({{val-la|Acer japonicum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/6|title=Japānas kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612111536/https://database.smartgardens.eu/plant/6}}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences: '' publicēta ''[[Encyclopædia Britannica]]'' reklāma]]

sentences:
'''Mandelštams''' var būt:
* [[Leonīds Mandelštams]]
* [[Osips Mandelštams]]
* [[Pauls Mandelštams]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Minhene
 | native_name              = ''München''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = München Panorama.JPG
 | image_caption            = Minhenes vecpilsēta
 | image_flag               = Flag of Munich (striped).svg
 | image_shield             = Muenchen Kleines Stadtwappen.svg
 | pushpin_map              = Germany
 | latd  = 48 | latm  = 8 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 34 | longs = 0 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1158}}
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = '''Munich''' ([[angļu valoda|angļu]] un [[franču valoda|franču]])
'''Mnichov''' ([[čehu valoda|čehu]])
'''Monachium''' ([[latīņu valoda|latīņu]] un [[poļu valoda|poļu]])
'''Monaco di Baviera''' ([[itāļu valoda|itāļu]])
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Dieter Reiter
 | area_total_km2           = 310.7
 | elevation_m              = 519
 | population_total         = 1471508
 | population_as_of         = {{dat|2018|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 4736
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 2606021
 | population_metro         = 5203738
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 80331–81929, 85540
 | area_code                = 089
 | website                  = [http://www.muenchen.de/ muenchen.de]
 | footnotes                =
}}
'''Minhene''' ({{val|de|München}}) ir pilsēta [[Vācija]]s dienvidos, pie [[Izāra]]s upes. Pēc iedzīvotāju skaita trešā (aiz [[Berlīne]]s un [[Hamburga]]s) pilsēta Vācijā. [[Bavārija]]s galvaspilsēta. Ekonomikas, kultūras un tūrisma centrs.

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kirils Stucka
| vārds_orig =
| attēls = Kirils Stucka.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Stāmerienas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Ļevašovas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Andrejs Stucka
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Divīzijas komandieris
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]],
[[Latvijas brīvības cīņas]],
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Rhynchospora fusca|autors=(L.) W.T.Aiton|suga_lv=Brūnganais baltmeldrs|suga=Rhynchospora fusca|ģints_lv=Baltmeldri|ģints=Rhynchospora|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Rhynchospora fusca.jpeg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Brūnganais baltmeldrs''' ({{val|la|Rhynchospora fusca}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] un [[Skandināvija]]s dienviddaļā. Atsevišķas atradnes ir arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''Nacionālā identitāte''' jeb '''nacionālā pašapziņa''' ir personas identitātes sastāvdaļa, kas saistīta ar piederības sajūtu noteiktai [[Etniskā grupa|etniskajai grupai]] vai [[nācija]]i. Nacionālā identitāte nav identiska [[Tauta|tautības]] vai [[pilsonība]]s jēdzienam, lai gan tie var būt faktori, kas to spēcīgi ietekmē.

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
[[Kategorija:Šķirotava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Šķirotava]]

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Indianfox.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes bengalensis
| suga_lv =Bengālijas lapsa
| binomial =Vulpes bengalensis <small>([[George Shaw (biologs)|Shaw]], 1800)</small>
| izplatība =

sentences: '''Empīrisms''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]] - ''empeiria'') ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka visām zināšanām ir jābalstās uz pieredzi.

sentences: '''Etiopu kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas tiek lietots [[Etiopija|Etiopijā]]. Tāpat to lieto [[Eritrejas Pareizticīgā baznīca]], [[Eritrejas Katoliskā baznīca]] un [[Eritrejas Evaņģēliskā baznīca]]. Šis kalendārs veidots no senākā, [[Koptu kalendārs|Koptu kalendāra]], kas savukārt cēlies no vēl senākā, [[Ēģiptiešu kalendārs|ēģiptiešu kalendāra]], bet tas ir līdzīgs [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāram]]. Arī tam ik pēc četriem gadiem tiek pielikta papildu diena. Etiopu kalendāra gads sākas [[30. augusts|30. augustā]] (pēc Jūlija kalendāra), ja nākamais ir [[garais gads]], vai arī [[29. augusts|29. augustā]], ja nakošais ir parastais gads. Līdzīgi [[koptu kalendārs|koptu kalendāram]], etiopu kalendārā ir 12 [[Mēnesis|mēneši]] pa 30 [[diena|dienām]] katrā. kā arī gada beigās piecas vai sešas papildu dienas. Papildu dienu skaitu nosaka pēc tā, vai tas ir parastais, vai arī garais gads.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Muha''' var būt:

sentences:
s (barbiturātu pamatstruktūras) formula]]
'''Barbiturāti''' ({{Val-de|Barbiturat}} - no [[barbitūrskābe]]s, kuras nosaukums cēlies no personvārda Barbara) ir barbitūrskābes atvasinājumi, kurus medicīnā lieto par nomierinošiem, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļiem. Barbiturāti pieder pie [[heterocikliskie savienojumi|heterocikliskajiem savienojumiem]] ([[pirimidīns|pirimidīna]] atvasinājumiem). Pazīstamākais barbiturāts ir [[fenobarbitāls]] jeb lumināls.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolā Flamels
|     vārds_orig = ''Nicolas Flamel''
|         attēls = Nicolas Flamel Histoire critique.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1330. gads|1330. gadu]]
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Pontuāza}}
|         m_gads = 1418
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[alķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Nikolā Flamels''' ({{val|fr|Nicolas Flamel}}; dzimis ap [[1330. gads|1330. gadu]], miris {{dat|1418|3|22}}) bija [[Francija|franču]] [[Rokraksts|manuskriptu]] pārrakstītājs un tirgotājs. 17. gadsimtā izplatījās leģendas, kas viņam piedēvēja [[Alķīmija|alķīmiķa]] darbību, saistītu ar [[filozofu akmens]] un [[dzīves eliksīrs|dzīvības eliksīra]] atklāšanu, sasniedzot [[Nemirstība|nemirstību]]. Saskaņā ar aprakstu, ko Flamelam piedēvēja 200 gadus pēc nāves, viņš alķīmijas noslēpumus apguvis no mūžīgā [[Klejojošais ebreja|Klejojošā ebreja]], kad bija ceļā uz [[Santjago de Kompostela|Santjago de Kompostelu]]. Flamela tēls ir aprakstīts daudzos literāros darbos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name        = ''Classic Brugge–De Panne''
| image       =
| date        = Marta beigas/aprīļa sākums
| region      = {{vieta|Beļģija|Rietumflandrija|De Panne}}
| latviski    = De Pannes trīsdienas
| localnames  = Driedaagse van
De Panne-Koksijde {{nl icon}}
| nickname    =
| discipline  = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = ''[[UCI Europe Tour]]''
| type        = Viendienas sacensības (agrāk daudzdienu)
| organiser   = ''KVC Panne Sportief''
| director    = Bernards Vandekerkove
| first       = 1977
| number      = 46 (2022. gadā)
| last        =
| firstwinner = {{flaga|BEL}} [[Rožē Rosjē]]
| mostwins    = {{flaga|BEL}} [[Ēriks Vanderārdens]]
(5 uzvaras)
| mostrecent  = {{flaga|BEL}} [[Tims Merlīrs]]
| current_event = 2022. gada Classic Brugge–De Panne
}}

sentences:
<!-- ''Šis ir [[korejiešu vārdi|korejiešu vārds]]; uzvārds ir '''Ī''''' (manuprāt nav nepieciešams, jauc galvu)-->
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sojona Ī
|          vārds_orig = 이소연 (''I Soyeon'', ''I So-yŏn'')
|              attēls = Yi So-yeon at ISS 08Apr17 (NASA-ISS016-E-036365)-2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1978
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Kvandžu]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{KOR}}
|             tautība = [[korejieši|korejiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
| kos_veids =
| nodarbošanās = pētniece
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 10 d 21 h 14 min
| kos_iesaukums = [[2006. gads|2006]]. (Dienvidkorejas programma)
| kos_misija = [[SKS 14. Krievijas viesekspedīcija|SKS 14. viesekspedīcija]]
| kos_kuģi = [[Sojuz TMA-12]]↑, [[Sojuz TMA-11]]↓
}}
'''Ī Sojona''' (이소연, ''Yi So-yeon'', [[revidētā korejiešu valodas romanizācija|revidētajā romanizācijā]]: ''I Soyeon'', [[Makkjūna-Reishauera romanizācija|Makkjūna-Reishauera]]: ''I So-yŏn''); dzimusi {{dat|1978|6|2}}) ir pirmā [[Dienvidkoreja]]s [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Pavedienu veronika|suga=Veronica filiformis|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica filiformis<small> Sm.</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica filiformis RF.jpg|kategorijas=nē}}'''Pavedienu veronika''' (''Veronica filiformis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Mazāzija]] un [[Kaukāzs]], taču tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un dažviet [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-filiformis-sm/|title=pavedienu veronika - Veronica filiformis Sm. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences: '''Maza biju, neredzēju''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jeep''
| logo             = Jeep.svg
| caption          =
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Batlera}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.visitbutlercounty.com/blog/the-birthplace-the-jeep/|title=The Birthplace of The Jeep|website=books.google.com|access-date=2023-08-19}}</ref>
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tolīdo]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Stellantis|''Stellantis'' Ziemeļamerika]]
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.jeep.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Jeep''''' ir ASV automobiļu marka, kas pieder daudznacionālai korporācijai ''[[Stellantis]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://pdf.secdatabase.com/1801/0001193125-13-097736.pdf |title=Chrysler 8-K/A SEC filing |date=3 December 2012 |publisher=secdatabase.com |access-date=18 January 2015}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.insideview.com/directory/chrysler-group-llc |publisher=InsideView company data |title=Chrysler Group LLC |access-date=18 January 2015 |dead-url=yes|archive-url= https://web.archive.org/web/20130927090738/http://www.insideview.com/directory/chrysler-group-llc |archive-date=27 September 2013 }}</ref> No 1987. gada ''Jeep'' ir daļa no ''[[Chrysler]]'', kad ''Chrysler'' iegādājās ''Jeep'' zīmolu kopā ar atlikušajiem aktīviem no tā iepriekšējā īpašnieka ''[[American Motors Corporation]]'' (AMC).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.motortrend.com/features/who-owns-jeep/amp/|title=Who Owns Jeep?|website=motortrend.com|access-date=2023-08-19}}</ref>

sentences: '''Postmodernisms''' ({{val-la|post}} - pēc ''modo'' - nupat) ir visaptveroša [[humanitārās zinātnes|humanitāro zinātņu]] kustība, kam galvenokārt raksturīga [[objektivitāte|objektīvās]] [[patiesība]]s un [[metanaratīvs|metanaratīva]] noliegšana. Tas ir vispārīgs apzīmējums 20. gadsimta beigu pārmaiņām [[Rietumu pasaule|Rietumu kultūras]] un filozofiskajā apziņā, kurām raksturīgs [[Modernisms|modernitātes]] vērtību noliegums.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=3112794|title= Postmodernisms|accessdate=2016-01-16 |work= |publisher= tilde.lv|date= }}</ref> "Mūsu pašreizējā kultūra ir cinisms un ironija - jebkas dzīvotspējīgs, katrā ziņā jebkurš mēģinājums paust kādu ideālu novīst to spozmē", tā postmodernismu apraksta Svens Birkerts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.diena.lv/arhivs/intelekts-11227396|title= Intelekts|accessdate=2016-01-16 |last= Misiņa|first= Māra|coauthors= |date= 2002-01-25|work= |publisher= Diena(Laikraksts)}}</ref>

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f76s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826 °C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Kiribati]]
[[Kategorija:Kiribati]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Anthidium florentinum 02.JPG
| att_nosaukums = ''Anthidium florentinum''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv = Bišu virsdzimta
| dzimta=Megachilidae
| dzimta_lv=Griezējbišu dzimta
| apakšdzimta = Megachilinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Anthidium
| ģints_lv =
| suga = Anthidium florentinum
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Anthidium florentinum (Fabricius, 1775)
| sinonīmi =
* ''Apis florentina'' Fabricius, 1775
* ''Anthidium florentinum'' var. ''hispanicum'' Mocsary, 1884
* ''Anthidium florentinum'' var. ''rufescente'' Dusmet, 1908
* ''Anthidium florentinum'' var. ''kissi'' Alfken, 1935
* ''Anthidium subspinosum'' Klug, 1832
| iedalījums =
}}
'''''Anthidium florentinum''''' ir [[griezējbišu dzimta]]s suga. Sastopama [[Dienvideiropā]] un [[Centrāleiropā]], [[Kaukāza|Kaukāzā]], [[Turcija|Turcijā]], [[Irāna|Irānā]], [[Palestīna|Palestīnā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Centrālāzija|Centrālā Āzijā]], [[Sibīrija|Sibīrijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]],<ref name="Nadimi.etal2014"/> ka arī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref name="Khaghaninia.etal2010"/> Pieaugušie īpatņi apmeklē [[tauriņziežu dzimta|tauriņziežu]] un [[lūpziežu dzimta|lūpziežu]] dzimtu [[zieds|puķes]].<ref name="Nadimi.etal2014"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lokorotondo
 | official_name            = ''Locorotondo''
 | settlement_type          = [[Itālijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
 | image_skyline            = Puglia Locorotondo1 tango7174.jpg
 | image_caption            = Lokorotondo panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Itālija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Itālija}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Apūlija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Bari province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 47
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14174
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 40 | latm = 45 | lats = 21 | latNS = N
 | longd = 17 | longm = 19 | longs = 35 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.comune.locorotondo.ba.it/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lokorotondo''' ({{val|it|Locorotondo}}; burtiski "apaļā vieta"), ir pilsēta un komūna [[Itālija]]s dienvidaustrumos, [[Apūlija|Apūlijas reģiona]], [[Bari province|Bari provincē]]. Pilsēta ir pazīstama ar saviem [[Vīns|vīniem]] un apļveida plānojumu, kas tagad sastāda vēsturisko centru, no kura arī cēlies tās nosaukums. Interesanti, ka Lokorotondo pilsētas nosaukums ir ierakstīts [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmatā]] kā pilsētas nosaukums ar lielāko "[[o]]" burtu skaitu. Lokorotondo vecpilsēta atrodas uz paugura [[Murge]]s plato dienvidaustrumu daļā, dziļi [[Itrijas ieleja|Itrijas ielejā]]. Pateicoties tam šo pilsētu dēvē par "Itālijas [[Balkons|balkonu]]", jo no 900 [[Metrs|metru]] augstā paugura kā no balkona paveras plaša panorāmas aina pāri Itrijas ielejai. Blakus vecpilsētai ir sacelti [[trulli]] nami, kas dod papildus kolorītu. Rezultātā Lokorotondo ir iekļauta skaistāko Itālijas pilsētu sarakstā (''Borghi piu belli d'Italia'').

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences: '''Parastā akcija''', arī '''parastās akcijas''' ({{val|en|common stock}}), ir viens no [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] veidiem. [[Akcija]] apliecina, ka tās īpašniekam pieder kāda daļa no attiecīgā [[uzņēmums|uzņēmuma]].<ref>[http://www.lkb.lv/files/tinymce/Emisijas_prospekts.pdf Parasto akciju emisijas prospekta piemērs]</ref> Attiecīgā uzņēmuma akcionāram ir tiesības uz [[dividende|dividendēm]] vai cita veida [[peļņa]]s vai ienākumiem, kā arī ir balsstiesības uzņēmuma kopsapulcēs. Akcijas turētājs jeb akcionārs ir šī uzņēmuma līdzīpašnieks un ar šo [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] var piedalīties [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Lasena smaile
| Nosaukums2       = ''Lassen Peak''
| Photo            = Lassen Peak in June 2020.jpg
| Paraksts         = Lasena smaile 2020. gada jūnijā
| Augstums         = 3187
| Relatīvais_augstums = 1594
| karte            = ASV#Kalifornija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 40 |latm= 29 |lats=17 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 30 |longs= 18 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|ASV|Kalifornija}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[lavas kupols]]
| Last eruption    = {{date|1921}}
| First ascent         =
}}

sentences: '''Stāsts''' ir [[Proza|prozas]] darbs vai sacerējums, žanrisks apzīmējums visiem tiem [[literārs darbs|literārajiem darbiem]], kuros atainotā un tēlotā viena vai dažādu cilvēku rīcība ir neliels posms vairākos notikumos galvenā tēla darbībās, rīcībā un dzīvē.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 34. lpp.</ref> Pārējās [[persona]]s tiek raksturotas tikai attieksmē pret centrālo tēlu.<ref name=":1">Vitolds Valeinis. Ievads literatūrzinātnē. Rīga: [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitāte]], 1994.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Maļinovas pagasts
| karte             = Maļinovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Maļinova
| platība           = 72,02
| iedzīvotāji       = 1099<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1099 / 72.02 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.malinova.lv
}}

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brauc ar manu auto
| operators =
| attēls = Drive My Car movie poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Rjūsuke Hamaguči]]
| producents = Teruhisa Jamamoto
| scenārijs = * Rjūsuke Hamaguči
* Takamasa Oe
| aktieri = * [[Hidetoši Nišidžima]]
* [[Toko Miura]]
* [[Reika Kirišima]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''ドライブ・マイ・カ''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Bitters End''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|11|[[Kannu kinofestivāls]]|2021|8|20|Japāna}}
| ilgums = 179 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14039582/|title=Drive My Car (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Brauc ar manu auto"''' ({{Val|ja|ドライブ・マイ・カ}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Japāna]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Rjūsuke Hamaguči]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hidetoši Nišidžima]], [[Toko Miura]] un [[Reika Kirišima]]. Filma ir balstīta uz [[Haruki Murakami]] 2014. gada stāstu izlases ''[[Men Without Women]]'' motīviem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/cannes-2021-japan-ryusuke-hamaguchi-murakami-1234978601/|title=Cannes: Japan’s Ryusuke Hamaguchi on Adapting Murakami for ‘Drive My Car’ and Vehicles as Confession Booths|last=Brzeski|first=Patrick|last2=Brzeski|first2=Patrick|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-10-29|date=2021-07-09|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Meklēju draugu pasaules galam
| attēls = Seeking a Friend for the End of the World Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seeking a Friend for the End of the World''
| žanrs = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors = [[Lorēne Skafarija]]
| producents = * [[Stīs Golins]]
* [[Džoja Gormena]]
* [[Marks Rojbals]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
| scenārija autors = Lorēne Skafarija
| galvenajās lomās = * [[Stīvs Karels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Viljams Pītersens]]
| mūzika = * [[Džonatans Sadovs]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|6|18|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|22|ASV|2012|8|17|Latvija|}}
| ilgums = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seeking-friend-end-world-2012|title=Seeking a Friend for the End of the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seekingafriend.htm|title=Seeking a Friend for the End of the World (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Meklēju draugu pasaules galam"''' ({{val|en|Seeking a Friend for the End of the World}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Lorēne Skafarija]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Kīra Naitlija]], [[Ādams Broudijs]], [[Dereks Lūks]] un [[Viljams Pītersens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|18||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Apalačikola
| attēls   = Torreyapark05.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Apalachicola watershed.png
| kartes_paraksts   = Apalačikolas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 269
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 23
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 23
| caurtece          = 470
| gada_notece       =
| baseins           = 50 505
| baseins_latvijā   =
| satekupes         = [[Čatahūčī]], [[Flinta]]
| ieteka             = [[Meksikas līcis]]
  | sāk_plat_d=30| sāk_plat_m=42| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=51| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=29| iet_plat_m=43| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=84| iet_gar_m=58| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=W
| tek_caur           = {{ASV}}
| baseina_valstis    = {{ASV}}
| pietekas      = [[Čipola]]
}}
'''Apalačikola''' ({{val|en|Apalachicola River}}) ir upe [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos, [[Florida]]s štatā.<ref>{{PZT|51}}</ref> Sākas no [[Seminola ezers|Seminola ūdenskrātuves]] uz Floridas un [[Džordžija]]s štata robežas, kur satek [[Čatahūčī]] un [[Flinta]]s upe. Tek dienvidu virzienā un ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] pie [[Apalačikola (pilsēta)|Apalačikolas]] pilsētas. Kuģojama visā garumā. Nosaukums cēlies no [[apalačikoli|apalačikolu]] indiāņu cilts, kas kādreiz apdzīvojuši šo apvidu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džordžs Ortons
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''George Orton''
 |              attēls = OrtonPenn.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džordžs Vašingtons Ortons
 |              dz_dat = {{dat|1873|1|10}}
 |             dz_viet = [[Stratroja]] [[Ontārio]], [[Kanāda]]
 |             mir_dat = {{dat|1958|6|24}}
 |            mir_viet = [[Lakonija (Ņūhempšīra)|Lakonija]], [[Ņūhempšīra]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = kanādietis
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|CAN}} [[Kanāda]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 2 (1 zelts un 1 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[Kanādas sporta slavas zāle]] <br/> [[Kanādas olimpiskā slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|Kanāda|1868}}  [[Kanāda]]}} (CAN)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem|2500 m šķēršļu skrējiens]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens vīriešiem|400 m barjerskrējiens]]}}
}}

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Zigrīda Eglīte
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 08
| dz_vieta = [[Daugavpils]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1963-1993)
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = Latvijas staipekņu, kosu un paparžaugu flora. R., 2000.
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name              = Berlīnes Humboltu universitāte
|native_name       = ''Humboldt-Universität zu Berlin''
|image             =
|caption           =
|motto             = ''Universitas litterarum''
|established       = 1810
|type              = Publiska
|budget            = 424 miljoni (izņemot ''[[Charité]]'')<ref name="hu-berlin.de">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts |title=Facts and Figures — Humboldt-Universität zu Berlin |publisher=Hu-berlin.de |date= |accessdate=2015-09-16 |archive-date=2015-05-11 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150511094844/http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts }}</ref>
|president         = Jans Hendriks Olbercs
|chancellor        = Marina Frosta
|students          = 33 540<ref name="hu-berlin.de"/>
|undergrad         = 19 942<ref name="lehre.hu-berlin.de">{{Tīmekļa atsauce |url=http://lehre.hu-berlin.de/cgi-bin/index.cgi?page=qualitaetssicherung_studierendenstatistik_detail |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131203021437/http://lehre.hu-berlin.de/cgi-bin/index.cgi?page=qualitaetssicherung_studierendenstatistik_detail |archivedate={{dat|2013|12|03||bez}} }}</ref>
|postgrad          = 10 857<ref name="lehre.hu-berlin.de"/>
|doctoral          = 2951<ref name="lehre.hu-berlin.de"/>
|staff             = 3330<ref name="ReferenceA">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts/standardseite#haushalt |title=Facts and Figures — Humboldt-Universität zu Berlin |publisher=Hu-berlin.de |date= |accessdate=2015-09-16 |archive-date=2015-02-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150208083043/http://www.hu-berlin.de/ueberblick-en/humboldt-universitaet-zu-berlin-en/facts/standardseite#haushalt }}</ref>
|faculty           = 2441<ref name="ReferenceA"/>
|location          = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|colors            = Zila, balta
|affiliations      =
|website           = {{URL|https://www.hu-berlin.de/}}
|logo              =
}}
'''Berlīnes Humboltu universitāte''' ({{val|de|Humboldt-Universität zu Berlin}}) ir publiska universitāte [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Tajā ir 11 fakultātes.

sentences:
{{Noformējums}}
'''Tradicionālā kultūra''' ir [[kultūra]], kas balstīta uz [[tradīcija|tradīcijām]] atšķirībā, piemēram, no industriālā laikmeta (kas balstīts uz ražošanu un patērēšanu) kultūras formām - [[modernisms|modernisma]], [[postmodernisms|postmodernisma]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Sarajevas aplenkums
| partof      = [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]]
| image       =
| image_size  = 300px
| caption     =
| date        = {{dat|1992|4|5|N|bez}} – {{dat|1996|2|29|N|bez}}
| place       = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Sarajeva}}
| territory   =
| result      =
}}
'''Sarajevas aplenkums''' bija kauja [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] galvaspilsētā [[Sarajeva|Sarajevā]] [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Tas ilga gandrīz četrus gadus (1425 dienas) no {{dat|1992|4|5|Ģ|bez}} līdz {{dat|1996|2|29|D|bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1211. gada kauja pie Turaidas pils
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Turaidas kaujas lokalizācija (igauniski)
|date=[[1211]]. gada vasara
|place= [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[Kaupo]] lielā pils
|result=Igauņiem neizdevās pili ieņemt, Rīgas krustneši sakāva igauņu karaspēku
|combatant1='''[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un [[Rēvele]]s zemju karavīri'''
|combatant2='''[[Rīga]]s [[krustneši]],
[[līvi|līvu]] un [[leti|letu]] karavīri,
  [[Zobenbrāļu ordenis]]'''
|commander1=[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un citu [[Igaunija]]s zemju vecākie
|commander2=[[Bernhards no Lipes]],
 Helmolds no Pleses
|strength1= daudzi tūkstoši jātnieku un vairāki tūkstoši kājnieku,
ap 300 sirotājkuģu
|strength2=
|casualties1= ap 2000 igauņu karavīru, kaujā krita arī Sāmsalas, Ridalas un citu novadu vecākie
|casualties2=Zobenbrāļu ordeņa brālis Everhards, nezināms skaits līvu un letu karavīru
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
|           Vārds = ''Kremerata Baltica''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava = jā
|        Apraksts =
|           Vieta = {{LAT}}
|           Žanrs =
|            Gadi = 1997—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.kremeratabaltica.com/}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Kremerata Baltica''''' ir [[kamermūzika|kamerorķestris]], kurā spēlē jauni mūziķi no [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]]: [[Igaunija]]s, [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s. To 1997. gadā dibināja latviešu vijolnieks [[Gidons Krēmers]]. Viņš ir arī orķestra mākslinieciskais vadītājs.<ref name="lat" />

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Heksamilions
| native_name    = {{gree|Εξαμίλιον τείχος}}
| image          = Heksamilions.JPG
| image_size     =
| caption        = Heksamilions
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 58| longs = 21| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Šaurums
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Bizantija
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}
'''Heksamilions''' ({{val|grc|Εξαμίλιον τείχος}} — 'sešjūdžu siena') ir [[aizsargmūris]], kas tika uzcelts šķērsām pāri visam [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], lai aizsargātu vienīgo sauszemes ceļu, kas savieno [[Peloponēsa|Peloponēsu]] ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]].

sentences:
sniedz izraēļiem [[Desmit baušļi|Desmit baušļus]]]]
'''Izceļošanas grāmata''' jeb '''''Eksodus''''' ({{val|el|ἔξοδος}}, ''exodos'' — ‘aiziešana’, ‘iziešana’), arī '''Otrā Mozus grāmata''', [[jūdaisms|jūdaismā]] '''Shemot''' ({{val|he|שמות}} — ‘vārdi’), ir otrā no [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] piecām Mozus grāmatām, kā arī otrā grāmata [[Bībele|Bībelē]]. Izceļošanas grāmata nāk aiz [[Radīšanas grāmata]]s, bet pēc tam seko [[Levitu grāmata]]. Grāmatā aprakstīts kā Ēģiptes [[faraons]] paverdzināja izraēļus, [[Mozus]] nostāšanās pret viņu, kā arī izraēļu atbrīvošana un aizceļošana uz apsolīto zemi. Grāmatu veido 40 nodaļas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Pirani vakuummetrs''' ir [[Gāze|gāzes]] [[siltumvadāmība]]s mērītājs, ko izmanto spiediena mērīšanai vakuuma sistēmās,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ellett|first=A.|last2=Zabel|first2=R. M.|date=1931-05-01|title=The Pirani Gauge for the Measurement of Small Changes of Pressure|url=https://link.aps.org/doi/10.1103/PhysRev.37.1102|journal=Physical Review|language=en|volume=37|issue=9|pages=1102–1111|doi=10.1103/PhysRev.37.1102|issn=0031-899X}}</ref> to 1906. gadā izgudroja Marčello Pirani.<ref>von Pirani, M (1906). "Selbstzeigendes Vakuum-Meßinstrument". ''Deutsche Physikalische Gesellschaft, Verh''. '''24''' (8): 686–694.</ref> Tā kā tā darbība ir balstīta uz [[gāze]]s  siltumvadāmības īpašībām, tas tiek klasificēts kā siltuma vakuummetrs.<ref>Jitschin, W., Ludwig, S. Dynamical behavior of the Pirani sensor. ''Vacuum''.2004, vol. 75, no 2, pp. 169-176. Available from: doi 10.1016/j.vacuum.2004.02.002</ref> Pirani vakuummetrs izmanto [[gāze]]s siltumvadāmību spiediena diapazonā, kas ir mazāks par aptuveni 10—100 hPa.<ref>Pfeiffer Vacuum GmbH. ''The Vacuum Technology Book Volume II Part 2 Know how book''. Asslar: Pfeiffer Vacuum GmbH, 2013. 140 p. </ref> Šis vakuummetrs mēra spiedienu, balstoties uz kvēldiega pretestības mērīšanu, nosakot kvēldiega temperatūru.<ref>Akram, H.M., Fasih, A. Selection Criterion of Gauges for Vacuum Measurements of Systems with Diverse Ranges. ''Physics Procedia''. 2012, vol. 32, pp. 503-512. Available from: doi: 10.1016/j.phpro.2012.03.594.</ref>

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
|election_name = 2024. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas
|country = Ķīnas Republikas
|type = presidential
|ongoing = no
|party =
|previous_election = 2020. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas
|previous_year = 2020
|next_election = 2028. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas
|next_year = 2028
|election_date = [[2024]]. gada [[13. janvāris]]
|registered = {{sk|19548531}}
|image_size = 150x150px
|image1 =
|colour1 = 1b9431
|nominee1 = '''[[Lai Čingte]]'''
|running_mate1 = '''[[Sjao Bikhima]]'''
(Demokrātiskā progresīvā partija)
|party1 = [[Demokrātiskā progresīvā partija]]
|popular_vote1 ='''{{sk|5586019}}'''
|percentage1 ='''40.05%'''
|image2 =
|colour2 = 000099
|nominee2 = [[Ho Jui]]
|running_mate2 = [[Čao Šaokans]]
(Gomiņdan)
|party2 = [[Gomiņdan]]
|popular_vote2 ={{sk|4671021}}
|percentage2 =33.49%
|image3 =
|colour3 = 28c8c8
|nominee3 = [[Ke Venže]]
|running_mate3 = [[Sintija Vu]]
(Taivānas tautas partija)
|party3 = [[Taivānas tautas partija]]
|popular_vote3 ={{sk|3690466}}
|percentage3 =26.46%
|map_image =ROC 2024 Presidential Election County level.svg|300px]]
|map_size =
|map_caption = Balsošanas situācija dažādās vietās Ķīnas Republikas 2024. gada prezidenta vēlēšanās
|title = prezidents
|before_election = [[Cai Inveņa]]
|before_party = Demokrātiskā progresīvā partija
|after_election =[[Lai Čingte]]
|after_party = Demokrātiskā progresīvā partija
| turnout = 71.86% ({{samazinājās}}3.04{{piezīme|pp|procentu punkti}})
}}
'''2024. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas''' ({{val|zh|第十六任中華民國總統、副總統選舉}}) bija astotās [[prezidents|prezidenta]] un viceprezidenta vēlēšanas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] vēsturē, kuras norisinājās {{dat|2024|01|13||bez}}.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://asia.nikkei.com/Politics/Taiwan-elections/Taiwan-sets-next-presidential-election-for-January-2024|title=Taiwan sets next presidential election for January 2024|work=Nikkei Asia|date=11 March 2023|access-date=18 March 2023}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2023-03-10 |title=Taiwan sets Jan 13, 2024 for presidential, legislative elections |url=https://www.taiwannews.com.tw/en/news/4831353 |access-date=2023-08-08 |website=Taiwan News}}</ref> Pašreizējā prezidente [[Cai Inveņa]] no [[Demokrātiskā progresīvā partija|Demokrātiskās progresīvās partijas]] (DPP) nevar atkārtoti kandidēt amata termiņu ierobežojumu dēļ. Vēlēšanas notika kopā ar parlamenta vēlēšanām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metandienona struktūrformula
|       citi nosaukumi = metandrostenolols
|           CAS numurs = 72-63-9
|      ķīmiskā formula = C20H28O2
|              molmasa = 300,441
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 165 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metandienons''' jeb '''metandrostenolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] ar izteiktu anabolisko efektu. Preparāts pastiprina anaboliskos un nomāc kataboliskos procesus, veicina [[muskuļi|muskuļu]] masas pieaugumu un zemādas tauku samazināšanos, kā arī nomāc imūnās atbildes reakcijas. Regulāri lietojot, pastiprina vīrišķas sekundārās dzimumpazīmes. Populārs [[dopings]] sportā; žargonā tiek dēvēts par "metānu". Ilgstoši pārdozējot, bojā [[aknas]]. Iedarbojas savstarpēji pastiprinoši (sinerģētiski), lietojot kopā ar [[nandrolons|nandrolonu]].

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 skaņdarba ''Gran Vals'']]
'''''Nokia tune''''' ir [[frāze (mūzika)|muzikāla frāze]] no kompozīcijas '''''Gran Vals''''' solo [[ģitāra|ģitārai]], kuru 1902. gadā uzrakstījis spāņu klasiskais ģitārists un komponists [[Fransisko Tarrega]] (''Francisco Tárrega''). To savos [[mobilais telefons|mobilajos telefonos]] kā zvana melodiju kopš 1994. gada izmanto ''[[Nokia]]''.

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sallija Raida
|     vārds_orig = ''Sally Ride''
|         attēls = Sally Ride in 1964.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Raida 1984. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Lahoia]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Stīvens Houlijs]] (no 1982. līdz 1987. gadam)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 14 d 7 h 46 min
| kos_iesaukums = 1978.
| kos_misija = 1. [[STS-7]]<br />2.[[STS-41-G]]
| kos_kuģi = [[Challenger (kosmoplāns)|Challenger]]
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Sallija Kristena Raida''' (''Sally Kristen Ride'', dzimusi {{dat|1951|5|26}}, mirusi {{dat|2012|7|23}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fiziķe, [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]]. 1983. gadā viņa kļuva par pirmo ASV sievieti, kas lidojusi kosmosā.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|Food law|Pārtikas likumdošana}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Romania|Sports Rumānijā}}

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences: '''Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos''' ir [[EDSO]] amatpersona. Komisāra postenis ir veidots saskaņā ar EDSA 1992. g. samita lēmumu. Darba galvenā metode ir "klusā diplomātija", mērķis — agrīnā konfliktu novēršana un steidzama rīcība saspīlējuma pārejas konflikta fāzē novēršanai.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hjargasnūrs
|attēls=Khyargas-Nuur lake, Uvs aimag, Mongolia.JPG
|karte=Khyargas Nuur and Airag Nuur lakes, Mongolia, Landsat image, 07-28-2015.jpg
|kartes_paraksts=Hjargasnūra ''Landsat'' satelītaina (2015)
| map = Mongolija
| plat_d=49 | plat_m=10 | plat_s=17 | plat_NS=N
| gar_d=93 | gar_m=20 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1407
|garums=75
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=80
|tilpums=>66
|augstums_vjl=1028
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Hjargasnūrs''' (agrāk arī '''Hirgisnūrs'''; {{val|mn|Хяргас нуур}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Mongolija]]s ziemeļrietumos, [[Uvsnūrs (aimaks)|Uvsnūra]] aimakā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Roberts Kožeņovskis
 |          attēls = Robert Korzeniowski (2018).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1968|7|30}}
 |         dz_viet = [[Lubačova]], {{POL}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{POL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 4 (1992, 1996, 2000, 2004)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences: [[Datorika|Datorikā]] par '''makrovīrusiem''' sauc [[datorvīruss|datorvīrusus]], kas sarakstīti [[makro]] [[programmēšanas valoda|valodās]]. Visbiežāk tie izplatās caur ''[[Microsoft Word]]'' un ''[[Microsoft Excel]]'' dokumentiem, taču eksistē makrovīrusi, kas sarakstīti arī citu programmu makrovalodās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Ščecina]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Ščecinā]]
[[Kategorija:Autoceļi Polijā|Ščecina]]

sentences:
'''Decibels''' ('''dB''') ir relatīva logaritmiska vienība. Decibels skaitliski ir vienāds ar [[decimāllogaritms|decimāllogaritmu]] ([[logaritms]] pie bāzes desmit) no divu vienāda nosaukuma fizikālu lielumu attiecības. Decibels ir desmitā daļa no retāk izmantotā '''bela''', kas nosaukts par godu [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandram Greiemam Bellam]]. Decimāllogaritmā ir mērāmā lieluma attiecība pret iepriekš izraudzīta atskaites punkta vērtību, piemēram, izsakot decibelos enerģētiskus lielumus ''E'' un ''E0'', iegūst <math>
10 \mbox{ dB}=\, \lg\left(\frac{E}{E_0}\right)
</math>.

sentences: izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

sentences: '''Franšīze''' ir biznesa modelis, kuru organizācija var pieņemt kā stratēģiju [[uzņēmējdarbība]]s paplašināšanai. Kad tas tiek īstenots, franšīzes devējs licencē savas zināšanas, procedūras, intelektuālo īpašumu, uzņēmējdarbības modeli, zīmolu un tiesības pārdot franšīzes ņēmējam savas firmas produktus un pakalpojumus. Savukārt franšīzes ņēmējs maksā noteiktu atlīdzību un piekrīt ievērot zināmas saistības, kas parasti tiek noteiktas franšīzes līgumā.

sentences: {{Tilta infokaste|arhitekts=[[Gilberts Roberts]] un [[Vilijams Brauns]]|atklāts={{dat|1973|10|30}}|atrašanās vieta={{vieta|Turcija|Stambula}}|attēls=Bosphorus Bridge.jpg|augstums=165 m|garums=1560 m|latNS=N|latd=41|latm=02|lats=43|longEW=E|longd=29|longm=02|longs=04|map=Stambula|nosauk oriģinālval=''Boğaziçi Köprüsü''|nosaukums=Bosfora tilts|transporta veids=[[Automašīna]]s|šķērso=[[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumu]]}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|4|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Melville Productions''
* ''Talbot Productions''
| operators = [[Sems Līvits]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| aktieri = * [[Gregorijs Peks]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Pollija Bergena]]
| scenārijs = [[Džeimss Vebs]]
| producents = [[Sajs Bārtlets]]
| režisors = [[Dž. Lī Tompsons]]
| žanrs = ''film noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Cape fear1960s.jpg
| imdb =
}}'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1962. gada [[Film noir|''noir'']] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Dž. Lī Tompsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gregorijs Peks]], [[Roberts Mičums]] un [[Pollija Bergena]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] 1957. gada romāna ''[[The Executioners]]''. Filmas pirmizrāde notika {{Dat|1962|4|12|5=bez}}.

sentences: '''Samta revolūcija''' ({{val|cs|sametová revoluce}}) jeb '''Maigā revolūcija''' ({{val|sk|nežná revolúcia}}) bija nevardarbīga, bez asins izliešanas, [[komunisms|komunistiskā]] režīma gāšana [[Čehoslovākija|Čehoslovākijā]]. Tā sākās {{dat|1989|11|17}} ([[Starptautiskā Studentu diena|Starptautiskajā Studentu dienā]]), kad [[Prāga]]s policisti ar varu izdzenāja studentus, kuri piedalījās [[demonstrācija|demonstrācijā]] pret vienas partijas ([[Čehoslovākijas Komunistiskā partija|Čehoslovākijas Komunistiskā partijas]]) valdību. Pēc šī notikuma aizsākās vēl vairākas demonstrācijas, kuras turpinājās līdz {{dat||12|29|D}}. Pēc revolūcijas Čehoslovākijā beidzās [[sociālisms|sociālisma]] laiks, kas bija ildzis 41 gadu. Samta revolūcijas līderis bija [[Vāclavs Havels]], kurš 29. decembrī kļuva par Čehoslovākijas, vēlāk [[Čehija]]s, prezidentu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīrss Bols
|          vārds_orig = ''Piers Bohl''
|              attēls = Piers Bohl.jpg
|          att_izmērs = 130px
|       att_nosaukums = Pīrss Bols
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1865
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Valka|Valkā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1921
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          akad_amats = [[profesors]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[matemātika]]
|               grāds = doktors
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Bola-Brauera princips]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Pīrss Bols''' ({{val-de|Piers Bohl}}; 1865. gada 23. oktobris — 1921. gada 25. decembris) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[matemātiķis]], [[Rīgas Politehniskais institūts|Rīgas Politehniskā institūta]] un [[Latvijas Universitāte]]s profesors. Strādājis [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]], topoloģijas un kvaziperiodisko funkciju laukā. Veicis vairākus oriģinālus atklājumus, kas tomēr lielā mērā palikuši mazpazīstami.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Aizalaja grēda
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Alaja ieleja un Aizalaja grēda
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =23 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =41 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
{{CHN}}
{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 250
|platums                = 40
|platība                =
|kalns                  = [[Ļeņina smaile]]
|augstums               = 7134
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Aizalaja grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Паси Олой}}, {{val|ky|Чоң Алай кырка тоосу}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] uz [[Tadžikistāna]]s un [[Kirgizstāna]]s robežas, nedaudz iestiepjoties [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|22}}</ref> Izvietojusies Pamira ziemeļos, veidojot tā ziemeļu robežu; administratīvi ietilpst Tadžikistānas [[Kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]], Kirgizstānas [[Ošas apgabals|Ošas apgabalā]] un Ķīnas [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā]]. Ziemeļos piekļaujas [[Alaja ieleja]]i, austrumos [[Kizilsu]] ieleja to atdala no [[Alajkū grēda]]s un [[Markana]]s ieleja — no [[Kašgārijas grēda]]s, dienvidrietumos [[Muksu]] ieleja — no [[Pētera I grēda]]s un Pamira centrālajiem masīviem. Kizilarta un tersagara pārkāpes sadala grēdu trijās daļās; centrālajā daļā atrodas tās augstākās smailes, tajā skaitā 7134 m augstā [[Ļeņina smaile]], kuru ilgi uzskatīja par Pamira augstāko virsotni, kā arī [[Latvijas smaile]]. Grēdas vidējais augstums ap 6000 m vjl. Nogāzēs subalpīnās stepes, pļavas, augstāk — mūžīgais sniegs un ledāji (apledojums ap 1436 km²). Pa Kizilarta pārkāpi grēdu šķērso [[Oša (pilsēta)|Ošas]]—[[Horuga]]s autoceļš ([[Pamira trakts]]).

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Sanktpēterburgas stadions
|logo_image=
|image=RUS-2016-Aerial-SPB-Krestovsky Stadium 01.jpg
|map_type=Sanktpēterburga
|latNS=N|latd=59|latm=58|lats=22.63|longEW=E|longd=30|longm=13|longs=13.92
|UEFA_rating=4
|location={{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
|broke_ground=2007
|opened=2017
|surface=zāle
|construction_cost=1.5 milijardi [[RUB]]
|cap_concert=80000
|cap_football=64287
|tenants=[[FK Zenit Sanktpēterburga]]}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kagajana de Oro
 | official_name            = ''Cagayan de Oro''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = CAG Skyline 2017.jpg
| image2                   = Cagayan De Oro City Hall left side view (Capistrano, Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image3                   = San Agustin Cathedral.jpg
| image4                   = CDO city proper, A. Velez Street top view alt (Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image5                   = Higalaay Kagayan Festival 2014.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1626
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1983
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 412.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 728402
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1687159
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd =124 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://cagayandeoro.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|             suga = Patellina corrugata
|         binomial = <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Patellina corrugata''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Spirillinīdas|spirillinīdu]] kārtā un [[Patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Sugu 1858. gadā aprakstīja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. ''Patellina corrugata'' ir [[Patellīnas|patellīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Marmora jūra|Marmora jūrā]] un [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidu daļā, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Baltā jūra|Baltajā jūrā]], [[Hudzona līcis|Hudzona līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]] kā arī [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113626#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Ankorvats
 |     native_name = អង្គរវត្ត
 |           image = Angkor Wat.jpg
 |         caption = Galvenā ieeja templī
 |     pushpin_map = Kambodža
 | plat_NS = N | plat_d = 13 | plat_m = 24 | plat_s = 45
 |  gar_EW = E | gar_d = 103 |  gar_m = 52 |  gar_s = 00
 | kartes_paraksts = Ankorvata atrašanās vieta Kambodžā
}}

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Atveidošana}}
{{Atjaunināt| nākotnes plāniem}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Austra Āboliņa
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1932
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2015
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 30
| m_vieta = Rīgā, {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Ādolfs Āboliņš un Olga Āboliņa dzimusi Paleja
| brāļi =
| māsas = Ida Krustiņa (1929—2005)
| dzīvesbiedrs = Valentīns Lazdiņš (1924—1994)
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], [[ekoloģija]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]], [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Mežsaimniecības problēmu institūts "Silava"]].
| akad_amats =
| alma_mater = [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte]]
| pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Marija Galeniece|Marija Geleniece]]
| skolnieki = Baiba Bambe, Ilze Rēriha, Ansis Opmanis
| sasniegumi = Latvijas sūnu flora. Sūnaugi. Latvijas Sarkanā grāmata, 2. sēj. Manuskripts. Latvijas aizsargājamo sūnu sugu saraksts.
| apbalvojumi = [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balva (2001), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] V šķira (2011)
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Austra Āboliņa''' (1932—2015) bija latviešu [[Brioloģija|brioloģe]], [[Botānika|botāniķe]], vadošā [[Sūnaugi|sūnu]] pētniece Latvijā. Sarakstījusi vairāk kā 250 zinātnisku publikāciju, papildinājusi Latvijas sūnu [[flora]]s sarakstu ar apmēram 80 jaunām sugām, izstrādājausi Latvijas apstākļiem indikātoru sūnu sugas [[Biotops|biotopu]] noteikšanai.

sentences:
[[Kategorija:Madagaskara]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas pilsētas]]

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Karbons
|karte=The World of the Carboniferous-Permian boundary.svg
|o2=32.5
|co2=800
|temp=14
|jūras līmenis = 80—120 m<ref>{{cite journal | author = Haq, B. U.| year = 2008| doi = 10.1126/science.1161648 | title = A Chronology of Paleozoic Sea-Level Changes | journal = Science | volume = 322 | pages = 64–68 | pmid = 18832639 | last2 = Schutter | first2 = SR | issue = 5898 |bibcode = 2008Sci...322...64H }}</ref>
}}
'''Karbons''' bija piektais [[ģeoloģiskais periods]] [[paleozoja ēra|paleozoja ērā]], kas ilga apmēram 60 miljonus gadu (358,9 ± 0,4 — 298,9 ± 0,15 [[Pirms mūsdienām|Ma]]). Karbona perioda nosaukums cēlies no [[akmeņogles|akmeņogļu]] nosaukuma. Tādēļ šo periodu sauc arī par '''akmeņogļu periodu'''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ramatas pagasts
| karte             = Ramatas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ramata
| platība           = 171,4
| iedzīvotāji       = 505
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 505 / 171.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tirdzniecības kanāls
  | attēls            = Liepaja, Latvia - industrial area.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | izteka            = [[Liepājas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 3<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97862&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 2537<ref>{{USIK}}</ref>
  | baseins_latvijā   = 1773
  | pietekas          =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=1 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=20 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s=1 | iet_gar_EW=E
}}
'''Tirdzniecības kanāls''' ir [[Liepāja]]s [[kanāls]], kas savieno [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]] ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]], atdalot [[Jaunliepāja]]s un [[Vecliepāja]]s apkaimes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Loke
| attēls                   = Locke poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Leģenda''
| žanrs                    = Biogrāfiska filma, trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gajs Hīlijs]]
* [[Pols Vebsters]]
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         = [[Toms Hārdijs]]
| mūzika                   = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[An24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2014|4|18|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/locke-2013|title=Locke|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2014|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140406004642/http://bbfc.co.uk/releases/locke-2013}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=locke.htm|title=Locke (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Loke"''' ({{val|en|Locke}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Naits]]. Galveno lomu filmā atveido [[Toms Hārdijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Bērziņš''' (1910—1981) bija [[latvieši|latviešu]] jurists, rakstnieks un [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 58
 | lv  = Piecdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Vaiga kauls |
  Latin        = Os zygomaticum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray165.png |
  Caption      = Vaiga kauls (ārējā virsma) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Ciklons "Nargis"''' ({{val|ur|نرگس}} — ‘narcise’)<ref name=reutersindia>{{cite news |first= |last= |title=Cyclone Nargis -- Urdu for "daffodil" |url=http://in.reuters.com/article/southAsiaNews/idINIndia-33455820080507 |work=[[Reuters]] [[India]] |publisher= |date=7 May 1980 |accessdate=11 May 2008 |archive-date={{dat|2008|05|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080521064706/http://in.reuters.com/article/southAsiaNews/idINIndia-33455820080507 }}</ref> bija spēcīgs tropiskais [[ciklons]], kas 2008. gada aprīļa beigās un maija sākumā izraisīja smagāko dabas katastrofu [[Mjanma]]s vēsturē.<ref>[http://www.theaustralian.news.com.au/story/0,25197,23664740-12377,00.html "80,000 dead in one Burma province"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090417224611/http://www.theaustralian.news.com.au/story/0,25197,23664740-12377,00.html |date={{dat|2009|04|17||bez}} }}, ''[[The Australian]]'', 9 May 2008</ref>  Ciklonā mira vairāk nekā 138 tūkstoši cilvēku,<ref>{{cite news |url=http://www.nbcnews.com/id/24526960/ns/world_news-asia_pacific/t/cyclone-nargis-embodied-perfect-storm/ |title= Cyclone Nargis embodied the ‘perfect storm’ |last= |first= |date=8 May 2008 |publisher=NBC News |accessdate=23 April 2013}}</ref><ref name="sigma">{{cite web| url=http://www.preventionweb.net/files/8841_Sigma22009e.pdf|title=Natural catastrophes and man-made disasters in 2008: North America and Asia suffer heavy losses|date=21 January 2009|publisher=Swiss Reinsurance Company Ltd|page=24|accessdate=16 January 2010}}</ref><ref name="BBC 05-16">{{cite news |url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/asia-pacific/7405260.stm |title= Burma death toll jumps to 78,000 |last= |first= |date=16 May 2008 |publisher=BBC News |accessdate=17 May 2008}}</ref> vairāki desmiti tūkstošu tika atzīti par pazudušiem. Ciklons {{dat|2008|5|2||bez}} izraisīja [[zemes nogruvums|zemes nogruvumu]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pega
| native_name    = {{gree|Πηγαί}}
| image          = Τείχη Αρχαίων Παγών 0351.jpg
| image_size     =
| caption        = Pegas aizsargmūra fragments
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 05| lats = 00| latNS = N
| longd = 23| longm = 11| longs = 18| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Pega''' ({{val|grc|Πηγαί}}) jeb '''Paga''' ({{val|grc|Παγαί}}) bija sena nocietināta tirdzniecības pilsēta ar ostu [[Megarīda|Megarīdā]] pie [[Alkionas līcis|Alkionas līča]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa) [[Olmijas rags|Olmijas raga]] austrumu pusē, 120 [[Stadijs|stadijus]] uz ziemeļrietumiem no [[Megāra]]s, pēc kuras tā bija otrā svarīgākā pilsēta valstī. Pēc epigrāfiskām ziņām pilsētas drupas atrodas uz paugura [[Alepohoriona]]s ciema teritorijā, 20 km uz ziemeļrietumiem no Megāras, [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: Šī kategorija satur rakstus par [[Arhipelāgs|arhipelāgiem]], kas atrodas Fidži teritorijā.

sentences:
[[File:Martin D28 Acoustic Guitar.jpg|thumb|Firmas "Martin" akustiskā ģitāra|286x286px]]
'''Akustiskā [[ģitāra]]'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|11|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131128180025/http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar |archivedate={{dat|2013|11|28||bez}} }}</ref> ir [[mūzikas instruments]], kuru spēlē, raustot vai strinkšķinot tā stīgas. Tās skaņa ir akustiska, jo šo ģitāru spēlē bez skaņas pastiprinātāja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia
| attēls = Strelitzia juncea.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Strelitzia juncea''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
}}'''Strelīcijas''' (''Strelitzia'') ir [[strelīciju dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika (reģions)|Āfrikas dienvidos]]. Ģintī it klasificētas piecas sugas,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:37365-1|title=Strelitzia Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-23|language=en}}</ref> tās tautā tiek dēvētas par paradīzes putniem, jo to ziedi ir līdzīgi [[Paradīzes putnu dzimta|paradīzes putniem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.la.lv/paradizes-putns-istaba|title=Paradīzes putns istabā|website=LA.LV|access-date=2023-12-23|language=lv}}</ref> Dienvidāfrikā strelīcijas ir pazīstamas kā [[Dzērvju dzimta|dzērvju]] ziedi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veronikas dubultā dzīve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{NOR}}
| ilgums = 98 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1991|5|15|Francija}}
| izplatītājs = * ''[[Sidéral Films]]''
* ''[[Miramax]]''
| studija = * ''[[Sidéral Productions]]''
* ''[[Zespól Filmowy "X"]]''
* ''[[Norsk Film]]''
* ''[[Canal+]]''
| operators = [[Slavomirs Idzaks]]
| oriģinālnos = ''La double vie de Véronique''<br/>''Podwójne życie Weroniki''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Filips Voltērs]]
* [[Sandrīne Dimā]]
* [[Aleksandrs Bardīnī]]
| scenārijs = * Kšištofs Keslovskis
*Kšištofs Peševičs
| producents = * Leonardo De La Fuente
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Double Life of Véronique.jpg
| imdb =
}}'''"Veronikas dubultā dzīve"''' ({{Val|fr|La double vie de Véronique}}, {{Val|pl|Podwójne życie Weroniki}}) ir 1991. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Norvēģija]]s kopražojuma [[drāma]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Irēna Žakoba]], [[Filips Voltērs]], [[Sandrīne Dimā]] un [[Aleksandrs Bardīnī]].

sentences:
s lielākā karstā avota, caurtece ir 180 litri sekundē ar +97°C temperatūru.]]
]]
'''Termālie ūdeņi''', arī '''termas''',<ref name="LPE">{{LPE|9|605}}</ref> ir [[pazemes ūdeņi]], kuru temperatūra pārsniedz +20°C. Izplūstot virszemē, tie veido karstos [[avots|avotus]].<ref name="BSE">''Термальные воды'' // Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1969—1978.</ref> Pastāv arī citas definīcijas, saskaņā ar kurām avotu var saukt par karstu, ja tā temperatūra ir augstāka par attiecīgā apgabala gada vidējo temperatūru,<ref name="Ivanova">М.Ф.Иванова. ''Общая геология.'' — Москва: Высшая школа, 1974.</ref><ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/hot%20spring Vebstera vārdnīca: Definition of ''hot spring'']</ref> ja tā temperatūra ir augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru u.c.<ref>[https://web.archive.org/web/20070310162547/http://www.bartleby.com/61/35/H0293500.html American Heritage dictionary, fourth edition (2000) definition of ''hot spring'']</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dānija]]
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Danija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          =
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Arthropoda
| tips_lv         = Posmkāji
| apakštips       = Myriapoda
| apakštips_lv    = Daudzkāji
| klase           = Chilopoda
| klase_lv        = Simtkāji
| kārta           = Scolopendromorpha
| kārta_r         = Skolopendru kārta
| kārta_lv        = Skolopendras
| dzimta          = Scolopendridae
| dzimta_r        = Skolopendru dzimta
| dzimta_lv       = Skolopendras
| ģints           = Scolopendra
| ģints_lv        = Skolopendras
| suga            = Scolopendra abnormis
| binomial        = <small>(J. G. R. Lewis & Daszak, 1996)</small>
| kategorijas     = nē
}}
'''''Scolopendra abnormis''''' ('''Sērpentas salas skolopendra''') ir [[skolopendru dzimta]]s [[simtkāji|simtkājis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animaldiversity.org/accounts/Scolopendra_abnormis/classification/#Scolopendra_abnormis |title=Animal Diversity Web |access-date={{dat|2015|03|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304214719/http://animaldiversity.org/accounts/Scolopendra_abnormis/classification/#Scolopendra_abnormis |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>, kas ir [[endēms]] [[Raunda]]i un [[Sērpenta]]i.<ref>[http://booksandjournals.brillonline.com/content/journals/10.1163/187525410x12578602960425?crawler=true Field observations on three scolopendrid centipedes from Mauritius and Rodrigues (Indian Ocean) (Chilopoda: Scolopendromorpha)]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]] ierindots apdraudēto sugu sarakstā.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
s zeķes]]
'''''Zeķes''''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru velk [[kāja|kājās]]. Tā uzdevums ir sildīt kājas un uzsūkt [[sviedri|sviedrus]], kas izdalās no [[pēda|pēdām]], kā arī novērst kāju berzēšanos ar [[apavi]]em. Mūsdienās zeķes bieži vien ir neatņemama [[stils|stila]] un [[mode]]s sastāvdaļa. Zeķes var būt gan [[adīšana|adītas]], gan [[aušana|austas]], gan tamborētas, gan [[pīšana|pītas]]. Arī materiāls, no kura izgatavo zeķes, var būt dažāds. Tas var būt [[neilons]], [[vilna]], [[kokvilna]], [[akrils]], [[poliesters]]. Zeķes gatavo arī no [[lini|linu]] un [[zīds|zīda]] audumiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Feldmanis|Feldmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Emīls Feldmanis
|          vārds_orig =
|              attēls = Roberts Feldmanis 1937.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums = 1937. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1910
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Latvija]]s
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
", kas katru gadu notiek Bavārijā]]
'''Festivāls''' ({{val-la|festivus}} — ‘svētku’, ‘svinams’) ir organizēti [[kultūra]]s un [[māksla]]s sasniegumu [[svētki]]. Parasti festivāls tiek rīkots vienā noteiktā vietā. Ir dažāda veida festivāli, piemēram, [[mūzikas festivāls|mūzikas festivāli]], [[kinofestivāls|kinofestivāli]], [[teātra festivāls|teātra festivāli]], [[alus festivāls|alus festivāli]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bohtara
 | official_name              = ''Бохтар''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            = Qurghonteppa 2010 02.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Tadžikistāna
 | pushpin_label_position   = right
 | pushpin_map_caption      = Kurgontepa Tadžikistānas kartē
 | latd  = 37| latm  = 50| lats  = | latNS  = N
 | longd = 68| longm = 47| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TJK}}
 | subdivision_type1        = Vilojats
 | subdivision_name1        = [[Hatlona]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | area_total_km2           = 26
 | elevation_m              =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 101600
 | population_as_of         = 2014
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         = 175000
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +5
 | timezone_DST             = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset_DST           = +6
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 735140
 | area_code                = +992 3222
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Bohtara''' ({{val|tg|Бохтар}}), agrāk — '''Kurgontepa''', ir pilsēta [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Hatlona]]s vilojata administratīvais centrs.<ref>{{PZT|400|Kurgantibe}}</ref> Izvietojusies valsts dienvidrietumos [[Vahša]]s krastos 100 kilometrus uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas [[Dušanbe]]s. Iedzīvotāji galvenokārt [[tadžiki]], [[uzbeki]], [[krievi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
N,N-dimetilanilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = N,N-dimetilfenilamīns; DMA
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,19
|              blīvums = 956
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 194 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''N,N-dimetilanilīns''' (N,N-dimetilfenilamīns, C6H5N(CH3)2) pieder pie aromātiskajiem trešējiem [[amīni]]em, kam visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi pie [[slāpeklis|N]] atoma ir aizvietoti. Tīrs N,N-dimetilanilīns ir bezkrāsains šķidrums, bet tehniskais - iedzeltens vai brūngans. To [[nitrēšana|nitrējot]], var iegūt [[tetrils|tetrilu]] (N-metil-2,4,6,N-tetranitroanilīnu). Dimetilanilīnam var būt vairāki [[izomēri]], kam metilgrupas ir tieši [[benzols|benzola]] ciklā, piemēram, [[ksilidīns|ksilidīni]] - [[ksilols|ksilola]] aminoatvasinājumi (pavisam ir 6 ksilidīna izomēri).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ATP Finals''''' ir otrās nozīmīgākās sacensības{{fact}} vīriešu [[teniss|tenisā]] uzreiz aiz četriem ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem, ko organizē [[Tenisa profesionāļu asociācija]] (ATP). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākie [[ATP rangs|ATP ranga]] spēlētāji vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Historia Lettica
|          attels =
| attela apraksts = ''Historia Lettica'' pirmizdevuma vāks (1649.)
|          autors = Pauls Einhorns
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1649
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            isbn2 =
|            isbn3 =
|            isbn4 =
|            isbn5 =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''''Historia Lettica''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'latviešu vēsture') ir [[1649. gads Latvijā|1649]]. gadā [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] publicēta [[vācbalti|vācbaltu]] [[luterisms|luterāņu]] mācītāja [[Pauls Einhorns|Paula Einhorna]] [[vācu valoda|vācu valodā]] sarakstīta grāmata par [[latvieši]]em, [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiju]] un [[latviešu valoda|valodu]]. Tā tiek uzskatīta par vienu no senākajiem un plašākajiem vēsturiskajiem avotiem par [[Latvijas vēsture|latviešu tautas vēsturi]].<ref>[http://www.lfk.lv/1649_lv.html Historia Lettica] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131211234547/http://www.lfk.lv/1649_lv.html |date={{dat|2013|12|11||bez}} }} {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=446 Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls fon Frišs
|     vārds_orig = ''Karl von Frisch''
|         attēls = Karl von Frisch - Atelier Veritas, c. 1926.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{flagicon image|Ensign of Austro-Hungarian civil fleet (1869-1918).svg}} [[Vīne]], [[Austroungārija]]
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Germany.svg}} [[Minhene]], [[Rietumvācija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autogramm v. Frisch.jpg
|        zinātne = [[etoloģija]], [[entomoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
" (ap 100. – 400. g. m. ē)]]
 (1913. gada rekonstrukcija)]]
{{atsauces+}}
'''Ģermāņi''' ({{val-la|Germani}}) bija radniecīgu tautu grupa senajā un [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]],  [[ģermāņu valodas]] piederēja pie [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes]]. Ģermāņi ap [[1. gadsimts|1. gadsimtu]] dzīvoja plašās teritorijās starp [[Reina|Reinu]], [[Visla|Vislu]] no rietumiem uz austrumiem, [[Donava|Donavu]] dienvidos un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, kā arī [[Skandināvija]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Silene capensis (from top).jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Caryophyllaceae
|        dzimta_lv = Neļķu dzimta
|      apakšdzimta =
|   apakšdzimta_lv =
|            ģints = Silene
|         ģints_lv = Plaukšķenes
|             suga = S. undulata
|          suga_lv =
|           suga_r = Silene undulata
|         binomial = Silene undulata
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vecumnieku draudzes novads''' jeb '''Vecmuižas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=20 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Neugut}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Bauskas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Bauske''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
'''Aleksanders''' var būt:
* [[Harolds Aleksanders]] (''Harold Rupert Leofric George Alexander'') — Lielbritānijas feldmaršals (1891—1969);
* [[Kemerons Aleksanders]] (''Cameron Alexander'') — Kanādas kalnu slēpotājs (1997);
* [[Konels Hjū O'Donels Aleksanders]] (''Conel Hugh O'Donel Alexander'') — Lielbritānijas šahists un matemātiķis (1909—1974).

sentences:
)]]
]]
'''Ezers''' ir dabiska [[ūdenstilpe]] reljefa pazeminājumos, kuru no visām pusēm norobežo sauszeme. Kaut gan praktiski visi ezeri ir pildīti ar [[ūdens|ūdeni]], par ezeriem sauc arī dabiskas tilpes, kas pildītas ar citu šķidru materiālu, piemēram, [[sērs|sēru]]. Ezers ir viens no nozīmīgākajiem [[ainava]]s elementiem, kas sastopams visos pasaules kontinentos. Ar ezeru izpēti nodarbojas īpaša zinātne — [[limnoloģija]]. Zemes virsmas daļu, kas veido ezera gultni, dēvē par ezerdobi.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Latvijas Valsts mežzinātnes institūts"Silava"|image=LVMI_Silava_logo.jpg|organization_name=|location_city=[[Salaspils]]|location_country=Latvija|homepage=http://www.silava.lv|num_employees=>150|location=Rīgas iela 111, LV-2169|founded_date=1946 / 1991|organization_type=Zinātniskais institūts|services=Zinātne un pētniecība}}
'''Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"''' (saīsināti '''LVMI Silava''') ir atvasināta publiska persona un atrodas [[Latvijas Republikas Zemkopības ministrija|Zemkopības ministrijas]] pārraudzībā<ref>https://likumi.lv/ta/id/146079-par-valsts-agenturas-latvijas-valsts-mezzinatnes-instituts-silava-nodosanu-zemkopibas-ministrijas-padotiba</ref>. Savas autonomās kompetences ietvaros tas darbojas akadēmisko mērķu sasniegšanai mežzinātnes jomā.
Institūta darbības mērķis ir ar zinātniskām metodēm iegūt jaunas zināšanas un izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas, lai sekmētu meža nozares ilgtspējīgu attīstību un konkurētspēju<ref>https://www.silava.lv/images/articles/Par%20Institutu/2021-04-07-LVMISilava-Nolikums.pdf</ref>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences:
Matematikā '''galīga kopa''' ir [[kopa]], kurai ir galīgs elementu skaits. Piemēram,
:<math>\{2,4,6,8,10\}\,\!</math>
ir galīga kopa ar pieciem elementiem. Galīgas kopas elementu skaits ir [[nulle]] vai [[naturāls skaitlis]] un tiek saukts par kopas kardinalitāti vai apjomu. Kopa, kas nav galīga, tiek saukta par ''bezgalīgu''. Piemēram, visu naturālo skaitļu kopa ir bezgalīga:
:<math>\{1,2,3,\ldots\}.</math>
Galīgas kopas ir īpašī svarīgas [[kombinatorika|kombinatorikā]] - matemātiskos dažādu objektu [[skaitīšana]]s pētījumos. Daudzi galīgu kopu izmantošanas pielietojumi ir saistīti ar Dirihlē principu, kas apgalvo ka neeksistē injektīva funkcija no lielākas galīgas kopas uz mazāku galīgu kopu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Roberts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''Wilhelm Robert von Bulmerincq''
|         attēls = Vilhelms Roberts fon Bulmerinks.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Vilhelms Roberts fon Bulmerinks kā Rīgas pilsētas galva (pirms 1915)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Reņģes muiža]] (''Rengelhof''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Rubas pagasts]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Ermreita, [[Forheimas apriņķis]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = namnieks, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Roberts fon Bulmerings, māte - Luīze, dzimusi Tilinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna, dzimusi Ovandera
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Alilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH2=CHCH2OH
|molmasa=58,08
|blīvums=854
|kušanas temperatūra=−129 °C
|viršanas temperatūra=97 °C
}}
'''Alilspirts''' (propenols, CH2=CHCH2OH) ir vienkāršākais stabilais nepiesātinātais [[spirts]] ([[vinilspirts]] CH2=CHOH brīvā veidā nav pazīstams, jo uzreiz pārgrupējas par [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] (sk. [[tautomērija]])).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences:
s birža]]
'''Akciju tirgus''' ir mehānisms, kas ļauj [[tirgus|tirgot]] [[akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], citus [[vērtspapīrs|vērtspapīrus]] un sekundāros [[finansu instrumenti|finansu instrumentus]] [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]]. Vispasaules akciju tirgus vērtība tiek lēsta ap 20 triljonu dolāru.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   =  The Tenenbaums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Royal Tenenbaums''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Daniels Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|10|5|Ņujorkas filmu festivāls|2001|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/royal-tenenbaums-2001|title=The Royal Tenenbaums|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=royaltenenbaums.htm|title=The Royal Tenenbaums (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karaliskie Tenenbaumi"''' ({{val|en|The Royal Tenenbaums}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Daniels Glovers]], [[Džīns Hekmens]], [[Andželika Hjūstone]], [[Bills Marijs]], [[Bens Stillers]], [[Lūks Vilsons]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|5||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences: '''4. augusts''' ir gada 216. diena (217. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 149 dienas.

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā sarakstā uzskaitīti [[Eiropa]]s nozīmīgākie [[meteorīts|meteorītu]] krāteri.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada oktobrī,}}
{{vikisaites+}}
'''Mikroklasteris''' (puduris) ir nelielas uzņēmumu koncentrācijas nelielā ģeogrāfiskā apvidū, ko raksturo sociālajās un ekonomiskajās interesēs vienota sabiedrība ar kopīgu identitāti. Tās ilgtspējība tiek nodrošināta ar ilgtermiņa sadarbības stratēģijām, kas vērstas uz specializēšanos, taču vienlaicīgi arī pārdošanas apjoma palielināšanu.<ref>Michael, E. J. (2007). Micro-Clusters and Networks: The Growth of Tourism (1st ed.). Oxford: Elsevier Science</ref> Šāda pieeja īpaši izmantota vietējo tūrisma galamērķu struktūru attīstībā.<ref>Klepers, A. (2012).  Tūrisma telpiskās struktūras Latvijā, to veidošanās, izpausmes un nozīme galamērķu virzībai tirgū. Rīga: Latvijas Universitāte</ref>

sentences: '''Patērētājs''' ir fiziska persona, kura lieto vai patērē nopirktās [[Prece|preces]] vai izmanto [[Pakalpojums|pakalpojumus]] (nepārdodot tālāk).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tezaurs.lv/#/sv/pat%C4%93r%C4%93t%C4%81js|title=Tēzaurs|website=www.tezaurs.lv|access-date=2018-05-29}}</ref>

sentences:
s drupas Jukatanas štatā]]
'''Maiju civilizācija''' ir vēsturiska [[Mezoamerika]]s civilizācija, kas bija izplatīta mūsdienu [[Centrālamerika]]s valstīs ([[Gvatemala]], [[Beliza]], rietumu [[Hondurasa]] un [[Salvadora]]), kā arī [[Meksika]]s [[Čjapasa]]s, [[Tabasko]], [[Kintana Roo|Kintanas Roo]], [[Kampeče]]s un [[Jukatana]]s štatos.

sentences: '''Lielmeistars''' ir augstākais spēlētāja tituls [[šahs|šahā]]. Mūsdienās [[Starptautiskā Šaha federācija]] (FIDE) piešķir starptautiskā lielmeistara titulus.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Ebers Landaus''' (dzimis [[1878]]. gada [[8. novembris]], [[Rēzekne]]; miris [[1959]]. gada [[30. oktobris]] [[Lozanna]], [[Šveice]]) bija Latvijā dzimis patologs, profesors [[Kauņa]]s un Lozannas universitātēs.

sentences: '''Menisks''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] μηνίσκος — 'pusmēness') ir [[Šķidrums|šķidruma]] brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar [[Cietviela|cietu ķermeni]] vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tabanus sudeticus02.jpg
| att_nosaukums =[[Tabanus sudeticus|Diždundurs]] (''Tabanus sudeticus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Tabanomorpha
| infrakārta_lv = Dunduru infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = Tabanomorpha <small>(Wood, 1990)</small>
}}

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
(ASV)]]
'''Krūka''' ir plats [[trauki|trauks]] ar kakliņu un rokturi (osu), ko izmanto [[ūdens]] un citu dzērienu pasniegšanai un glabāšanai. Tradicionāli izgatavots no [[keramika]]s ([[māls]]), vai arī no stikla, metāla, plastmasām.

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Lidostas infokaste
|box-width=250px
|nosaukums=O'Hēra starptautiskā lidosta
|nosaukums_originalvaloda=''O'Hare International Airport''
|nosaukums_originalvaloda-a=
|nosaukums_originalvaloda-r=
|attels=O'Hare International Airport (USGS).png
|attela-platums=
|paraksts=
|attels2=
|attela2-platums=
|paraksts2=
|IATA=ORD
|ICAO=KORD
|FAA=ORD
|karte=Čikāga
|lat_deg=41 |lat_min=58 |lat_sec=43 |lat_dir=N
|lon_deg=87 |lon_min=54 |lon_sec=17 |lon_dir=W
|kartes_paraksts=Lidostas atrašanās vieta Čikāgā
|lidostas_tips=Publiska
|ipasnieks-operators=
|ipasnieks=[[Čikāga]]s pilsēta
|atrasanas_vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|elevation-f=668
|elevation-m=204
|majas_lapa={{url|https://www.flychicago.com/}}
|r1-number=4L/22R |r1-length-m=2286 |r1-surface=[[Asfaltbetons]] |r2-number=4R/22L|r2-length-m=2461 |r2-surface=[[Asfaltbetons]]|r3-number=9L/27R|r3-length-m=2286|r3-surface=[[Betons]]|r4-number=9C/27C|r4-length-m=3428|r4-surface=[[Betons]]|pasazieru_skaits=79 828 183 (2017)|lidojumu_skaits=867 049 (2017)|r5-length-m=2428|r6-length-m=2286|r7-length-m=3292|r8-length-m=3962|r5-number=9R/27L|r6-number=10R/28L|r7-number=10C/28C|r8-number=10L/28R|r5-surface=[[Asfaltbetons]]|r6-surface=[[Betons]]|r7-surface=[[Betons]]|r8-surface=[[Asfaltbetons]]}}

sentences:
s tēls, kura vārdā nosaukts Hidras efekts]]
'''Hidras efekts''' (arī '''Hidras paradokss''') ir efekts, kad centieni samazināt kādas problēmas daudzumu panāk to, ka šis daudzums palielinās. Tas tiek salīdzināts ar [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu leģendu]] par [[Lernas hidra|Lernas Hidru]], kurai katras nocirstās galvas vietā izauga divas jaunas. Viens no Hidras efekta piemēriem ir zinātnieku pētījums, ka augstāka mirstība sugas ietvaros var palielināt kopējo dzīvnieku skaitu [[plēsējs-medījums|plēsēja-medījuma]] dzīves modelī.<ref>Sieber, M. & Hilker, F.M, [http://link.springer.com/article/10.1007/s00285-011-0416-6 ''The hydra effect in predator–prey models'']</ref> Šāds pieņēmums galvenokārt ir attiecināms uz [[kaitēkļu apkarošana|kaitēkļu apkarošanu]]. Ir arī veikti pētījumi, kas liecina, ka nāves gadījumu skaita samazināšanas rezultātā var sarukt [[iedzīvotāju skaits]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Hydra paradox: When culling animals makes them thrive |last=Ābrams |first=Pīters |authorlink= |year=2015 |series= New Scientist|location= |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Rūsiņš no Satekles''' ({{val|la|Russinus de Sotekele}}, kritis [[Satezele]]s aizstāvēšanā 1212. gada vasarā) bija [[Tālava]]s latgaļu zemes [[Satekle]]s vecākais 13. gadsimta sākumā. Sadarbojoties ar [[Zobenbrāļu ordenis|vāciešiem]], karoja [[Igaunija|Igaunijā]], viņam bija sava karadraudze (''amici Russini''). Gāja bojā no [[Stops (ierocis)|stopa]] šāviena 1212. gadā [[Satezele|Satezelē]] (tagadējās [[Sigulda]]s teritorijā). [[Hronika|Hronists]] viņu nosauca par "drošsirdīgāko no letiem".

sentences: '''Universālais produkta kods''' ('''UPC'''; līdzvērtīgi: '''UPC kods''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citur plaši izmantota [[Svītrkods|svītrkodu simboloģija]] tirdzniecības vienību izsekošanai veikalos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = ''Mycobacterium tuberculosis'' [[Vilhelms Fridrihs Cops|Zopf]], [[1883]]
| attēls = Mycobacterium tuberculosis 8438 lores.jpg
| att_nosaukums = Baktērijas zem elektroniska mikroskopa.
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Actinobacteria
| tips_lv =
| klase = Actinobacteria
| klase_lv =
| dzimta =Mycobacteriaceae
| dzimta_lv= Mikobaktēriju dzimta
| ģints =Mycobacterium
| ģints_lv = Mikobaktērijas
| suga =Mycobacterium tuberculosis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''Tuberkulozes mikobaktērija''', jeb '''tuberkulozes nūjiņa''' ({{val-la|Mycobacterium tuberculosis}}) ir patogēna nūjiņveidīga [[baktērija]], kura izraisa [[Tuberkuloze|tuberkulozi]].<ref name="Broxmeyer.etal2002"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kafejnīca Don's Plum
| attēls                   = Don's Plum FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don's Plum''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[R.D. Robs]]
| producents               =
* [[Deivids Statmens]]
* [[Deils Vītlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Betānija Eštona]]
* [[Tauds Bekhems]]
* R.D. Robs
* Deivids Statmens
* Deils Vītlijs
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Skots Blūms]]
* [[Dženija Lūisa]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Ambera Bensona]]
* [[Hetere Makkomba]]
| mūzika                   = [[Bleiks Senets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Trust Film Sales]]''
* ''[[Zentropa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Polo Pictures Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|2|10|Berlīnes filmu festivāls|2001|8|24|Dānija|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kafejnīca Don's Plum"''' ({{val|en|Don's Plum}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[R.D. Robs]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Skots Blūms]], [[Dženija Lūisa]], [[Tobijs Magvairs]], [[Ambera Bensona]] un [[Hetere Makkomba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|2|10||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences:
{{Jāuzlabo|Jāprecizē definīcija}}
'''Līklīnijas kustība''' ir [[kustība]] pa riņķa līniju, kuras [[trajektorija]] ir riņķa līnija.

sentences:
'''Sairuss''' (sieviešu dzimtē '''Sairusa''') var būt:
; Vīrieši:
* [[Billijs Rejs Sairuss]] (''Billy Ray Cyrus''; 1961) ― amerikāņu kantrī mūziķis.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Czech Republic|Čehijas riteņbraucēji}}

sentences: '''29. septembris''' ir gada 272. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (273. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 93 dienas.

sentences: '''Marijas dzirnavas''', jeb '''Māras dzirnavas''', bija dzirnavas pie tagadējā [[Māras dīķis|Māras dīķa]], tās bija [[Rīgas nocietinājumi|Rīgas nocietinājumu]] daļa [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Sakarā ar Māras dīķa apkārtnes izbūvi 1923.—1924. gadā veco dzirnavu ēku nojauca. Pie [[Mārupīte]]s iztekas no dīķa saglabājusies vairs tikai dzirnavu slūžu vieta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noķert vilni 2
| attēls                   =  Surf's Up 2 WaveMania cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Surf's Up 2: WaveMania''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Henrijs Ju]]
| producents               = [[Mišela L.M. Vonga]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Cena]]
* [[Džeremijs Šada]]
* [[Melisa Šturma]]
* [[Jons Heders]]
* [[Diedrich Bader]]
* [[Paige]]
* [[Apbedīšanas uzņēmums]]
* [[Vinss Makmahons]]
* [[Maikls Kols]]
| mūzika                   = [[Tobijs Ču]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Jēgers]]
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[WWE Studios]]''
* ''[[Rainmaker Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|1|17}}
| ilgums                   = 84 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noķert vilni 2"''' ({{val|en|Surf's Up 2: WaveMania}}) ir 2017. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Deivids Feiss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Donijs Lūkass]], [[Vils Taunsends]], [[Melisa Šturma]], [[Trevors Devals]], [[Garijs Krīts]] un [[Ketlīna Barra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|17||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Noķert vilni]]".

sentences: '''Vadi''' ir cilindriski [[metāli|metāla]] elektriskie [[elektriskais vadītājs|vadītāji]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]], arī [[elektriskais signāls|elektrisko signālu]] pārvadīšanai. Tiem ir mazs [[šķērsgriezuma laukums|šķērsgriezuma laukums]] attiecībā pret to [[garums|garumu]]. Visbiežāk vadu šķērsgriezums ir riņķa līnija, bet ir arī citas formas vadi, piemēram, sešstūra, kvadrātveida vadi. Vadi tiek gatavoti no [[tērauds|tērauda]], [[alumīnijs|alumīnija]], [[varš|vara]] un citiem [[krāsainie metāli|krāsainajiem metāliem]], kā arī ir [[Bimetāls|bimetāla]] un polimetāla vadi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona rustica
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona rustica <small>Scott, 1895</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona rustica''''' ir [[Holarktika|holarktiska]] un [[Neotropika|neotropiska]] [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] ([[Britu salas]], [[Somija]], [[Itālija]]<ref name="Margaritora.etal2002"/>), [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref name="Frey1965"/>

sentences: '''Ogg''' ir [[Atvērtais pirmkods|brīvā un atvērtā pirmkoda]] [[failu konteinera]] formāts, kā izstrādātājs ir Xiph.Org Foundation.<ref>[https://xiph.org/ Xiph.org] ir [[bezpeļņas organizācija]], kas nodarbojas ar interneta multimediju aizsardzību no privāto interešu kontroles.</ref> Ogg formātu neierobežo programmatūras [[Patents|patenti]], un tas tika veidots, lai spētu nodrošināt manipulācijas ar augstas kvalitātes digitālajiem multimediju [[Datne|failiem]] un efektīvu to [[Straumēšana|straumēšanu]].

sentences: '''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Kukunors
|attēls=qinghai lake.jpg
|paraksts=Kukunors no kosmosa, 1994. gads
|map = Ķīna
| plat_d=37 | plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=100 | gar_m= | gar_s= | gar_EW=E
|platība=4460
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=38
|tilpums=67
|augstums_vjl=3197
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Kukunors''' (no {{val-mn|Хөхнуур}}), arī '''Cjinhai''' ({{val-zh|青海湖}}; ''Qīnghǎi Hú'') vai '''Chononpo''' ({{val-bo|མཚོ་སྔོན་}}, ''mtsho sngon po''), ir lielākais [[ezers]] [[Ķīna|Ķīnā]] ([[Cjinhai]] province), [[sālsezers]]. Augstkalnu ezers [[Tibetas plakankalne|Tibetas plakankalnē]].<ref>{{PZT|397}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Computer hardware|datora aparatūra}}
{{catmore|datora aparatūra}}

sentences:
'''Metronoms''' ir [[piramīda]]s formas aparāts ar [[skala|skalu]] un [[svārsts|svārstu]], ko darbina [[pulksteņa mehānisms]].
19. gs. sākumā to izgudroja austriešu smalkmehāniķis J.N. Melcels. Skaitļi uz skalas norāda [[svārstības|svārstību]] skaitu vienā [[minūte|minūtē]]. Pie svārsta ir piestiprināta pārbīdāma sviriņa. Jo augstāk tā atrodas, jo lēnākas ir svārsta kustības. Parasti vienai svārsta kustībai atbilst viena taktsdaļa, visbiežāk — ceturdaļnots. Mūsdienās lieto arī elektroniskus metronomus. Tiem ir cita forma.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Gabon|Gabona}}

sentences: '''Prērija''' ir [[stepe]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ([[Kanāda|Kanādā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Tā ir liela, reti apdzīvota zemes platība ar zālājiem, parasti vidējos zemes platuma grādos un mēreni kontinentālajā klimata zonā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus tenuis|autors=Willd.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus tenuis|suga_lv=Maigais donis|attēls=Juncus tenuis kz01.jpg|sinonīmi=Juncus macer <i>Gray</i>}}
'''Maigais donis''' ({{val-la|Juncus tenuis}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-tenuis-willd/|title=maigais donis - Juncus tenuis Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Volferts Gerhards fon Rādens
|     vārds_orig =
|         attēls = Volferts Gerhards fon Rādens.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Majors fon Rādens landesvēra virsnieka formā (1920)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Asari]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Kijiva]], {{flag|Ukrainas PSR}},
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Baronese Elizabete fon Stromberga
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Kapteinis
|  dienesta_laiks = 1911. - 1943.
|          valsts =  [[Vācijas Impērija]]
{{flag|Latvija}}
{{flaga|Vācija|Nazi}}[[Trešais reihs]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusts]] (I un II pakāpe), [[Vācu sudraba krusts par tuvcīņu]], [[Hoencollernu krusts ar zobeniem]], [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (V šķira), [[Viestura ordenis]] (V šķira)
|      cits_darbs =
}}
}}
Barons '''Volferts Gerhards fon Rādens''' ({{val|de|Wolfert Gerhard, Baron von Rahden}}; dzimis {{dat|1893|05|15}} [[Asari (Jūrmala)|Asaros]], pazudis bez vēsts {{dat|1943|10|1}} pie [[Kijiva]]s) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks, kājnieku virsnieks. [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] dalībnieks (1918-1920).

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sarikola grēda
|attēls                 = Shi Tou Cheng.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Sarikola grēda pie [[Taškorgana]]s [[Ķīna|Ķīnā]]
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =38 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =74|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}
{{CHN}}
{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 350—380
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Ljavirdirtags]]
|augstums               = 6351
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Sarikola grēda''' ({{val|tg|Рашти Куҳи Сарикол}}; {{val|zh|色勒库尔山脉}}, ''Sèlēikù'ěr Shānmài''; {{val|fa| رشته کوه سريكال}}, ''Rashte Kūh-e Sarīkāl'')  ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] austrumos.<ref>{{PZT|623}}</ref> Gandrīz visā garumā veido [[Tadžikistāna]]s un [[Ķīna]]s robežu, neliela daļa grēdas dienvidrietumos veido Ķīnas un [[Afganistāna]]s robežu. Stiepjas 350—380 km garumā no [[Markana]]s upes, kas to atdala no [[Aizalaja grēda]]s, līdz vai nu [[Beika pāreja]]i<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/524627/Sarykol-Range Encyclopædia Britannica. Sarykol Range]</ref> vai [[Vāhdžīra pāreja]]i, kur tā saduras ar [[Hindukušs|Hindukuša]] austrumu galu. Veido ūdensšķirtni starp [[Tarima]]s baseinu austrumos, beznoteces [[Karakels|Karakela]] baseinu ziemeļrietumos un [[Amudarja]]s baseinu rietumos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šanču sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Šančių_sinagoga.JPG
| image_size            =
| caption               = Šanču sinagoga
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šanču sinagoga
| position              = left
| latd                  = 54.8725
| longd                 = 23.935
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Povils Taračkovs]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1928. gads
| year_completed        = 1932. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Šanču sinagoga''' ({{val|lt|Šančių sinagoga}}) ir nefunkcionējoša 1932. gadā celta [[sinagoga]], kas atrodas [[Lietuva|Lietuvā]] [[Kauņa]]s, [[Žemieji Šanči|Žemieji Šanču]] rajonā. Sinagoga ir vietējas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 38266).

sentences:
]]
{{cita nozīme|nodarbošanos|filmu|Mākslinieks (filma)}}
'''Mākslinieks''' ir cilvēks, kas darbojas kādā no [[māksla]]s nozarēm (nodarbojas ar mākslas radīšanu vai arī tās demonstrēšanu). Šis termins tiek bieži izmantots [[izklaide]]s jomā, it īpaši biznesa sakarā, runājot par [[mūziķis|mūziķiem]] un citiem izpildītājiem (attiecībā uz [[aktieris|aktieriem]] šis termins tiek reti lietots).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Irvings Saladino
 |      vārds_orig = ''Irving Saladino''
 |          attēls = Osaka07 D5M Irving Saladino.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Irvings Saladino 2007. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|1|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|Panama|Panama|2s=Panama (pilsēta)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PAN}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/saladino-irving-1116396/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120723001305/http://www.london2012.com/athlete/saladino-irving-1116396/|archivedate={{dat|2012|07|23||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medaļu infodaļa
|turnīrs1= [[Olimpiskās spēles]] |zelts1= 1 |sudrabs1= 0 |bronza1= 0
|turnīrs2= Pasaules čempionāts |zelts2= 1 |sudrabs2= 0 |bronza2= 0
}}
}}
'''Irvings Saladino''' ({{val|es|Irving Jahir Saladino Aranda}}; dzimis {{dat|1983|1|23}}) ir [[Panama]]s [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Inuīti
| image = <br>Inuīti tradicionālajā pārvietošanās līdzeklī Kanādā
| population = 154 503<ref name="geinu"/><ref name="caninu">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statcan.gc.ca/daily-quotidien/171025/mc-a001-eng.htm|title=Inuit population by residence inside or outside Inuit Nunangat, 2016|last=Canada|first=Government of Canada, Statistics|website=www.statcan.gc.ca|language=en|access-date=2017-11-12}}</ref><ref name="usinu"/><ref name="dkinu"/><ref name="ruinu">"Population data". Посольство России в Великобритании. Retrieved 2017-07-05.</ref>
| region1 = {{flag2|Canada}}
| pop1 = 70 540  (2021)
| ref1 = <ref name="caninu"/>
| region2 = {{flag2|Greenland}}
| pop2 = 50 787 (2021)
| ref2 = <ref name="geinu">{{Tīmekļa atsauce |url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gl.html |title = The World Factbook (Greenland) |website = [[Central Intelligence Agency]] |year = 2013 |accessdate = October 20, 2013 |archive-date = {{dat|2020|05|09||bez}} |archive-url = https://web.archive.org/web/20200509035824/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gl.html }}</ref>
| region3 = {{flag2|United States}}
| pop3 = 16 581 (2010)
| ref3 = <ref name="usinu">{{Tīmekļa atsauce |url = https://www.census.gov/population/www/cen2000/briefs/phc-t18/tables/tab001.xls |format = xls |title = Table 1: American Indian and Alaska Native Alone and Alone or in Combination Population by Tribe for the United States: 2000 |website = [[United States Census Bureau]] |year = 2000 |accessdate = October 20, 2013}}</ref>
| region4 = {{flag2|Denmark}}
| pop4 = 16 470 (2018)
| ref4 = <ref name="dkinu">{{Tīmekļa atsauce |url = http://www.statistikbanken.dk/BEF5G |title = Statistikbanken |website = [[Statistics Denmark]] |year = 2015 |accessdate = January 25, 2016 |archiveurl = https://web.archive.org/web/20180722155752/http://www.statistikbanken.dk/BEF5G |archivedate = {{dat|2018|07|22||bez}} }}</ref>
| region5 = {{flag2|Russia}}
| pop5 = 125 (2011)
| ref5 = <ref name = "ruinu"/>
| langs =
| rels =
| related =
| native_name = ᐃᓄᐃᑦ
}}
'''Inuīti''' ir [[Arktika|Arktikā]] ([[Grenlande|Grenlandē]], [[Kanāda|Kanādā]] un [[Aļaska|Aļaskā]]) dzīvojošu cilvēku grupa, šī reģiona pirmiedzīvotāji.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ingrida Tērauda
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = [[Kuzmas]], [[Dricānu pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviski, latgaliski
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ingrida Tērauda''' ({{val|ltg|Ingrīda Tārauda}}; dzimusi {{dat|1971|6|30}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{cita nozīme|koncepciju haosa teorijā|2004. gada filmu|Tauriņa efekts (filma)}}
'''Tauriņa efekts''' ir koncepcija, kas paredz, ka maziem cēloņiem var būt liela ietekme. Sākotnēji tā tika izmantota, veidojot laika prognozes, taču vēlāk jēdziens kļuva par [[Metafora|metaforu]], plaši izmantotu gan [[zinātne]]s jomā, gan ārpus tās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|title=Butterfly effect - Scholarpedia|url=http://www.scholarpedia.org/article/Butterfly_effect|website=www.scholarpedia.org|accessdate=2016-01-02}}</ref> Tauriņa efekts ir pieminēts stāstos, romānos, populāros TV seriālos un filmās. Arī interneta blogos bieži tiek stāstīts par reālajā dzīvē norisinājušamies notikumiem, kas līdzīgi tauriņa efektam, šādi nosaukta arī populāra [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudas]] filma "[[Tauriņa efekts (filma)|Tauriņa efekts]]" (2005). Dažādi "alternatīvās vēstures" stāsti [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] un [[animācijas filma|animācijas filmās]] sāka parādīties apmēram no 2002. gada.<ref>[http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ Butterfly effect in science fiction] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170411090312/http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ |date={{dat|2017|04|11||bez}} }} an article by David Edelman a science fiction writer. See [[Simpsoni|The Simpsons]] [https://www.youtube.com/watch?v=HLTGcSGVbE8 episode of Homer's time travel] and an example of [https://www.youtube.com/watch?v=8cRQXAAjZnE The Butterfly Effect] parody, Adam Burnier, 2013 (YouTube)</ref>
 modelis]]

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences:
piemēru]]
'''Otrs vārds''' ir vārds, kas parasti atrodas starp personvārdu un uzvārdu. To lieto kā pilna vārda sastāvdaļu, galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]] un Rietumvalstīs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Pasha''''' var būt:
* [[Juliāna Paša]];
* [[Pargietis Ibrahims Pašā]];
* [[Rustems Pašā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences: '''Vidusjūras diēta''' ir [[diēta]], kuru iedvesmojuši to cilvēku ēšanas paradumi, kuri dzīvo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1960. gados, un balstījās uz [[Grieķija]]s, [[Turcija]]s, [[Itālija]]s un [[Spānija]]s virtuvēm. Kopš desmitgadēm no tā laika, tajā ir iekļautas arī citas Vidusjūras virtuves, piemēram, [[Levante|Turcijas]], [[Balkānu pussala|Balkānu]], [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]], [[Ziemeļāfrika]]s un [[Portugāle]]s.<ref name="bmc">{{Publikācijas atsauce|last=Trichopoulou|first=A|last2=Martínez-González|first2=MA|last3=Tong|first3=TY|last4=Forouhi|first4=NG|last5=Khandelwal|first5=S|last6=Prabhakaran|first6=D|last7=Mozaffarian|first7=D|last8=de Lorgeril|first8=M|date=24 July 2014|title=Definitions and potential health benefits of the Mediterranean diet: views from experts around the world.|journal=BMC Medicine|volume=12|pages=112|doi=10.1186/1741-7015-12-112|pmc=4222885|pmid=25055810}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Italian Cuisine: A Cultural History|url=https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993|last=Alberto Capatti|last2=Massimo Montanari|date=September 2003|page=[https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993/page/n126 106]|publisher=[[Columbia University Press]]|isbn=978-0231122320}}</ref>

sentences: '''Planimetrija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''planum'' — 'plakne' un [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μετρεω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētīti vienas [[plakne]]s (divdimensiju) objekti: plakanās [[Ģeometriska figūra|figūras]], [[Leņķis|leņķi]], [[Attālums|attālumi]], [[Laukums|laukumi]].

sentences:
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Gājēju iela
|attēls           =
|attēla paraksts  =
|pilsēta lokatīvā = Rēzeknē
|karte            =
|kartes paraksts  =
|pilsēta          = Rēzekne
|priekšpilsēta    =
|apkaime          = Centrs
|ielas garums     =
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = Bruģis
|ievēr celtnes    = Komunistiskā terora upuru piemiņas vieta
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manks
| operators =
| attēls = Mank.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, drāma
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = * Sians Čafins
* [[Ēriks Rots]]
* Daglass Urbanskis
| scenārijs = Džeks Finčers
| aktieri = * [[Gērijs Oldmens]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Toms Pelfrijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Toms Bērks]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''Mank''
| studija = * ''Netflix International Pictures''
* ''Flying Studio Pictures''
* ''Panic Pictures''
* ''Blue Light''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|13|ASV}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manks"''' ({{Val|en|Mank}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnbalta biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Amanda Saifreda]], [[Lilija Kolinsa]], [[Arliss Hauards]], [[Toms Pelfrijs]], [[Čārlzs Denss]] un [[Toms Bērks]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
{{jāuzlabo|formatējums un [[:en:Horary astrology]] sports nav minēts - te ir runa par divām dažādām lietām ?}}
Sporta Astroloģija

sentences:
'''Hess''' var būt:
* [[Harijs Hess]] (''Harry Hess'') — Kanādas mūziķis (dzimis 1968);
* [[Rūdolfs Hess]] (''Rudolf Heß'') — vācu politiķis (1894—1987);
* [[Viktors Hess]] (''Victor Franz Hess'') —  austriešu-amerikāņu fiziķis (1883—1964).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Inca Jay, Querrequerre (Cyanocorax yncas).jpg
| binomial = Cyanocorax yncas
| autors = Boddaert, 1783
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| dzimta = Corvidae
| dzimta_lv = Vārnas
| dzimta_r = Vārnu dzimta
| ģints = Cyanocorax
| ģints_lv = Cekulsīļi
| suga = Cyanocorax yncas
| suga_lv = Inku sīlis
| izplatība = <br />Inku sīļa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā
| kategorijas = nē
}}
'''Inku sīlis''' (''Cyanocorax yncas'') ir maza auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas pieder [[Cekulsīļi|cekulsīļu ģintij]] (''Cyanocorax''). Izdala 5 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref> Inku sīlis pieder [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] sīļu grupai. Tas sastopams [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]: [[Andi|Andu kalnos]] [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Peru]] un [[Bolīvija|Bolīvijā]].<ref name=world/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Malonskābes struktūrformula
 Malonskābes molekulas modelis
|CAS numurs=141-82-2
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–COOH
|molmasa=104,03
|blīvums=1631
|kušanas temperatūra=135 - 137 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = Kroma.jpg
|          vārds = Monta Kroma
|        dz_gads = 1919
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{Vieta|Latvija|Jelgava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kārlis Kroms
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
}}

sentences:
{{0}}[[1A. autobusu maršruts (Tallina)|1A]]{{·}} {{0}}{{0}}[[2. autobusu maršruts (Tallina)|2]]{{·}} {{0}}{{0}}[[3. autobusu maršruts (Tallina)|3]]{{·}} {{0}}{{0}}[[4. autobusu maršruts (Tallina)|4]]{{·}} {{0}}{{0}}[[5. autobusu maršruts (Tallina)|5]]{{·}} {{0}}{{0}}[[6. autobusu maršruts (Tallina)|6]]{{·}} {{0}}{{0}}[[7. autobusu maršruts (Tallina)|7]]{{·}} {{0}}{{0}}[[8. autobusu maršruts (Tallina)|8]]{{·}}
{{0}}{{0}}[[9. autobusu maršruts (Tallina)|9]]{{·}} {{0}}[[10. autobusu maršruts (Tallina)|10]]{{·}} {{0}}[[11. autobusu maršruts (Tallina)|11]]{{·}} {{0}}[[12. autobusu maršruts (Tallina)|12]]{{·}} {{0}}[[13. autobusu maršruts (Tallina)|13]]{{·}} {{0}}[[14. autobusu maršruts (Tallina)|14]]{{·}} {{0}}[[15. autobusu maršruts (Tallina)|15]]{{·}} {{0}}[[16. autobusu maršruts (Tallina)|16]]{{·}}
{{0}}[[17. autobusu maršruts (Tallina)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Tallina)|17A]]{{·}} {{0}}[[18. autobusu maršruts (Tallina)|18]]{{·}} [[18A. autobusu maršruts (Tallina)|18A]]{{·}} {{0}}[[20. autobusu maršruts (Tallina)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Tallina)|20A]]{{·}} {{0}}[[21. autobusu maršruts (Tallina)|21]]{{·}} [[21A. autobusu maršruts (Tallina)|21A]]{{·}}
[[21B. autobusu maršruts (Tallina)|21B]]{{·}} {{0}}[[22. autobusu maršruts (Tallina)|22]]{{·}} {{0}}[[23. autobusu maršruts (Tallina)|23]]{{·}} {{0}}[[24. autobusu maršruts (Tallina)|24]]{{·}} [[24A. autobusu maršruts (Tallina)|24A]]{{·}} {{0}}[[25. autobusu maršruts (Tallina)|25]]{{·}} {{0}}[[26. autobusu maršruts (Tallina)|26]]{{·}} [[26A. autobusu maršruts (Tallina)|26A]]{{·}}
{{0}}[[27. autobusu maršruts (Tallina)|27]]{{·}} {{0}}[[28. autobusu maršruts (Tallina)|28]]{{·}} {{0}}[[29. autobusu maršruts (Tallina)|29]]{{·}} {{0}}[[30. autobusu maršruts (Tallina)|30]]{{·}} {{0}}[[31. autobusu maršruts (Tallina)|31]]{{·}} {{0}}[[32. autobusu maršruts (Tallina)|32]]{{·}} {{0}}[[33. autobusu maršruts (Tallina)|33]]{{·}} [[34A. autobusu maršruts (Tallina)|34A]]{{·}}
{{0}}[[35. autobusu maršruts (Tallina)|35]]{{·}} {{0}}[[36. autobusu maršruts (Tallina)|36]]{{·}} {{0}}[[37. autobusu maršruts (Tallina)|37]]{{·}} {{0}}[[38. autobusu maršruts (Tallina)|38]]{{·}} {{0}}[[39. autobusu maršruts (Tallina)|39]]{{·}} {{0}}[[40. autobusu maršruts (Tallina)|40]]{{·}} {{0}}[[41. autobusu maršruts (Tallina)|41]]{{·}} [[41B. autobusu maršruts (Tallina)|41B]]{{·}}
{{0}}[[42. autobusu maršruts (Tallina)|42]]{{·}} {{0}}[[43. autobusu maršruts (Tallina)|43]]{{·}} {{0}}[[44. autobusu maršruts (Tallina)|44]]{{·}} {{0}}[[45. autobusu maršruts (Tallina)|45]]{{·}} {{0}}[[46. autobusu maršruts (Tallina)|46]]{{·}} {{0}}[[47. autobusu maršruts (Tallina)|47]]{{·}} {{0}}[[48. autobusu maršruts (Tallina)|48]]{{·}} {{0}}[[49. autobusu maršruts (Tallina)|49]]{{·}}
{{0}}[[50. autobusu maršruts (Tallina)|50]]{{·}} {{0}}[[51. autobusu maršruts (Tallina)|51]]{{·}} {{0}}[[53. autobusu maršruts (Tallina)|53]]{{·}} {{0}}[[54. autobusu maršruts (Tallina)|54]]{{·}} {{0}}[[55. autobusu maršruts (Tallina)|55]]{{·}} {{0}}[[56. autobusu maršruts (Tallina)|56]]{{·}} {{0}}[[57. autobusu maršruts (Tallina)|57]]{{·}} {{0}}[[58. autobusu maršruts (Tallina)|58]]{{·}}
{{0}}[[59. autobusu maršruts (Tallina)|59]]{{·}} {{0}}[[60. autobusu maršruts (Tallina)|60]]{{·}} {{0}}[[61. autobusu maršruts (Tallina)|61]]{{·}} {{0}}[[62. autobusu maršruts (Tallina)|62]]{{·}} {{0}}[[63. autobusu maršruts (Tallina)|63]]{{·}} {{0}}[[65. autobusu maršruts (Tallina)|65]]{{·}} {{0}}[[66. autobusu maršruts (Tallina)|66]]{{·}} {{0}}[[67. autobusu maršruts (Tallina)|67]]{{·}}
{{0}}[[68. autobusu maršruts (Tallina)|68]]{{·}} {{0}}[[72. autobusu maršruts (Tallina)|72]]{{·}} {{0}}[[73. autobusu maršruts (Tallina)|73]] {{0|000000000000000000000000}}
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences: '''Dāvida zvaigzne''' mūsdienās ir galvenokārt [[ebreji|ebreju]] un [[jūdaisms|jūdaisma]] [[simbols]], kas sastāv no diviem [[Trijstūris|trijstūriem]], kuri kopā veido sešstaru zvaigzni. Tas ir attēlots uz [[sinagoga|sinagogām]], ebreju [[Kapsēta|kapavietām]], [[Izraēlas karogs|Izraēlas karoga]]. Par dažu ebreju kopienu oficiālo zīmi un vispārīgu jūdaisma simbolu simbols sāka kļūt no 14. gadsimta,<ref name=":0">{{Ziņu atsauce|url=https://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3709939,00.html|title=Magen David: From mystical talisman to Zionist symbol|work=Ynetnews|access-date=2022-07-31|date=2009-05-03|last=Ronen|first=Moshe|language=en}}</ref> 19. gadsimtā tas kļuva populārs visā Austrumeiropā un 1897. gadā tika apstiprināts Pirmajā cionistu kongresā.<ref name=":0" />

sentences: Šeit ir uzskaitītas visas upes vai upju sistēmas, kuru garums ir vairāk nekā 1000 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suņu sala
| attēls                   = SunuSala.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Isle of Dogs''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stīens Reilss]]
* [[Džeremijs Dosons]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Greta Gērviga]]
| mūzika                   = [[Kortnijs B. Vinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2018|3|23|ASV|2018|5|3|Latvija|2018|5|10|Vācija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018|title=Isle of Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|10|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181004180335/http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isleofdogs.htm|title=Isle of Dogs (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suņu sala"''' ({{val|en|Isle of Dogs}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Bills Marijs]], [[Skārleta Johansone]], [[Džefs Goldblūms]], [[Bobs Balabans]] un [[Greta Gērviga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|15||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Verterezera stadions
| native_name         = ''Stadion Ljudski vrt''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Klagenfurt Waidmannsdorf Woerthersee Arena 09092008 55.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|AUT|Karintija|Klāgenfurte}}
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  46.608889 | latNS  = N
| longd =  14.278056 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāliens
| scoreboard          =
| cost                = 66,5
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 32 000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105m x 68m
| acreage             =
| tenants             = {{flaga|Austrija}} [[SK Austria Kärnten|Austria Kärnten]] (2007-2010)<br />{{flaga|Austrija}} [[SK Austria Klagenfurt|Austria Klagenfurt]] (2010-)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''21. oktobris''' ir gada 294. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (295. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 71 diena.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Coffea
| attēls = Coffea canephora.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Coffea canephora}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Gentianales
| rinda_lv = Genciānu rinda
| dzimta = Rubiaceae
| dzimta_lv = Rubiju dzimta
| ģints = Coffea
| ģints_lv = Kafijkoki
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = [[Linnaeus]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
{{Pieminekļa infokaste
|          nosaukums = Kaija
|vietējais_nosaukums =
|             attēls = Daugavpils kaija 2012.jpg
|    attēla_paraksts = Kaija 2012. gadā
| map_image = Latvija
|           map_text =
|          map_width =
|latd  =55  | latm  =55  | lats  =30 | latNS  = N
|longd =26  | longm =28 | longs =49  | longEW = E
|    atrašanās_vieta = {{vieta|Latvija|Līksnas pagasts}}
|             autors =
|        arhitektūra =
|              veids =
|          materiāls = skārds
|            platība =
|             garums =
|            platums = 30 metri
|           augstums =
|              sākts =
|           pabeigts = [[1976]]. gads
|            atklāts =
|       pārvaldnieks =
|            veltīts =
|        apmeklētāji =
|     public_transit =
|              extra =
}}

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences:
tiek uzskatīts par “vēstures tēvu”]]
'''Vēsturnieks''' ir [[vēsture]]s speciālists, kas nodarbojas ar vēstures [[pētniecība|izpēti]], kā arī ar tās [[mācīšana|mācīšanu]] citiem. Pirms kāda viedokļa vai secinājuma izteikšanas ir nepieciešams rūpīgi apkopot, analizēt [[vēstures avoti|vēstures avotus]]. Vēsturnieku pienākums ir izplatīt tikai labi pārbaudāmu un pierādāmu informāciju,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.uzdevumi.lv/p/latvijas-vesture/6-klase/iepazisanas-ar-vestures-zinatni-12452/re-60d4ef52-ba18-4879-9df3-6f47da372207 | title= Kas ir vēsture — teorija. Latvijas vēsture. 6. klase | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2020. gada 2. janvārī}}</ref> tomēr nereti gadās arī tā, ka viens un tas pats vēsturiskais notikums tiek interpretēts atšķirīgi.

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tabores pagasts
| karte             = Tabores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Tabore
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 76,64
| iedzīvotāji       = 981<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 981 / 76.64 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.tabore.lv
}}

sentences: [[Materiālzinātne|Materiālu zinātnē]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] '''cietība''' ir [[cieta viela|cietvielu]] raksturojošs lielums, kas apzīmē materiāla spēju pretoties pastāvīgai deformācijai. Cietību visbiežāk mēra ar [[Mosa skala]]s palīdzību, taču precīzākiem aprēķiniem tiek izmantotas arī citas metodes.

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
s trijstūra — [[Melanēzija]]s (zils) un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]s (oranžs) reģionos]]
'''Polinēzijas eksklāvi''' ir vairākas kulturāli un lingvistiski [[Polinēzija]]i piederīgas sabiedrības, kas ģeogrāfiski atrodas ārpus galvenā Polinēzijas ietekmes reģiona, kas pazīstams kā Polinēzijas trijstūris — šie [[eksklāvs|eksklāvi]] ir izkaisītas divos citos [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionos — [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Balstoties uz arheoloģisko un lingvistisko analīzi, tiek uzskatīts, ka šīs salas ir kolonizējuši polinēziešu jūrasbraucēji galvenokārt no [[Tonga]]s, [[Samoa salas|Samoa]] un [[Tuvalu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= |title=THE SETTLEMENT OF OCEANIA: AN EXAMINATION OF THE ACCIDENTAL VOYAGE THEORY By G. S. PARSONSON |access-date={{dat|2023|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2023|02|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20230202071859/https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= }}</ref>

sentences: '''12. oktobris''' ir gada 285. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (286. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 80 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Bokslafs
| image         = Vilhelms Bokslafs.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1858|10|12}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{mdv|1945|3|9|1858|10|12}}
| deathplace    = [[Poznaņa]]
(tagad {{POL}})
| nationality   = [[vācietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = eklektisms, [[jūgendstils]], [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālisms]]
| famous works  = vairāk nekā 30 projektētu namu, [[Latvijas Mākslas akadēmija]]s ēka
| patrons       = [[Johans Kohs]]
| awards        =
}}
'''Vilhelms Ludvigs Nikolajs Bokslafs''' ({{val|de|Wilhelm Ludwig Nikolai Bockslaff}}; {{dat|1858|10|12|N}} — {{dat|1945|03|09|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] arhitekts, projektējis vairākas Latvijas muižu ēkas un sabiedriskās celtnes Rīgā un [[Jūrmala|Jūrmalā]] ([[Dubultu luterāņu baznīca|Dubultu baznīcu]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Astotā jūdze
| attēls                   = Eight mile ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''8 Mile''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Džimijs Aiovins]]
* [[Braiens Greizers]]
* Kērtiss Hensons
| scenārija autors         = [[Skots Silvers]]
| galvenajās lomās         =
* ''[[Eminem]]''
* [[Kima Beisingere]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Mekhi Faifers]]
| mūzika                   = ''[[Eminem]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|11|8}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/8-mile-2002-0|title=8 Mile|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921024546/https://www.bbfc.co.uk/releases/8-mile-2002-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|41 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=8mile.htm|title=8 Mile (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|242,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Astotā jūdze"''' ({{val|en|8 Mile}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido ''[[Eminem]]'', [[Kima Beisingere]], [[Britānija Mērfija]] un [[Mekhi Faifers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|11|8||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Natālija Dobrinska
 |          attēls = Nataliya Dobrynska 2013.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Natālija Dobrinska 2013. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|29}}
 |         dz_viet = Jakušinci, [[Vinnicas apgabals]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Ukraina}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Pieccīņa<br />[[Septiņcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 3 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t = 3 ([[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]], [[2010. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2010]])
 |            rc-a = 1 ([[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 2 ([[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2007. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2007]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 6733 punkti (2008)
 |           PR1_d = septiņcīņā
 |             PR2 = 24,39 s (2008)
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 2:12,96 s (2009)
 |           PR3_d = 800 m
 |             PR4 = 13,44 s (2008)
 |           PR4_d = 100 m/b
 |             PR5 = 1,86 m (2006, 2009)
 |           PR5_d = augstlēkšanā
 |             PR6 = 6,63 m (2008)
 |           PR6_d = tāllēkšanā
 |             PR7 = 17,29 m (2008)
 |           PR7_d = lodes grūšanā
 |             PR8 = 48,60 m (2008)
 |           PR8_d = šķēpmešanā
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |          PR10_d =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2010|4|13}}
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Sport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|Ukraina}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada olimpiskajās spēlēs|Septiņcīņa]]}}
}}
'''Natālija Dobrinska''' ({{val|uk|Наталя Добринська}}; dzimusi {{dat|1982|5|29}} Jakušincos) ir bijusī [[Ukraina]]s daudzcīņniece. [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada Pekinas vasaras olimpiskās spēlēs]] viņa izcīnīja zelta medaļu. Pirms tam viņa bija startējusi [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada Atēnu vasaras olimpiskās spēlēs]], kur izcīnīja 8. vietu. [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempionātā]] Gēteborgā viņa izcīnīja 6. vietu. 2013. gadā paziņoja par karjeras beigšanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sportacentrs.com/vieglatletika/30102013-pekinas_olimpisko_spelu_cempione_septinci|title=Pekinas olimpisko spēļu čempione septiņcīņā Dobrinska beidz karjeru|publisher=Sportacentrs|accessdate={{dat|2013|10|31||bez}}}}</ref>

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Reinhards''' var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Shell plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MLX29GBGBXSET3B03MLX2RDSA RDSA]/[http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MM408GBGBXSET1B03MM40RDSB RDSB])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/rdsa.html RDS.A]/[http://www.nyse.com/about/listed/rdsb.html RDS.B])
[[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MLX29.html?selectedMep=2 RDSA]/[http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MM408.html?selectedMep=2 RDSB])
| Indekss             = [[AEX]], [[FTSE100]]
| Dibināšanas_datums  = 1907. gadā
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = ''Ben van Beurden'' (izpilddirektors)
Čārlzs Holidejs (padomes priekšsēdētājs)
| Darbinieku_skaits   = 104 000
| Apgrozījums         = 355,8 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 266,2 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 31,3 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]], [[ķīmiskie produkti]]
| Mājaslapa           = [https://www.shell.com/ shell.com]
}}
]]
]]
'''''Shell plc''''' (līdz 2022. gadam '''''Royal Dutch Shell''''') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums. Tas nodarbojas ar naftas un gāzes ieguvi, pārstrādi un tās produktu pārdošanu, un ir viens no lielākajiem naftas un gāzes uzņēmumiem pasaulē. ''Shell'' galvenais birojs atrodas [[Londona|Londonā]].

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences: '''4. jūnijs''' ir gada 155. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (156. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 210 dienas.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Majons
| Nosaukums2       = ''Mayon''
| Photo            = Mayon Volcano as of March 2020.jpg
| Paraksts         = Majons 2020. gada martā
| Augstums         = 2463
| Relatīvais_augstums = 2447
| karte            = Filipīnas#Lusona#Albaja
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 15 |lats=24 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 41 |longs= 06 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Albaja}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023}}
| First ascent         = {{dat|1858}} Patons, Stjuarts
}}
'''Majons''' ({{val|fil|Bulkang Mayon}}, {{val|en|Mayon Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Mayon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Albaja]]s provincē. Majons ir aktīvākais Filipīnu vulkāns, pēdējo 500 gadu laikā izvirdis vairāk kā 52 reizes.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Mayon]</ref> Filipīniešu mitoloģijā tiek uzskatīts par svēto kalnu.

sentences: '''Vējš''' ir liela mēroga Zemes atmosfēras gāzu kustība jeb plūsma. Uz [[Zeme]]s vējš veido lielāko daļu [[gaiss|gaisa]] kustības, kas pārvietojas attiecībā pret Zemes virsmu ar [[ātrums|ātrumu]] vismaz 0,6 m/s. [[Kosmoss|Kosmosā]] galvenais gāzu un uzlādēto daļiņu virzītājs prom no [[Saule]]s ir tā saucamais [[Saules vējš]], kamēr planetārais vējš ir kādas planētas [[atmosfēra]]s neliels vieglu gāzu zudums kosmosā. Vējš parasti tiek klasificēts pēc to telpiskā mēroga, tā ātruma, tipa, spēka, kas izraisa to, reģiona, kuros tas notiek, un to ietekmes. Spēcīgākais novērotais vējš uz planētām mūsu [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] notiek uz [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] un [[Saturns (planēta)|Saturna]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences: '''Tirgus pētījumi''' ir veiksmīgas uzņēmējdarbības pamatā, sniedzot padziļinātas zināšanas par tirgu, kurā uzņēmums darbojas un piedāvā savus produktus vai pakalpojumus. Bez tirgus pētījuma datiem, kvalitatīva [[Biznesa plāns|biznesa plāna]] vai [[mārketinga stratēģija]]s izstrādāšana nav iespējama.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Čeļabinskas apgabalā, Krievijā|upi šajā pašā apvidū|Miasa (upe)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Miasa
 | official_name            = ''Миасс''
 | settlement_type          = pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = G. Miass, Chelyabinskaya oblast', Russia - panoramio (33).jpg
 | image_caption = Skats uz Miasu 2011. gada jūlijā
 | image_flag               = Flag of Miass (Chelyabinsk oblast).png
 | image_shield             = Coat of Arms of Miass (Chelyabinsk oblast) (2002).png
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Čeļabinskas apgabals#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Chelyabinsk Oblast.svg}} [[Čeļabinskas apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1926]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 111.9
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2009
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 167100
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 55 | latm = 00 | lats = 00 | latNS = N
 | longd = 60 | longm = 06 | longs = 00 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 341
 | website                  = {{URL|http://www.gorod.miass.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Vīnes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Wien-Schwechat
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2011-06-14_10-23-56_Austria_Niederösterreich_Fischamend_Markt.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = VIE
| ICAO                       = LOWW
|lat_deg=48.110833|lat_dir=N
|lon_deg=16.570833|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Vīnes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Wien AG''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Lejasaustrija]]
| elevation-f                = 600
| elevation-m                = 183
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 11 483
| r1-length-m                = 3 500
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 16/34
| r2-length-f                = 11 811
| r2-length-m                = 3 600
| r2-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 27 037 349
| lidojumu_skaits            = 241 004
}}

sentences: '''Oranžais aģents''' ({{val|en|Agent Orange}}) ir ķīmiskais kaujas [[defoliants]], herbicīds. Tas ir divu vielu — [[2,4,5-trihlorfenoksietiķskābe]]s (2,4,5-T) un [[2,4-dihlorfenoksietiķskābe]]s (2,4-D) maisījums attiecībā 1:1. Izveidots 20. gadsimta vidū zemes virsmas atbrīvošanai no [[augājs|augāja]] aizsega. To ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kompānijas ''Dow Chemical Ltd'' un ''Monsanto Ltd''. Kopš [[1961]]. gada 10. augusta plaši lietots [[Vjetnamas karš|Vjetnamas kara]] laikā, kad to sāka lietot ASV kara aviācija.<ref>[http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+WDECL+P6-DCL-2006-0026+0+DOC+WORD+V0//LV&language=LV Eiropas Parlamenta Deklarācija par starptautisko ķīmisko ieroču upuru piemiņas dienu 26.4.2006 0026/2006]</ref>

sentences: '''Cimdi''' ir [[apģērbs|apģērba gabals]], kas aptver [[plauksta|plaukstu]] vai daļu no tās. To uzdevums ir sildīt plaukstas vai aizsargāt tās no traumām.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2474''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2474''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 742
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|10|2|SK}} 20:15:14 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2020
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2020|3|24|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-055A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2471]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2475]]''
}}
'''''Kosmos-2474''''' (''Космос-2474'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|10|2||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. Tā ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs bija 742. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences:
[[Kategorija:Alanyaspor]]
[[Kategorija:Turcijas klubu futbolisti]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Nicolas Appert''
|         attēls = Appert Nicolas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Šalonenšampaņa|Šalonenšampaņā]]
|         m_gads = 1841
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Masī]], netālu no [[Parīze]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, konditors, izgudrotājs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis (Šarls) Frīdrihs Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jaunbrenguļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Turīna]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Frīdrihs fon Tranzē, Elīza Šarlote fon Tranzē
|          brāļi = Nikolajs Arvīds
|          māsas = Šarlote Elizabete
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mašīnmācīšanās]]
[[Kategorija:Neironu tīkli]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Matemātiskā modelēšana]]

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 19. galdiņš
 | oriģinālnos = ''Table 19''
 |      attēls = Table 19 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Džefrijs Blics]]
 |  producents =
* [[Šons Levijs]]
* [[Toms Maknaltijs]]
* [[Marks Robertss]]
 |   scenārijs = Džefrijs Blics
 |     aktieri =
* [[Kreigs Robinsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džūna Skviba]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Stīvens Meršants]]
* [[Tonijs Revolori]]
 |      mūzika = [[Džons Sviharts]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[3311 Productions]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2017|3|3||bez}}
 |      ilgums = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/table-19-2017|title=Table 19|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=table19.htm|title=Table 19 (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"19. galdiņš"''' ({{val|en|Table 19}}) ir 2017. gada komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefrijs Blics]]. Galvenās lomas atveido [[Kreigs Robinsons]], [[Anna Kendrika]], [[Džūna Skviba]], [[Līza Kudrova]], [[Stīvens Meršants]] un [[Tonijs Revolori]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|3||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = O-rubescens.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus rubescens|Sarkanais astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta    = Incirrina
| apakškārta_lv = Bezspuru astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| binomial      = Octopus <small>[[Cuvier]], 1797</small>
| kategorijas   = nē
}}
'''Astoņkāju ģints''' (''Octopus'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') lielākā ģints, kurā ir vairāk nekā 100 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://marine.alaskapacific.edu/Octopus/factsheet.html |title=Giant Octopus: Fact Sheet |access-date={{dat|2012|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121115121756/http://marine.alaskapacific.edu/octopus/factsheet.html |archivedate={{dat|2012|11|15||bez}} }}</ref> Šīs ģints sugas ir sastopamas visos pasaules [[okeāns|okeānos]] un daudzās [[jūra|jūrās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula

8-hlorteofilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 523-87-5
|      ķīmiskā formula = C24H28Cl1N5O3
|              molmasa = 469,96
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Klepsidra''' ir ūdens [[pulkstenis]], kas sastāv no [[tvertne]]s, kurai augšpusē un apakšpusē ir nelielas atveres. Tvertne ir ar piestiprinātu kātu, lai vieglāk varētu iegremdēt [[ūdens]] baseinā. Izceļot to no ūdens baseina, augšējā atvere aizveras un neļauj ūdenim izlīt. Kad to atbrīvo, ūdens vienmērīgi sāk plūst pa apakšējo atveri. Klepsidrai bija daudzi pielietojumi, piemēram, ar to mērīja dažādu ēdienu pagatavošanas [[Laiks|laiku]], [[Pulss|pulsu]], [[runa]]s garumu utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences: '''Āfrikas kolonizācijai''' ir sena vēsture. Pazīstamākā tās daļa ir [[Āfrikas sadalīšana]] 19 gadsimtā.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Burkholderia mallei.tif
| att_nosaukums = ''Burkholderia mallei'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Burkholderiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Burkholderia
| ģints_lv =
| suga =Burkholderia mallei
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Burkholderia mallei''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] aeroba nekustīga baktērija.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Peter.etal"/> 1—3 × 0,3 µm.<ref name="Wadsworth"/> Izraisa [[ļaunie ienāši|ļaunos ienāšus]]; baktērijas ir patogēnas cilvēkiem un zīdītājiem ([[Zirgs|zirgiem]], [[ēzeļi]]em). Infekcija izplatīta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Vidējie Austrumi|Vidējos Austrumos]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name="Peter.etal"/>

sentences: {{Commonscat|Education in Lithuania|Izglītība Lietuvā}}

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences: '''HD 147513 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 147513]], kura atrodas 12,87 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,939 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,591 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,2577. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma ļoti nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Sibīrija]]s ziemai.

sentences: '''Urīna veidošanās''' ir [[process]], kas norit [[Nieres|nieru]] pamatvienībās — [[Nefrons|nefronos]]. Process sastāv no [[filtrācija]]s, [[reabsorbcija]]s un [[sekrēcija]]s dažādās nefronu daļās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jānis Baltvilks
|         vārds_orig =
|             attēls = Baltvilks.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1944
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Smārdes pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2003
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[ornitologs]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Baltvilks''' (dzimis {{dat|1944|7|24}}, miris {{dat|2003|10|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/miris-dzejnieks-janis-baltvilks.d?id=6459801|title=Miris dzejnieks Jānis Baltvilks|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|2|2||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un [[ornitologs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Red_Crossbills_(Male).jpg
 | att_nosaukums =Tēviņi
 |      attēls2 = Red_Crossbill_(Female).jpg
 | att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia curvirostra
 |       suga_lv = Egļu krustknābis
 |      binomial = Loxia curvirostra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Egļu krustknābis''' (''Loxia curvirostra'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') suga, kas pieder pie [[dadzīšu apakšdzimta]]s (''Carduelinae''). Izšķir 19 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref><ref name=orn/><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Loxia_curvirostra/classification/ ADW Classification: Loxia curvirostra]</ref> Tā ir plaši izplatīta putnu suga un sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Egļu krustknābis parasti ziemo ligzdošanas areālā, tomēr atkarībā no [[skujkoki|skujkoku]] sēklu ražas veic arī klejojumus virzienā uz dienvidiem.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_loxcur.htm |title=Ornitofaunistika: Egļu krustknābis Loxia curvirostra |access-date={{dat|2015|01|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100819110148/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_loxcur.htm |archivedate={{dat|2010|08|19||bez}} }}</ref> Kopumā sēklu raža ietekmē arī ligzdotāju skaitu visā tā izplatības areālā.<ref name=pap>[http://www.diena.lv/arhivs/ziemelu-papagailis-11879868 Ziemeļu papagailis]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences:
'''"Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbi"''' ({{val|la|Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum}}) ir [[Ādams no Brēmenes|Ādama no Brēmenes]] no [[1075]]. līdz [[1081]]. gadam sarakstīta [[hronika]]. Darbs sastāv no piecām daļām:
* ''Liber I'';
* ''Liber II'';
* ''Liber III'';
* "Ziemeļu salu apraksts" (''Descriptio insularum aquilonis'');
* ''M. Adami epilogus ad liemarum episcopum''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Idriss Šahs
|         vārds_orig = Idries Shah
ادریس شاه
इदरीस शाह
|             attēls = Idries Shah.gif
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1924
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = [[Himāčala Pradēša]], [[Britu indija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 23
|            m_vieta = [[Londona]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = [[Tahirs Šahs]], [[Saira Šaha]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati = [[Sūfisms]], [[psiholoģija]],  [[pedagoģija]]
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''The Way of the Sufi'' ;  ''The Exploits of the Incomparable Mulla Nasrudin''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = [[Sūfisms]]
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Viskonsina
Wisconsin
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Medisona]]
| pilsēta = [[Milvoki]]
| iestāšanās = [[1848]]. gada [[29. maijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = WI Wis US-WI
| mājaslapa = [http://www.wisconsin.gov www.wisconsin.gov]
| iedzgads = 2005
| iedzīvotāji = 5 535 168
| iedzīvotājiV = 18
| iedzblīvums = 38,13
| iedzblīvumsV = 24
| ieņēmumi = 47 220
| ieņēmumiV = 15
| rase = baltie - 87,3%
melnie - 5,7%
| reliģija = [[protestanti]] - 51%
[[katoļi]] - 39%
nereliģiozi - 6%
| platība = 169 790
| platībaV = 23
| garums = 500
| platums = 420
| ūdens = 17
| augstums = Timma paugurs, 595
| Vaugstums = 320
| Zaugstums = [[Mičigans]], 177
}}'''Viskonsina''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], kas atrodas [[Lielie ezeri|Lielo ezeru]] reģionā. Viskonsinas [[galvaspilsēta]] ir [[Medisona]].

sentences:
]]
'''Vēstniecība''' ir augstākā pastāvīgas darbības [[Diplomātija|diplomātiska]] pārstāvniecība ar [[Vēstnieks|vēstnieku]] priekšgalā.

sentences:
.]]
'''Rudens''' ir viens no [[gadalaiki]]em [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tas iezīmē pāreju starp [[vasara|vasaru]] un [[ziema|ziemu]]. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku [[Lapu krāsu maiņa rudenī|lapu krāsas maiņa]], kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Venēcijas lagūna
| attēls       = Porto_di_Lido-San_Nicolò.jpg
| paraksts     = Venēcijas lagūna no putna lidojuma
| karte        =
  | vietaskarte          = Itālija#Eiropa
  | relief = yes
  | alt_karte =
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      =
| vieta        = {{vieta|Itālija|Veneto}}
| vieta2       =
| vieta3       = <!-- pagasts; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| ietilpst     = [[Adrijas jūra]], [[Venēcijas līcis]]
| plat_d=45 | plat_m=24 | plat_s=47 | plat_NS=N
| gar_d=12 | gar_m=17 | gar_s=50 | gar_EW=E
| platība      = 550
| platība_ha   = <!-- tikai skatli; ha -->
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 10,5
| Max_dziļums  = 21,5
| tilpums      =
| tilpums_m3   = <!-- tikai skatli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Venēcija]]
{{Designation list
| embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Venēcija un tās lagūna
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, v, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 70176,4 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Venēcijas lagūna" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q76925"
}
</mapframe>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Pixar Animation Studios''
| logo             =
Kompānijas logo (1995–mūsdienas)
| company_type     = [[meitas uzņēmums]]
| genre            =
| fate             =
| predecessor      = ''Graphics Group'' (1979–1986)
| successor        =
| foundation       = 1979. gadā kā ''Graphics Group'', no {{dat|1986|2|3|Ģ|bez}} kā ''Pixar''
| founder          = [[Edvīns Ketmuls]]
[[Elvijs Rejs Smits]]
[[Stīvs Džobss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apple.com/pr/bios/jobs.html |title=Press Info – Apple Leadership – Steve Jobs |publisher=Apple |accessdate=July 8, 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20061017075126/http://www.apple.com/pr/bios/jobs.html |archivedate={{dat|2006|10|17||bez}} }}</ref>
[[Džons Laseters]]
| defunct          =
| location_city    = [[Emervila]], [[Kalifornija]]
| location_country = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Edvīns Ketmuls]], prezidents
[[Džons Laseters]], direktors
[[Džims Moriss]], galvenais menedžeris
| industry         = [[CGI animācija]]
mākslas filmas
programmatūra
| products         = ''[[Pixar Image Computer]]'', ''[[PhotoRealistic RenderMan|RenderMan]]'', ''[[Marionette]]''
| production       =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[The Walt Disney Company]]''
| parent           = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| num_employees    =
| divisions        = ''[[Pixar Canada]]''
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.pixar.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Dzintari}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Dzintari
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Dzintaru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Dzintaru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Edinburga, Edinburga II
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 25.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 49 | longs = 17.71 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (6 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Bulduri (stacija)|Bulduri]] (3 km)
[[Majori (stacija)|Majori]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 23
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences: '''Asinis''' ir šķidrie [[saistaudi]], kuru galvenā masa nemitīgi kustas. Tās ir eritrocītu, leikocītu un asins plātnīšu suspensija asins plazmā. Asinis kopā ar [[limfa|limfu]] un [[audi|audu]] šķidrumu veido [[organisms|organisma]] iekšējo vidi. Pieaugušam cilvēkam ir 4—6 [[litrs|litri]] asiņu, kas ir 6—8% ķermeņa masas. Fizioloģiska miera stāvoklī viss asiņu daudzums necirkulē, jo daļa atrodas asiņu depo orgānos ([[aknas|aknās]], [[liesa|liesā]], [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]]).<ref name="autogenerated2">L. Aberberga-Augškalne. <<Fizioloģija rehabilitologiem>>. 127.lpp. SIA Nacionālais apgāds, 2002. {{ISBN|9984-26-087-9}}</ref>

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|sponsors              = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|domātais-pielietojums = Ar [[Togo]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots; tiek izmantots galvenokārt Togo
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.tg/ www.nic.tg]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences: '''Zīdīšana''' ir [[Jaundzimušais|jaundzimušo]], cilvēka [[Bērns|bērnu]] un citu sugu [[Mazulis|mazuļu]] barošana ar [[māte]]s [[Piens|pienu]] no [[sieviete]]s (parasti, mātes) vai citas sugas [[Sievišķais dzimums|sievišķā dzimuma]] būtnes [[Krūts|krūtīm]]. Zīšanas [[reflekss]] ļauj jaundzimušajam izzīst pienu no krūts un norīt to. Piens krūtīs rodas [[laktācija]]s rezultātā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Etiķskābes struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Etānskābe
Metānkarbonskābe
|      ķīmiskā formula = CH3COOH
|              molmasa = 60,05
|              blīvums = [[šķidrums]] 1049 kg/m3
[[cietviela]] 1266
|  kušanas temperatūra =289,6 K (16,5 °C)
| viršanas temperatūra =391,2 K (118,1 °C)
}}

sentences: '''9. jūnijs''' ir gada 160. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (161. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 205 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Čiekurkalns (nozīmju atdalīšana)|Čiekurkalns}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Čiekurkalns
| tips                = stacija
| attēls              = File:Čiekurkalna stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Čiekurkalna stacijas (pieturas) ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1889
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = {{val|ru|Сортировочная}}
 {{val|ru|Рига-Балтийская}}
 {{val|ru|Царский лес}}
 {{val|de|Kaiserwald}}
 Krūzesmuiža
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 8 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (2 km)
 [[Jugla (stacija)|Jugla]] (4 km)
 [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīga]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 6
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Žaļakalnes seņūnija
| native_name = ''Žaliakalnio seniūnija''
| image_skyline = Žaliakalnis, Kaunas, Lithuania - panoramio - VietovesLt (57).jpg
| imagesize =
| image_caption =
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Žaliakalnis.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 7.35
| population_total = 24001
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Glagolica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[baznīcslāvu valoda]],
[[bulgāru valoda]],
[[horvātu valoda]]
 |laiks              = 9.—18. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Glagolitic''
 |iso15924           = Glag (225)
 |sample             = Glagolitic script.svg
 |caption            = «Apaļā» un «stūrainā» glagolica
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Glagolica''' (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) ir senākais zināmais slāvu alfabēts, kuru, kā pieņemts uzskatīt, ap 860. gadu izveidojuši brāļi [[svētais Kirils]] un svētais Metodijs. Pamazām glagolicu nomainīja [[kirilica]], taču visilgāk tā saglabājās [[Horvātija]]s [[Katoļticība|Romas katoļu]] lietojumā, kuri atsevišķos reģionos glagolicā rakstītas grāmatas izmantoja līdz pat 20. gadsimta sākumam.<ref name=":0">http://www.britannica.com/EBchecked/topic/234767/Glagolitic-alphabet</ref>

sentences: Normāls pieauguša [[cilvēka skelets]] sastāv no 206—208 vai vairāk [[kauli]]em (atkarīgs no skaitīšanas metodes). Bērniem kaulu var būt vairāk, jo dzīves laikā daudzi saaug un pārkaulojas.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu Šķēdes pagastā|apdzīvotu vietu Rudbāržu pagastā|Pelči (Rudbāržu pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pelči
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Pelču muiža]]s pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2        = [[Pelču pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,59
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5116 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 439
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 55| lats  = 13| latNS  = N
| longd = 21| longm = 58| longs = 4| longEW = E
| elevation_m              = 60
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3322 Pelči
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pelči''' ir ciems [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Pelču pagasts|Pelču pagastā]], pagasta centrs. Izvietojušies pagasta vidusdaļā {{nobr|6 km}} no novada centra [[Kuldīga]]s un {{nobr|152 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences: '''Orators''' ir [[runas māksla]]s lietpratējs, kas parasti veic runas par [[Politika|politiskiem]], [[Jurisprudence|juridiskiem]], [[Zinātne|zinātniskiem]] un [[Reliģija|reliģiskiem]] tematiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/orators:1|title=orators {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-06-19}}</ref>

sentences: '''Parīzes nolīgums'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://likumi.lv/doc.php?id=288600 | title= Parīzes nolīgums | publisher= Latvijas Vēstnesis | accessdate= 2019. gada 19. aprīlī}}</ref> ({{val|fr|Accord de Paris}}, {{val|en|Paris Agreement}}) ir viena no [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] nolīgumiem, kas nosaka regulas, lai samazinātu [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] nokļūšanu atmosfērā sākot ar 2020. gadu. Vienošanās tika sagatavota [[Kioto protokols|Kioto protokola]] vietā. Nolīgums tika sagatavots {{dat|2015|12|12||bez}} Parīzē, [[21. ANO Klimata pārmaiņu konference|21. ANO Klimata pārmaiņu konferencē]], bet parakstīts {{dat|2016|4|22||bez}}. gada decembrī. Vienošanās ilgtermiņa mērķis ir nepieļaut kopējo planētas sasilšanu virs 2 °C, ieteicams līdz 1,5 °C un samazināt oglekļa dioksīda (CO<small>2</small>) emisijas līdz to neitralitātei 2050. gadā.

sentences: {{Commonscat|Education in Belarus|Izglītība Baltkrievijā}}

sentences: <div style="width:50%; float:right; font-size:150%; text-align:right; vertical-align:text-top">

sentences: '''Bosings''' ({{val|en|bashing}}, no ''to bash'' — 'uzbrukt, lamāt') ir darba devēja īstenots [[psihologija|psiholoģiskais]] terors pret padotajiem. Tā ir kropla personāla [[vadība]], ko izraisa vadītāja nespēja veidot un uzturēt skaidru lietišķo attiecību, pienākumu un atbildības ietvaru, atstājot darbiniekiem ikdienišķās interpretācijas brīvību par organizācijas mērķiem, vērtībām un noteikumiem. Interpretācijas rezultātus vadītājs gan vērtē atšķirīgi, piemērojot dažādas mērauklas dažādiem darbiniekiem līdzīgās situācijās.<ref name="Rolava D. 2009">Rolava D., Psiholoģiski emocionālā drošība darba kolektīvā. // Biznesa Psiholoģija. — R., 2009. — No 17.</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Brinkenu kapliča
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Sabile - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]/[[klasicisms]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Sabile]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.0434553 | latNS  = N
| longd = 22.5682770 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1780. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Brinkenu kapliča
|      numurs = 6761
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references =
}}

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Rops
|     vārds_orig = ''Eduard fon der Ropp'' / ''Эдвард фон Ропп'' / ''Edward von Ropp''
|         attēls = Ropp_Edward.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Līksna]], [[Daugavpils apriņķis]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Līksnas pagasts}})
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Polija|Poznaņa}}
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =Emmerihs fon Rops
Izabella Plātere-Zīberte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{| class="wikitable"
! colspan="2" |[[Binārā nomenklatūra|Klasifikācija]]
|-
|Valsts
|[[Plantae]]
|-
|Nodalījums
|[[Charophyta]]
|-
|Klase
|Charophyta
|}
'''Mieturaļģes ('''latīniski: '''''[[:en:Charophyta|Charophyta]]'')''' ir plaši izplatītas un bieži sastopamas dažādos biotopos visā pasaulē. To masveida klātbūtne biotopā liecina par šīs ekosistēmas tīro un veselīgu ūdens stāvokli. Mieturaļģes ir ļoti nozīmīgas trofiskā tīkla sastāvdaļas.
Mieturaļģu izplatība saldūdeņos atkarīga no biotopa ūdens dzidrības, morfometriskiem rādītājiem, ķīmiskā sastāva un substrāta, kurās tās aug.
Sastopamas sešas dzimtas:

sentences:
[[Kategorija:Vēlēšanas]]
[[Kategorija:ASV politika]]
[[Kategorija:Amerikas Savienoto Valstu prezidenti]]
[[Kategorija:ASV vēsture]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences: '''Smadzenes''' ir centrālās [[nervu sistēma]]s kontroles centrs, kas ir atbildīgs par [[uzvedība|uzvedību]]. Smadzenes atrodas [[galva|galvā]] un tās no ārpuses aizsargā [[galvaskauss]]. Smadzeņu galvenais uzdevums ir apstrādāt [[informācija|informāciju]], ko [[Cilvēka ķermenis|ķermenis]] iegūst, izmantojot visas piecas maņas: [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[garša|garšu]], [[oža|ožu]] un [[tauste|tausti]]. Visiem [[mugurkaulnieki]]em ir smadzenes.

labels: KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Daba Daba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Sports Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Daba Daba VÄsture ReliÄ£ija Latvija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Latvija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Notikumi SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Politika CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Sports Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba MÄksla Latvija Daba Sports KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Sports MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Politika Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Daba Latvija JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Latvija Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Sports Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija VÄsture KultÅ«ra MÄksla Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Notikumi SabiedrÄ«ba MÄksla Politika VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Politika Notikumi SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Sports KultÅ«ra Latvija Politika CilvÄki VÄsture CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports VeselÄ«ba MÄksla MÄksla VeselÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Sports Daba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba MÄksla Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Sports Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture MÄksla VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Sports VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Latvija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Politika VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Daba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Politika MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba JÄdzieni Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Latvija Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports Latvija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Latvija VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba ReliÄ£ija Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Sports SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba MÄksla Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki Daba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Notikumi SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla VÄsture Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra Latvija VÄsture Politika ReliÄ£ija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija VeselÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Politika VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Daba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba Sports Latvija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Latvija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi VeselÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra MÄksla Daba Sports VÄsture Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Sports Sports CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Latvija ReliÄ£ija MÄksla Politika Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba Latvija Politika Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Sports Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Sports JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Sports Daba Sports VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija Notikumi Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture VÄsture VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Sports Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Politika CilvÄki VÄsture Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Sports CilvÄki Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Politika Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija