sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Svīta
| attēls                   = Entourage film 2015 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Entourage''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Dags Elins]]
| producents               =
* Dags Elins
* [[Stīvens Levinsons]]
* [[Marks Volbergs]]
| scenārija autors         = Dags Elins
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Konolins]]
* [[Adrians Grenjers]]
* [[Kevins Dilons]]
* [[Džerijs Ferara]]
* [[Džeremijs Paivens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[HBO]]''
* ''[[Closest to the Hole Productions]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Leverage Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2015|5|27|Manhatana|2015|6|3|ASV|2015|6|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/entourage-2015|title=Entourage|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018|archive-date={{dat|2020|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201016123448/https://www.bbfc.co.uk/releases/entourage-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=entourage.htm|title=Entourage (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Svīta"''' ({{val|en|Entourage}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Dags Elins]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Konolins]], [[Adrians Grenjers]], [[Kevins Dilons]], [[Džerijs Ferara]] un [[Džeremijs Paivens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|27||bez}} Manhatanā.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Kotsu Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      = 28
|poz_x         = 39
|poz_y         = 22
}}
'''Kotsu Zeme''' ({{val|en|Coats Land}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Vedela jūra]]s austrumu krastā. Krasts ietilpst trijās teritoriālajās pretenzijās, divas no kurām daļēji pārklājas: [[Norvēģija]]s [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] (austrumu daļa), [[Britu Antarktiskā teritorija|Britu Antarktiskajā teritorijā]] un [[Argentīnas Antarktika|Argentīnas Antarktīdā]]. Plešas no [[Stenkomas-Vilsas glečers|Stenkomas-Vilsas glečera]] austrumos (20º00´W) līdz [[Filhnera šelfa ledājs|Filhnera šelfa ledājam]] (36º00´W) rietumos. Piekraste nosacīti sadalīta divos reģionos: [[Kērda krasts]] un [[Luitpolda krasts]]. Daļu Kērda krasta piekrastes klāj [[Branta šelfa ledājs]]. Zemes dienviddaļā paceļas līdz {{nobr|1875 m}} augstā [[Šekltona grēda]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums = Desna
| attēla_izmērs =
| attēls = Desna River in Chernihiv.jpg
| paraksts = Desnas upe [[Čerņihiva|Čerņihivā]]
| vietaskarte = Eiropa
| reljefs = y
| vietaskartes_paraksts =
| izteka = [[Smoļenskas augstiene]], [[Krievija]]
| sāk_plat_d = 54
| sāk_plat_m = 35
| sāk_plat_s = 38
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 33
| sāk_gar_m = 17
| sāk_gar_s = 55
| sāk_gar_EW = E
| augštece =
| satekupes =
| ieteka = [[Dņepra]]
| iet_plat_d = 50
| iet_plat_m = 33
| iet_plat_s = 0
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 30
| iet_gar_m = 32
| iet_gar_s = 0
| iet_gar_EW = E
| baseina_valstis =
| tek_caur = {{RUS}}<br>{{UKR}}
| garums = 1130
| iztekas_augstums =
| ietekas_augstums =
| kritums =
| kritums_km =
| caurtece = 360
| caurtece_vieta = pie [[Kijiva]]s
| gada_notece =
| slūžu_skaits =
| baseins = 88 900
| pietekas =
}}

sentences: '''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

sentences: '''Kausveida mukocīts''' ir sekretējoša cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna, kuras galvenā funkcija ir [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] — [[mucīns|mucīnu]] — sekrēcija. Mucīni ir galvenais [[gļotas|gļotu]] komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, [[elpvads|elpvadā]], [[bronhi|bronhos]], [[Zarnas|zarnās]]. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu [[karcinoīds]].<ref>Holt, N; Grønbæk, H (2013). "Goblet cell carcinoids of the appendix.". ''The Scientific World Journal''. doi:10.1155/2013/543696. PMC 3556879. {{PMID|23365545}}.</ref>

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences: {{Commons category|Chemical reactions|Ķīmiskās reakcijas}}

sentences: '''Mehāniskie audi''' jeb '''balstaudi''' ir speciālas [[šūna]]s un [[audi]], kas [[augi|auga]] organismā izpilda mehānisko funkciju, t.i., padara to izturīgāku un elastīgāku. Mehānisko audu raksturīgākā īpatnība ir tā, ka mehānisko izturību tiem piedod uzbiezinātais [[šūnapvalks]]. Atkarībā no šūnu formas, šūnapvalka uzbiezinājuma veida un ķīmiskā sastāva mehāniskos audus iedala divās grupās – kolenhīmā, sklerenhīmā. Savukārt sklerenhīmu iedala sklerenhīmas šķiedrās un sklereīdās jeb akmensšūnās.<ref name="kondratovics">Kondratovičs R. Augu anatomijas praktikums. 1976. Rīga: Izdevniecība "Zvaigzne", 130. - 146.lpp</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Regenwurm1.jpg
| att_nosaukums = [[Dižslieka]] (''Lumbricus terrestris'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Annelida
|       tips_lv = Posmtārpi
|         klase = Clitellata
|      klase_lv = Jostaiņi
|    apakšklase = Oligochaeta
| apakšklase_lv = Mazsartārpi
|         kārta = Haplotaxida
|      kārta_lv =
|    apakškārta = Lumbricina
| apakškārta_lv = Slieku apakškārta
|  apakškārta_r = Sliekas
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prom no Āfrikas
| attēls                   = Out of africa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Africa''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Sidnijs Polaks]]
| producents               =
* [[Kims Jorgensens]]
* Sidnijs Polaks
| scenārija autors         = [[Kurts Ledke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Klauss Marija Brandauers]]
| mūzika                   = [[Džons Barijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1985|12|18}}
| ilgums                   = 155 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985|title=Out of Africa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503203140/http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|227,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofafrica.htm|title=Out of Africa|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Prom no Āfrikas''' ({{val|en|Out of Africa}}) ir 1985. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras pamatā ir [[Karena Bliksena|Karenas Bliksenas]] tāda paša nosaukuma [[Prom no Āfrikas (romāns)|romāns]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Sidnijs Polaks]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Roberts Redfords]] un [[Klauss Marija Brandauers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1985|12|18||bez}}.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovžohova
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Жохова''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = <!-- Jakutija# -->Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=76| latm=09| lats=43| latNS=N
| longd=152| longm=49| longs=09| longEW=E
| novietojums          = [[Žohova sala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1993
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 14<ref>[http://climatebase.ru/station/21358 Climatebase.ru Жохова Остров, Саха (Якутия) респ., Российская Федерация #21358]</ref>
| vid_t                = -15,2
| vas_t                = 18,0
| ziem_t               = -48,0
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ostrovžohova»''' ({{val|ru|Полярная станция «Остров Жохова»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3446 Полярная Почта. Жохова, остров, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāga [[Delonga salas|Delonga salu]] grupā, [[Žohova sala]] ziemeļrietumos pie Ziemeļu lagūnas. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 90
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 10
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Th
|             atommasa = 232,03806
|   valences elektroni = [Rn]6d27s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Monacīts]] — torija minerāls; [[torotrasts]] — toriju saturoša [[kontrastviela]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 11700
|  kušanas temperatūra = 2115 K (1842 °C)
| viršanas temperatūra = 5061 K (4788 °C)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|            ģints = Peneroplis
|         ģints_lv = Peneropli
|         binomial = Peneroplis Montfort, 1808
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Peneropli''' (''Peneroplis'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Ģinti 1808. gadā izveidoja franču naturālists [[Pjērs Deniss de Montforts]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Peneroplis planatus]]'' (Fichtel and Moll, 1798). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] peneropli ir zināmi no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Ģints ir kosmopolītiska.

sentences: '''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

sentences:
ar ļestovkām rokās]]
'''Ļestovka''' ({{val|ru|ле́стовка}}, [[pamazināmā forma]] no [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''лествица'' — 'kāpnes') — lūgšanu kreļļu veids senajā Krievijā, pēc šķelšanās ar [[vecticībnieki]]em tika aizvietota ar "vervicu". Ļestovku pārsvarā izmanto vecticībnieki, taču mūsdienās tā ir populāra arī [[Krievijas Pareizticīgo baznīca|valdošajā pareizticīgajā baznīcā]]. Atšķirībā no pārējām lūgšanu krellēm, ārēji atgādina kāpnes. Senajā krievu tradīcijā simbolizē kāpnes no zemes līdz [[Debesis (reliģija)|Debesīm]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džumandži: Laipni lūgti džungļos
| attēls                   = Jumanji Welcome to the Jungle.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jumanji: Welcome to the Jungle''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeiks Kasdans]]
| producents               =
* [[Mets Tolmahs]]
* [[Viljams Teitlers]]
| scenārija autors         =
* [[Kriss Makkena]]
* [[Ēriks Sommerss]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Džefs Pinkers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Kārena Gilana]]
* [[Niks Džonass]]
* [[Bobijs Keneveils]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Radar Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|12|5|Parīze|2017|12|20|ASV|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017|title=Jumanji: Welcome to the Jungle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 26, 2018|archive-date={{dat|2018|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181229041858/http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jumanji2016.htm|title=Jumanji: Welcome to the Jungle (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|962,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Džumandži: Nākamais līmenis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Džumandži: Laipni lūgti džungļos"''' ({{val|en|Jumanji: Welcome to the Jungle}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Dveins Džonsons]], [[Džeks Bleks]], [[Kevins Hārts]], [[Kārena Gilana]], [[Niks Džonass]] un [[Bobijs Keneveils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|12|5||bez}} Parīzē.

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences:
{{Cita nozīme|augu ģinti|acs daļu|radzene}}
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium tomentosum02.jpg
| att_nosaukums = ''Cerastium tomentosum''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tur, kur sirds
| attēls                   = Where the heart is poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Where the Heart Is''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mets Viljamss]]
| producents               =
* [[Sūzana Kartsonisa]]
* [[Deivids Makfadzīns]]
* [[Patrīsija Vičere]]
* Mets Viljamss
| scenārija autors         =
* [[Louels Gancs]]
* [[Babalū Mandels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ešlija Džada]]
* [[Stokards Čanings]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Meisons Dērings]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Wind Dancer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|4|28}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wheretheheartis.htm|title=Where the Heart Is|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Tur, kur sirds''' ({{val|en|Where the Heart Is}}) ir 2000. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Billija Letsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Mets Viljamss]]. Galvenās lomas atveido [[Natālija Portmane]], [[Ešlija Džada]], [[Stokards Čanings]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|4|28||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass trako
| oriģinālnos = ''Fantômas se déchaîne''
| attēls = Fantômas se dèchaîne plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1965|12|8|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = 31,6 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1965-c22750429?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1965 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass (filma)|Fantomass]]"
| nākamā = "[[Fantomass pret Skotlendjardu]]" (1967)
| imdb = 0059168
}}
'''"Fantomass trako"''' ({{val|fr|Fantômas se déchaîne}}) ir 1965. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], otrā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Galēnu pagasts
| karte             = Galēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Galēnu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Galēnu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Galēni
| platība           = 81,4
| iedzīvotāji       = 739<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 739 / 81.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Šugnani''' (pašnosaukums — ''хуг̌нӣ'', ''хуг̌ну̊нӣ'') ir viena no [[Pamirieši|pamiriešu]] tautām. [[Šugnanu valoda]] pieder [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] saimes [[Irāņu valodas|irāņu grupas]] austrumu atzaram.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 grieķu vārdiem ''Ιησούς Χριστός Θεού Υιός Σωτήρας'' ar nozīmi Jēzus Kristus Dieva Dēls Pestītājs]]
'''Ichthys''' ({{val|el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}) ir sens [[kristietība|kristiešu]] [[simbols]] un populāra mūsdienu kristiešu emblēma.<ref>[http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140315070558/http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm |date={{dat|2014|03|15||bez}} }} Agrīno kristiešu simboli {{lv ikona}}</ref> Zivs simbols bijis pazīstams jau [[aizvēsture|aizvēsturiskos]] laikos kā jūras [[dievība|dievietes]] Astartes jeb Atargatas (grieķiem pazīstama arī kā [[Afrodīte]]) simbols.<ref>[http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130702161159/http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm |date={{dat|2013|07|02||bez}} }} Ateisti par simbola izcelsmi {{en ikona}}</ref>

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name               = ''Mac OS''
|logo               =
|screenshot         =
|caption            = Mac OS Mojave darbvirsma
|website            = [http://www.apple.com/macosx/ www.apple.com/macosx/]
|developer          = [[Apple Inc.|Apple]]
|family             = Mac OS (System 1-7, Mac OS 8-9)
|source_model       = [[Slēgtais pirmkods]] (ar [[Atvērtais pirmkods|atvērta pirmkoda]] komponentiem)
|frequently_updated = jā <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
|license            = [[Īpašniekprogrammatūra]] [[EULA]]
|working_state      = Publiski izlaists
|latest_release_version = 9.2.2
|latest_release_date =
}}
'''''Mac OS''''' ir [[grafiskā lietotāja saskarne|grafiskas lietotāja saskarnes]] [[operētājsistēma|operētājsistēmu]] sērija, kuru izstrādā ''[[Apple Inc.]]'' (agrākā ''Apple Computer, Inc.'') tās ''[[Macintosh]]'' datoru sistēmām. Ieskaitot ''[[Mac OS X]]'', tā ir otrā populārākā operētājsistēma pasaulē (2011. gadā tās lietotāju daļa bija 5,25 %).<ref>Pēc kompānijas ''Net Applications'' datiem, 2011. gada janvārī operētājsistēmu tirgus daļas bija: ''[[Windows]]'' — 89,70 %, Mac — 5,25 %, [[iOS (Apple)|iOS]] — 2,05 %, ''[[Linux]]'' — 0,95 %, ''[[Java ME]]'' — 0,81 %,'' [[Android]]'' — 0,49 %, citi — 0,49 % {{Tīmekļa atsauce|url=http://marketshare.hitslink.com/operating-system-market-share.aspx?qprid=8|title=Operating System Market Share, January, 2011|publisher=[[Net Applications]]|accessdate=2011-01-16|language=angliski}}</ref> Tieši ar ''Macintosh'' lietošanas ērtumu popularitāti ieguva grafiskā lietotāju saskarne. Pirmoreiz tā parādījās 1984. gadā ar ''[[Macintosh 128K]]'' izlaišanu, bet bez īpaša nosaukuma; parasti to dēvēja par "sistēmas programmatūru" (''System software''), tikai vēlāk tā ieguva nosaukumu ''Mac OS''.

sentences: '''Arktika''' ir [[Zeme]]s ziemeļu [[polārais apgabals]], kas atrodas apkārt [[ziemeļpols|ziemeļpolam]]. Arktikā ietilpst [[Ziemeļu Ledus okeāns]], tai piederošās jūras, kā arī [[Eirāzija]]s ([[Krievija]]s, [[Islande]]s, [[Norvēģija]]s, [[Somija]]s) ziemeļi un [[Ziemeļamerika]]s ([[Aļaska]]s, [[Kanāda]]s, [[Grenlande]]s) ziemeļi. Arktika ir [[starptautiska teritorija]] ar noteiktu tiesisko režīmu, respektīvi, tā nepieder nevienai valstij (izņemot iepriekš nosaukto valstu daļas) un to var izmantot visas valstis.

sentences:
'' ofensīva 2021. gada jūnijā — augustā pēc operācijas "Izšķirīgais atbalsts" beigām. Ar melnu atzīmēti pilsētu ieņemšanas datumi.]]
 atbalsta operācijas ''Resolute Support'' (RS) karoga ceremonija Kabulā (2014. gada 28. decembrī).]]

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences: '''Garšaugs''' ir [[augs]] ar [[garša]]s un [[Smarža|aromāta]] īpašībām. Tos izmanto, lai uzlabotu ēdiena garšu vai dekorētu to. Par garšaugiem neuzskata [[Dārzenis|dārzeņus]] un citus augus, ko uzturā uzņem kā [[uzturviela]]s. Garšaugus izmanto arī [[Medicīna|medicīnā]] un [[Skaistums|skaistumkopšanā]]. [[Kulinārija|Kulinārijā]] atdala garšaugus no [[Garšviela|garšvielām]]. Garšaugi galvenokārt attiecas uz zaļo un ziedošo auga daļu, bet garšvielas parasti ir kaltētas un ražotas no citām auga daļām, piemēram, [[Sēkla|sēklām]], [[miza]]s, [[Sakne|saknēm]], [[Auglis|augļiem]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
" ar [[Valdis Dombrovskis|Valdi Dombrovski]]]]
'''Intervija''' (no {{val|en|interview}}) ir publicēta [[saruna]] ar kādu [[Persona|personu]], kurā tiek uzdoti jautājumi un saņemtas atbildes. Intervijas mērķis ir iegūt noteiktu [[Informācija|informāciju]] un iepazīstināt ar to konkrētu auditoriju. Vārda sākotnējā nozīme ir sanāksme, saruna, apspriede.<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca, 7. burtnīca,  šķirklis 13019A. Gulbja apgādībā, Rīga,  1931. -1932. gads.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = ''Index Fungorum''
| image        = فهرس فونغوروم - logo ISF.gif
| size         = 100px
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    =
| headquarters = [[Kjū dārzs|Karaliskais botāniskais dārzs]], [[Kjū]], [[Londona]], [[Lielbritānija]]
| membership   =
| leader_title = Index Fungorum Partnership
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.indexfungorum.org/ indexfungorum.org]
}}
'''''Index Fungorum''''', burtiskā tulkojumā — "sēņu saraksts", ir starptautiska tiešsaistes [[datu bāze]], kas indeksē visus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] [[sēnes|sēņu]] sugu nosaukumus un to kombinācijas. Kopš 2015. gada projekts nodots [[Kjū dārzs|Karaliskā botāniskā dārza]] Londonā pārziņā, kas ir viens no trim galvenajiem partneriem kopā ar [[Jaunzēlande]]s ''Landcare Research'' un [[Ķīna]]s Zinātņu akadēmijas Mikrobioloģijas institūtu.

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name           = Vējiem līdzi (grāmata)
Gone with the Wind
| image          =
| caption        =
| author         = [[Mārgarita Mičela]]
| country        = {{ASV}}
| language       = {{en ikona}}
| cover_artist   =
| genre          = [[Vēsturiskais romāns]]
| publisher      = [[Macmillan Publishers (ASV)]]
| release_date   = June 30, 1936. gada 30. jūnijs
| media_type     = Iespieddarbs
| pages          = 1037 ([[pirmajā izdevumā]])
1024 ([[Warner Books]] izdevumā)
| isbn           = 978-0-446-36538-3
| isbn_note      = (Warner)
| dewey          = 813.52
| oclc           = 28491920
| preceded_by    =
| followed_by    = [[Scarlett (Ripley novel)|Scarlett]]
[[Rhett Butler's People]]
}}
'''Vējiem līdzi''' ({{val|en|Gone with the Wind}}) ir amerikāņu rakstnieces [[Mārgarita Mičela|Mārgaritas Mičelas]] romāns, kas pirmo reizi publicēts 1936. gadā. Romāna sižeta notikumi risinās Kleitonas apgabalā un [[Atlanta|Atlantā]],  [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] un [[rekonstrukcijas laikmetā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jākobs Florentīns Lundbergs
|     vārds_orig = ''Jacob Florentin Lundberg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1782
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1858
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Birži (Salas novads)|Birži]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Benjamins Lundbergs (drēbniekmeistars no [[Karlskrūna]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Karolīne Elizabete (dzimusi Rozenplentere, apprecējušies 1808. gadā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2019|12|18}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Iespaidi no WikidataCon un citi jaunumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
}}

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Iegurnis
| Latin       = Pelvis
| Image2      = Gray242.png
| Caption     = Vīriešu tipa iegurnis
| Image       = Gray241.png
| Caption2    = Sieviešu tipa iegurnis
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|disidentu|Astra|Astra}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gunārs Astra
|     vārds_orig =
|         attēls = Gunars_astra.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gunārs Astra 1988. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = radiotehniķis, pretestības kustības dalībnieks, [[disidents]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Elza Astra un Larions Astra
|          brāļi = Harijs Astra, Leons Astra
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Herta Līvija Astra
|          bērni = Kristaps Astra
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gunārs Astra''' (dzimis 1931. gada 22. oktobrī [[Rīga|Rīgā]], miris 1988. gada 6. aprīlī [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]]) bija [[latvieši|latviešu]] nacionālās pretestības kustības dalībnieks, [[Latvijas okupācija (1944—1991)|PSRS okupācijas]] laika [[disidents]] un [[politieslodzītais]].

sentences: '''Pikti''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Picts'') bija [[Ķeltu valodas|ķeltu valodās]] runājošu tautu savienība, kas dzīvoja tagadējās [[Skotija|Skotijas]] ziemeļaustrumos [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] beigās un agrajos [[Viduslaiki|viduslaikos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nūka
 | official_name            = ''Nuuk''<br />''Godthåb''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Nuuk city below Sermitsiaq.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Nuuk.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Nuuk.svg
 | shield_link              =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grenlande
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Federācija
 | subdivision_type1        = Valsts
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name         = {{flaga|Dānija}} [[Dānija]]
 | subdivision_name1        = {{flaga|Grenlande}} [[Grenlande]]
 | subdivision_name2        = [[Sermersūka]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2023
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 19604
 | population_urban         = 15 105
 | population_metro         = 18 039
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = -3
 | latd = 64 | latm = 10 | lats = 00 | latNS = N
 | longd = 51 | longm = 44 | longs = 00 | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3900
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Mustela_putorius_furo.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|           pasuga = Mustela putorius furo
|        pasuga_lv = Mājas sesks
|         binomial = Mustela putorius furo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences: '''Aizsardzības statuss''' norāda konkrētas [[suga]]s stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir [[izmiršana|izmirusi]], vai [[izmirstošas sugas|izmirstoša]], vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā [[izplatības areāls|izplatības areāla]] palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum holopus 101772.jpg
| att_nosaukums=Purva bērzubekas ASV, Menas štatā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. holopus
| suga_lv =Purva bērzubeka
| binomial =Leccinum holopus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
'''Dziedzerepitēlijs''' ir viens no [[Epitēlijaudi|epitēlijaudu]] veidiem, tas veido dziedzerus. Dziedzerepitēliju iedala 2 apakšgrupās — ārējās sekrēcijas un iekšējās sekrēcijas dziedzerepitēlijs. Pēc uzbūves to iedala arī vienkārtas un daudzkārtas dziedzerepitēlijā. Vienkārtas dziedzerepitēlijs atrodas tievās zarnas sienā un citās [[gremošanas]] trakta daļās. Tā funkcija ir [[Gļotas|gļotu]] izdalīšana. Savukārt daudzkārtu dziedzerepitēlijs veido sviedru, asaru dziedzerus, dzimumdziedzerus u.c. Tā funkcija ir sviedru, asaru, gļotu u.c. sekrētu izdalīšana.<ref name="epiteliju veidi">{{grāmatas atsauce|last1=Nagle E., Gribuste R.|title=Bioloģija 9.klasei|publisher=Lielvārds|pages=20}}</ref>
Dziedzerepitēlijs var veidot gan [[Iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] (endokrīnos), gan [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] (eksokrīnos) dziedzerus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Foudia madagascariensis - Wüstenhaus 6.jpg
| att_izmērs     = 200px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Ploceidae
| dzimta_lv      = Audējputnu dzimta
| ģints          = Foudia
| ģints_lv       = Fodiji
| suga           = F. madagascariensis
| suga_lv        = Sarkanais fodijs
| binomial       = Foudia madagascariensis <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]], 1766)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Sarkanais fodijs''', arī '''Madagaskaras fodijs''' (''Foudia madagascariensis'') ir [[audējputnu dzimta]]s (''Ploceidae'') dziedātājputnu [[suga]],<ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Foudia_madagascariensis/classification Animal Divrsity Web: Foudia madagascariensis]</ref> kuras dabiskais areāls aptver [[Madagaskara|Madagaskaru]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches, weavers, 2018]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Omāna]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Sultāni]]

sentences: '''Dzimstība''' jeb '''dzimstības koeficients''' ir demogrāfisks rādītājs dzimušo skaitu uz 1000 iedzīvotājiem noteiktā laikposmā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/the-world-factbook/field/birth-rate|title=Birth rate - The World Factbook|website=www.cia.gov|access-date=2023-07-07}}</ref> Dzimstības koeficientu (kopā ar [[mirstība]]s un [[Iedzīvotāju migrācija|migrācijas]] rādītājiem) izmanto, lai novērtētu iedzīvotāju skaita pieaugumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://econ.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/DATASTATISTICS/0,,contentMDK:20451597~pagePK:64133150~piPK:64133175~theSitePK:239419,00.html|title=Data - Population and Demographic Indicators|website=web.archive.org|access-date=2023-07-07|date=2017-02-27|archive-date=2017-02-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20170227062555/http://econ.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/DATASTATISTICS/0,,contentMDK:20451597~pagePK:64133150~piPK:64133175~theSitePK:239419,00.html}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Amēlija Ērhārta
|     vārds_orig = ''Amelia Earhart''
|         attēls =Earhart.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Amēlija Ērhārta ap 1935. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Ačisona]], [[Kanzasa]] {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Nav zināms, pazudusi {{dat|1937|07|02}} virs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] pie [[Haulenda sala]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = aviatore
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Amelia Earhart (signature).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Amēlija Mērija Ērhārta''' ({{val|en|Amelia Mary Earhart}}; dzimusi {{dat|1897|7|24}}, pazudusi {{dat|1937|7|2}}, atzīta par mirušu {{dat|1939|1|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aviatore un aviācijas propagandētāja. Agrīnā [[Feminisms|feminisma]] ikona. Pirmā sieviete, kas vienatnē veikusi transatlantisko lidojumu. Pazudusi bez vēsts, veicot lidojumu apkārt pasaulei.

sentences:
<includeonly>{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = <!-- vikistipendijas numurs (piemēram, 1, 2, 3…) -->
 |                   gads = gggg
 |    iesniegšanas datums = {{dat|GGGG|MM|DD}}
 |                statuss = apspriešanā
 |       dalībnieka vārds = <!-- Iesniedzēja dalībnieka vārds ar saiti uz dalībnieka lapu. -->
 |               apraksts = <!-- Apraksts brīvā tekstā par projekta būtību. -->
 |       projekta grafiks = <!-- jānorāda beigu (un starpposmu) datums -->
 |             pamatojums = <!-- Ko šis projekts dos Wikimedia projektiem, kāds ir darba apjoms. -->
 |               finanses = <!-- Detalizētāks apraksts par nepieciešamajām finansēm un kam tās tiks tērētas. -->
 |        pieteiktā summa = <!-- Kopējā pieteikuma summa -->
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = <!-- {{dat|GGGG|MM|DD}} aizpilda pie apstiprināšanas -->
 |                 lēmums = <!-- apstiprināts vai noraidīts, kopsavilkums no kopienas diskusijas -->
 |              apmaksāts = <!-- apmaksātā summa, var atšķirties no piešķirtās -->
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = <!-- Lauku aizpilda pie projekta pabeigšanas. -->
 |      projekta ziņojums = <!-- Ziņojums par projekta izpildi -->
}}

sentences: '''Baltijas pārkrievošana''' jeb '''rusifikācija''' ({{val|ru|Русификация Прибалтики}}, {{val|et|Baltimaade venestamise}}, {{val|lt|Baltijos rusifikacija}}) bija 19. gadsimta otrajā pusē [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]] esošo [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] iedzīvotāju [[pārkrievošana]]s politika, ar likuma spēku valsts pārvaldē, tiesās un izglītības iestādes liekot lietot [[krievu valoda|krievu valodu]], tā aizvietojot šeit iepriekš dominējošo vācu valodu. 1893. gadā [[Dinaburga]] tika pārdēvēta par Dvinsku ''(Двинск)'', bet [[Tartu]] par Jurjevu ''(Юрьев)''.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = FK Unions
 | logo_links      =
 | logo_izm        =
 | pilns           =
 | iesauka         =
 | pilsēta         = [[Rīga]]
 | līga            =
 | sez             =
 | poz             =
 | dib             = 1907
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt = 1939
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            =
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           =
 | dates1          =
 | name2           =
 | dates2          =
 | name3           =
 | dates3          =
 | name4           =
 | dates4          =
 | name5           =
 | dates5          =
 | name6           =
 | dates6          =
 | name7           =
 | dates7          =
 | name8           =
 | dates8          =
 | name9           =
 | dates9          =
 | name10          =
 | dates10         =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           =
 | uzvaras1        =
 | līga2           =
 | uzvaras2        =
 | līga3           =
 | uzvaras3        =
 | līga4           =
 | uzvaras4        =
<!------ Tērpu krāsas ------->
}}
'''FK Unions''' (''Union Riga'') ir otrs vecākais [[Latvija]]s futbola klubs, dibināts [[1907]]. gadā. Tajā spēlēja [[vācbaltieši]] un tas tika likvidēts [[1939]]. gadā, līdz ar vācbaltiešu repatriāciju. Klubs bija viens no vadošajiem pirms [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]], kad izcīnīja trīs Rīgas čempionu titulus. Latvijas brīvvalsts laikos klubs vairs nebija tik spēcīgs, lielākoties startēja [[Rīgas čempionāts|Rīgas čempionātā]], līdz 1929. gadā izcīnot otro vietu gan Rīgas čempionātā, gan visā A klasē, ieguva tiesības startēt [[Latvijas futbola Virslīga|Virslīgā]]. Virslīgā nospēlēja piecas sezonas (augstākais sasniegums - 3. vieta 1931. gadā), līdz 1935. gadā no tās izkrita.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis|Semes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences: '''Nemetāli''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuriem [[Vienkārša viela|vienkāršas vielas]] veidā nepiemīt [[metāli|metālu]] īpašības, vai arī piemīt tikai dažas no tām. Nemetāliem parasti ir vāja [[siltumvadītspēja]] un vāja [[elektrovadītspēja]].

sentences: '''Optofluīdika''' ir pētniecības un tehnoloģiju joma, kas apvieno fluīdikas (jo īpaši [[mikrofluīdika]]s) un [[optika]]s priekšrocības. Šīs tehnoloģijas lietojumi ietver [[displejs|displejus]], biosensorus, [[laboratorijas čips|laboratorijas čipus]], [[lēca]]s, molekulārās attēlveidošanas rīkus.

sentences:
{{Noformējums}}
{{papildu atsauces+}}
'''Tālmācība''' ir studiju forma, kas ir īpaši piemērota strādājošiem cilvēkiem. Latvijā tālmācība aktualizējusies 20. gadsimta 90. gados. Tradicionāli par tālmācību tiek saukta izglītības ieguves forma, kuras pamatā ir pastāvīgas studijas bez tieša un nepārtraukta kontakta ar mācību spēku. Saskaņā ar LR Izglītības likumu, tālmācība tiek definēta kā neklātienes izglītības paveids.
Izvēloties tālmācību, pieaugušajam ir jābūt psiholoģiski gatavam rūpīgai studiju kursu apguvei, ir nepieciešams apzināties savas iepriekšējās zināšanas, spējas, intereses, vēlmes un vajadzības. Studējošajam ir jābūt gatavam pastāvīgam mācīšanās procesam. Tālmācībā iesaistīto pieaugušo var saukt par autonomu studējošo, kuru raksturo aktīva līdzdalība studiju procesā, uzskati, ka mācības ir sadarbība ar apkārtējo pasauli. Autonoms studējošais izprot savu mācīšanās stilu, viņam raksturīga aktīva pieeja mācību uzdevumiem, viņš spēj uzņemties risku savu mācību mērķu sasniegšanā, prot pamatot spriedumus un atzinumus.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Tehnoloģija sabiedrībā]]

sentences: '''Nezāles''' ir [[Augi|augu]] sugas, kas pret cilvēka gribu ieviešas apstādītajās platībās.<ref name="LPE">{{LPE|7|...}}</ref> Nezāles var būt arī citas šķirnes vai sugas [[kultūraugi]] sējumā, meža stādījumā vai dārzā. Nezāles konkurē ar kultūraugu par barības vielām, gaismu, mitrumu un citiem augšanas apstākļiem. Tā kā vienādos ekoloģiskos apstākļos tīruma [[Lakstaugs|lakstaugu]] (kultūraugu + nezāļu) kopējā [[masa]] ir konstants lielums, tad nezāļu masai palielinoties, samazinās kultūraugu masa un raža. Daudzas nezāles ir arī [[Fitopatoloģija|kultūraugu slimību un kaitēkļu starpnieki]]. Tās var nodarīt ievērojamus zaudējumus [[lauksaimniecība]]i.

sentences:
pārrakstīta uz [[ola]]s ]]
'''Ontoloģija''' (no {{val|grc|ὄντος}} (''ontos'') — 'esošais' un ''λόγος'' (''logos'') — 'vārds, mācība') [[Filozofija|filozofijas]] zinātnē ir mācība par esamību, esamības būtības noteicošajām iezīmēm. Pieņēmumi par to, kādas lietas pastāv vai var pastāvēt attiecīgajā [[īstenība]]s jomā, kādi varētu būt to eksistences apstākļi, no kā un kādā veidā tās varētu būt atkarīgas utt.; katrai zinātnes nozarei un katrai teorijai ir sava ontoloģija.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Restaurētā tvaika lokomotīve Гр-319 "Ferdinands".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kcell''<br />''«Кселл» АҚ''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1998. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Almati]]
| location_country = {{KAZ}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Kazaktelekom]]'' (75 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.kcell.kz kcell.kz]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Kcell''''', uzņēmuma nosaukums ''Ksell AK'' ({{val|kz|«Кселл» АҚ}}), ir [[Kazahstāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas ir dibināts 1998. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Almati]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Gavars''' var būt:

sentences:
(1940).]]
'''Hanko pussala''' ({{val-fi|Hankoniemi}}, {{val-sv|Hangö udd}}) ir [[Somu līcis|Somu jūras līča]] [[pussala]] [[Somija]]s dienvidos. Tā ir apmēram 30 km gara un 10 km plata. Līnija starp Hanko ragu Somijā un Pēzaspea ragu [[Igaunija|Igaunijā]] tiek uzskatīta par Somu jūras līča rietumu robežu.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Brīvības statuja
 |vietējais_nosaukums = ''The Statue of Liberty''
 |             attēls = Statue of Liberty 7.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorkas štats|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka|Brīvības sala}}
 |             autors = {{ubl|[[Frederiks Ogists Bartoldi]]|[[Gistavs Eifelis]]}}
 |        arhitektūra = [[neoklasicisms]]
 |               tips = [[kultūras piemineklis]]
 |          materiāls = [[varš]], [[tērauds]], [[betons]], [[granīts]]
 |            plstība = 5,95 ha
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 93 m
 |              sākts =
 |           pabeigts = 1876. gads
 |            atklāts = 1886. gada 28. oktobris
 |          īpašnieks = [[ASV Nacionālo parku dienests]]
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji = 4 miljoni 2018. gadā
 |          map_image = Ņujorka#Ņujorkas štats#ASV
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 40 | latm = 41 | lats = 21.15 | latNS = N
 |longd= 74 | longm=  2 | longs= 39.93 | longEW= W
 |extra         = {{designation list | embed=yes
   |            designation1 = WHS
   |    designation1_offname =
   |       designation1_type = Kultūras
   |   designation1_criteria = i, vi
   |       designation1_date = 1984 <small>(8. sesija)</small>
   |     designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/307 307]
   |  designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 82
 | lv  = Astoņdesmit divi
}}
'''82 (astoņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[81 (skaitlis)|81]] un [[83 (skaitlis)|83]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit otrā diena ir [[23. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[22. marts]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Maghagendorfīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-80
|ķīm_formula=NaMn(Mg,Fe,Fe)3(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļgani melns
|svītra=Pelēki zaļgana
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|امارت اسلامی افغانستان}}
''Imārat-i Islāmī-yi Afghānistān''
{{ara|د افغانستان اسلامي امارت}}
''Də Afġānistān Islāmī Imārat''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Afganistānas Islāma Emirāts
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Taliban.svg
|            karoga_nosaukums = Afganistānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of the Islamic Emirate of Afghanistan.svg.png
|           ģerboņa_nosaukums = Afganistānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Afganistānas himna|{{ara|دا د باتورانو کور}}]] (''Dā də bātorāno kor'')
|               kartes_attēls = Afghanistan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = {{flagicon image|Flag_of_Kabul.svg}} [[Kabula]]
|latd=34 |latm=31 |latNS=N |longd=69 |longm=08 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = Kabula, [[Kandahāra]], [[Herāta]], [[Mazārešarīfa]]
|              valsts_valodas = [[puštu]]
[[dari]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitārs]] [[Totalitārisms|totalitārs]] [[Teokrātija|teokrātisks]] [[islāma emirāts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Afganistānas emīri|Emīrs]]
|                valsts_galva = [[Hibatulla Ahundzada]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Afganistānas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Hasans Ahunds]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Galvenais Tiesnesis
|               valsts_galva3 = [[Abdelhakīms Ishākzai]]
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta neatkarība no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1919|8|8}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1919|8|19}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Afganistānas Islāma Republika|Islāma Republika]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|2004|1|26}}
|       neatkarības_notikums5 = ''Taliban'' ieņem Kabulu un atjauno emirātu
|         neatkarības_datums5 = {{dat|2021|8|15}}
|                 platība_km2 = 647500
|               platība_rangs = 41
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 33 332 025<ref name="CIA-pop">{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2119.html?countryName=Afghanistan&countryCode=af&regionCode=sas&#af | title= Population of Afghanistan | publisher= CIA World Factbook | work= CIA | year= 2010 | accessdate= 2010-10-12 | archive-date= 2017-06-07 | archive-url= https://web.archive.org/web/20170607234625/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2119.html?countryName=Afghanistan&countryCode=af&regionCode=sas&#af }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170607234625/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2119.html?countryName=Afghanistan&countryCode=af&regionCode=sas&#af |date=2017-06-07 }}</ref><ref>Pēdējā iedzīvotāju skaitīšana notika 1979. gadā</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 40
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 49,88
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 150.
| GDP_nominal = $20,889 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Afghanistan |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $588<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $69,553 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1,783<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}}  0,478
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 180.
|                        Gini = 29
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[afgāns]]
|                valūtas_kods = AFN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4:30
|              laika_zona_DST = nav vasaras laiks
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.af]]
|              tālsarunu_kods = 93
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 004
|              iso_kods_alfa2 = AF
|              iso_kods_alfa3 = AFG
}}

sentences:
{{Filmas infokaste| nosaukums latviski= Andalūzijas suns
  | attēls= Attēls:Unchienandalou plakats.jpg
  | paraksts= Filmas franču plakāts
  | nosaukums oriģinālvalodā= Un chien andalou
  | valsts= [[Francija]]
  | režisors= [[Luiss Bunjuels]]
  | producents= Luiss Bunjuels
  | scenārija autors= Luiss Bunjuels
[[Salvadors Dalī]]
  | galvenajās lomās= [[Simona Māreija]]
[[Pjērs Batkefs]]
Luiss Bunjuels
Salvadors Dalī
[[Haime Miravils]]
  | mūzika=
  | operators=
  | montāža= Luiss Bunjuels
  | izdošanas laiks= {{dat|1929|6|6}}
  | ilgums= 16 min
  | valoda= [[mēmais kino|mēmā filma]], teksts [[franču valoda|franču val.]]
  | budžets= < 100,000 franki
  | imdb= 0020530
  }}

sentences: '''Asīrija''' ([[akadiešu valoda|akadiešu]]:𒀸𒋩, [[sīriešu valoda|sīriešu]]: ܐܬܘܪ vai ܐܫܘܪ) bija [[Senā Divupe|Senās Divupes]] lielvalsts [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Savas attīstības agrīnajā stadijā tā pletās uz dienvidiem apmēram no mūsdienu [[Irāka]]s ziemeļu robežas, aptvēra [[Tigra]]s upes ieleju un vairākas tās pietekas. Austrumos Asīrija robežojās ar [[Zāgrosas kalni]]em, bet rietumu virzienā pletās Divupes līdzenums. Dienvidos Asīrija robežojās ar [[Babilonija|Babiloniju]] un [[Šumera|Šumeru]] (vēlāk Šumera Akada). Asīrijas lielākās [[pilsēta]]s bija [[Ašūra]] (mūsdienu Šārkata Irākā) un [[Ninīve]] (mūsdienu [[Mosula|Mosulā]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Fairbanks''''' var būt:
* [[Fērbenksa]];
* [[Čārlzs Fērbenkss]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Peugeot''
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                = Peugeot Logo.svg
| Dibināšanas_datums  = 1882. gads
| Sēdeklis            = {{vieta|Francija|Sošo}}
| Vadība              = Filips Varēns (CEO), <br /> Žans-Pjērs Pluē (Galv. dizainers)
| Darbinieku_skaits   = 201 690 (2010)
| Apgrozījums         = €54.4 miljardi (2008)
| Bilance             = €0.4 miljardi (2008)
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa          = [http://www.peugeot.lv www.peugeot.lv]
}}
'''''Peugeot''''' ir [[Francija|Francijā]] bāzēts ''[[Stellantis]]'' grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. ''Peugeot'' ir otrs lielākais automašīnu ražotājs [[Eiropa|Eiropā]], aiz ''[[Volkswagen]]''.

sentences: '''25. aprīlis''' ir gada 115. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (116. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 250 dienas. Ziemeļu puslodē pēdējā diena, kurā var būt [[Lieldienas]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 58
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 19
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ce
|             atommasa = 140,116
|   valences elektroni = [Xe]4f15d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Cērija paraugs ampulā [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +3, +2
|  elektronegativitāte = 1,12
|              blīvums = 6770
|  kušanas temperatūra = 1068 K (795 °C)
| viršanas temperatūra = 3716 K (3443 °C)
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Zemes noslīdenis pie Gūtmaņa alas.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Negantais treneris
| attēls                   =  Rebound film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rebound''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Kars]]
| producents               =
* [[Roberts Simondss]]
| scenārija autors         =
* [[Džons Lūkass]]
* [[Skots Mūrs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Vendija Rakela Robinsone]]
* [[Horācijs Sanzs]]
* [[Megana Mulalija]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Robert Simonds Productions]]''
* ''[[Runteldat Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|1||}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/rebound-2005|title=Rebound|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191102113028/https://bbfc.co.uk/releases/rebound-2005|archivedate={{dat|2019|11|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|33,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0376108/?ref_=bo_se_r_1|title=Rebound|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Negantais treneris"''' ({{val|en|Rebound}}) ir 2005. gada ASV sporta kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Kars]]. Galvenās lomas atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Brekins Meijers]], [[Vendija Rakela Robinsone]], [[Horācijs Sanzs]] un [[Megana Mulalija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|1||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis cephalonnica
| suga_lv       = Peloponēsas glodene
|      binomial = Anguis cephalonnica <small>([[Franz Werner|Werner]], 1894)</small>
| kategorijas   = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Zilupes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Zilupe]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Zilupe]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dundagas pagasts}}

sentences: '''11. maijs''' ir gada 131. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (132. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 234 dienas.

sentences:
{{Biotakso infokaste
| attēls = Video Irish Yellow Slug (Limacus maculatus) with slug mites (28919510073).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| klase = Gastropoda
| klase_lv = Gliemeži
| apakšklase = Pulmonata
| apakšklase_lv = Plaušgliemeži
| kārta = Stylommatophora
| kārta_lv = Kātacu plaušgliemeži
| kārta_r = Kātacu plaušgliemežu kārta
| virsdzimta = Limacoidea
| virsdzimta_lv = Lauku kailgliemeži
| virsdzimta_r = Lauku kailgliemežu virsdzimta
| dzimta = Limacidae
| dzimta_lv = Lauku kailgliemeži
| dzimta_r = Lauku kailgliemežu dzimta
| ģints = Limacus
| ģints_lv =
| suga = Limacus maculatus
| suga_lv = Zaļganais kailgliemezis
| binomial = Limacus maculatus, (Kaleniczenko, 1851)
| sinonīmi =
* Limax ecarinatus (O. Boettger, 1881)
| kategorijas = nē
}}
'''Zaļganais kailgliemezis''' (''Limacus maculatus'') ir [[lauku kailgliemežu dzimta]]s [[gliemeži|gliemezis]].<ref>Stalažs A., Dreijers E. Gliemju latviskie nosaukumi. Scripta Letonica 2(1) © RPD Science, 2015.</ref> Tā ir Latvijā [[Sveša suga|sveša]] sauszemes gliemežu suga, kas pirmo reizi konstatēta 2010. gadā. Lai noskaidrotu sugas izplatību, [[Latvijas Malakologu biedrība]] zaļgano kailgliemezi pasludināja par [[Gada gliemis Latvijā|Gada gliemi]] 2024.<ref name=dabasdati>[https://dabasdati.lv/lv/article/gada-gliemis-2024-ndash-zalganais-kailgliemezis/ Gada gliemis 2024 – zaļganais kailgliemezis] Dabasdati.lv Skatīts: 2024.01.28.</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Senegal|Senegāla}}

sentences: '''Lisabonas stratēģija''' ({{val|en|Lisbon Strategy}}), pazīstama arī kā '''Lisabonas process''' (''Lisbon Process'') vai '''Lisabonas dienaskārtība''' (''Lisbon Agenda''), ir [[Eiropas Savienība]]s ilgtermiņa attīstības [[plāns]], kā arī tā īstenošanas process. Lisabonas [[stratēģija|stratēģiju]] pieņēma [[Eiropas Komisija]] savā [[sesija|sesijā]] [[Lisabona|Lisabonā]] 2000. gadā. Stratēģijas [[mērķis]] bija risināt problēmas, saistītas ar lēno Eiropas Savienības [[ekonomiskā attīstība|ekonomisko attīstību]], atpalicību [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] jomā, nepietiekošo [[darba ražīgums|darba ražīguma]] izaugsmi u.c. jomās, tā, lai līdz 2010. gadam Eiropas Savienība kļūtu par [[konkurētspēja|konkurētspējīgāko]], dinamiskāko, uz [[zināšanas|zināšanām]] balstīto reģionu pasaulē.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Karolīnu salas
|attēls              = Mvey0290.jpg
|attēla paraksts     = [[Falalopa]]s sala pie [[Uliti]] atola
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=7|latm= |lats= |latNS=N |longd=153|longm= |longs= |longEW=E
|platība             = 1190
|garums              = 3400
|platums             =
|krasta līnija       = 7631
|augstākais kalns    = [[Totoloms]]
|augstums            = 791
|salu skaits         = 963
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PLW}}<br />{{FSM}}
|iedzīvotāji         = 126 075
|iedzīvotāju gads    = 2000
|blīvums             = 105,9
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Veno]]
|piezīme =
}}
'''Karolīnu salas''' ({{val|en|Caroline Islands}}) ir [[vulkāns|vulkānisku]] un [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Arhipelāgā izvietojušās divas valstis — [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvās Valstis]], kas aizņem arhipelāga lielāko daļu, un [[Palau]] arhipelāga rietumos. Arhipelāgā ietilpst vairāk kā 900 salu, bet tikai neliela daļa no tām ir apdzīvotas. Salas apdzīvo vairākas [[Mikronēzija (reģions)|mikronēziešu]] tautas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Haplophrentis.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Haplophrentis}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Hyolitha
| tips_lv =Hiolīti
| iedalījums=
* †{{TaksoSaite|Orthothecimorpha}}
* †{{TaksoSaite|Hyolithomorpha}}
| kategorijas = nē
}}
'''Hiolīti''' (''Hyolitha'') ir izmirušu organismu grupa, kuru dažādās klasifikācijās vai nu tiek uzskatīta par [[gliemji|gliemju]] [[Klase (bioloģija)|klasi]], vai arī par patstāvīgu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tipu]]. Tiek vilkta arī hiolītu radniecība ar [[sipunkuli]]em. Hiolītu pārakmeņojumi ir zināmi nogulumos no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Perms|permam]]. Kembrija nogulumos hiolīti tiek lietoti kā [[vadfosilija]]s.
s [[vidējais ordoviks|vidējā ordovika]].]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Macaroni Penguins (js).jpg
| att_nosaukums = [[Zeltcekula pingvīns]] (''Eudyptes chrysolophus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|         ģints = Eudyptes
|      ģints_lv = Cekulainie pingvīni
|      binomial = Eudyptes <small>([[Vieillot]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Cekulainie pingvīni''' (''Eudyptes'') ir [[pingvīnu dzimta]]s (''Spheniscidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Cekulaino pingvīnu ģints apvieno 7 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> lai gan dažādās sistemātikās var būt atšķirīgs sugu skaits.<ref name=pkpen>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pkpenguins.com/crested.htm |title=Crested Penguins ( Eudyptes) |access-date={{dat|2011|12|12||bez}} |archive-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120301090037/http://www.pkpenguins.com/crested.htm }}</ref> Dažas no sugām tiek reizēm sistematizētas kā pasugas.

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences: '''Elektroniskā demokrātija''' (saīsinājumā '''e-demokrātija''') jeb '''interneta demokrātija''' ir jēdziens, ko izmanto 21. gadsimta [[informācijas un sakaru tehnoloģijas]], lai veicinātu [[demokrātija|demokrātiju]]. Tas nozīmē valsts pārvaldes veidu, kurā visi valsts pilsoņi, kas sasnieguši noteiktu vecumu, ir vienlīdz piemēroti dalībai likumu izstrādē, pieteikumos un izveidē. Elektroniskā demokrātija ietver sociālus, ekonomiskus un kulturālus nosacījumus, kas ļauj brīvu un vienlīdzīgu politiskās pašnoteikšanās praksi.<ref>Jafarkarimi H., Sim A., Saadatdoost R., Hee J.M. (Jan 2014) The Impact of ICT on Reinforcing Citizens’ Role in Government Decision Making. ''International Journal of Emerging Technology and Advanced Engineering''. Retrieved 20 Nov 2015 [http://www.ijetae.com/files/Volume4Issue1/IJETAE_0114_109.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160417235102/http://www.ijetae.com/files/Volume4Issue1/IJETAE_0114_109.pdf |date={{dat|2016|04|17||bez}} }}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Senecio sylvaticus|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Asteru rinda|attēls=Starr 060929-0681 Senecio sylvaticus.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|autors=L|dzimta=Asteraceae|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Senecio|ģints_lv=Krustaines|suga=Senecio sylvaticus|suga_lv=Meža krustaine|kategorijas=nē|rinda=Asterales}}'''Meža kurstaine''' ({{val|la|Senecio sylvaticus}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]]; tās plašo izplatīšanos veicinājuši [[Mežs|mežu]] izcirtumi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/senecio-sylvaticus-l/|title=meža krustaine - Senecio sylvaticus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-18}}</ref>

sentences: '''Feska'''<ref>Baldunčiks J., Pokrotniece K. Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Jumava, 2005 177. lpp</ref> ([[grieķu valoda|grieķu]]: Φέσι, [[turku valoda|turku]]: ''Fes''), arī '''čečeja''' un '''tarbušs''' ([[arābu valoda|arābu]]: '''طربوش''') ir sarkana [[filcs|filca]] [[cepure]], kas līdzīga īsam [[konuss|konusam]]. Par feskas izcelsmes vietu uzskata [[Grieķija|Grieķiju]], un to 19. gadsimtā valkāja [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijā]] dažādu reliģiju un tautību iedzīvotāji. Pēc [[Osmaņu impērijas sadalīšana|impērijas sadalīšanas]] feskas popularitāte ievērojami mazinājusies. Cepures nosaukums cēlies no [[Fēsa]]s pilsētas ([[Maroka]]) nosaukuma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Porfirijs
|          vārds_orig = Πορφύριος
|              attēls =Porfirio.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =ap [[234]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Tīra, [[Romas impērija]]
([[Sūra (pilsēta)|Sūra]], {{LIB}})
|           m_dat_alt =ap [[305]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[neoplatonisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[Porfirija koks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Kasijs Longīns]], [[Plotīns]]
|           skolnieks =[[Jamblihs]]
|          ietekme_no =[[Plotīns]], [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis =[[Boēcijs]], [[sholastika]]
|               darbi ="[[Izagoģija]]" (Εἰσαγωγή)
|              valoda =[[grieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Mangaļmuiža''' ({{val|de|Magnushof}}) bija dzimtīpašums, vēlāk '''Mangaļu-Mīlgrāvja valsts muiža''' tagadējā [[Trīsciems|Trīsciemā]], kura atradās zemēs pie [[Langa]]s iztekas (tagadējās ietekas) no [[Ķīšezers|Ķīšezera]].<ref>Magnushof, J.K.Broces pārzīmēta Rīgas pilsētas mērnieka Ē.Tolka karte, 1701.//Broce J.K. ''Zīmējumi un apraksti.'' 2.sējums. Rīga: Zinātne, 1996. 462.lpp.</ref>

== Vēsture ==
18. gadsimtā Mangaļmuiža ({{val|de|Magnusholm}} — Magnusa sala) jeb '''Meņģeles muiža'''<ref>nejaukt ar Gaujas Meņģeļu muižu - Sānkauli jeb [[Carnikavas muiža|Carnikavas muižu]]</ref> atradās [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķa]] [[Daugavgrīvas draudzes novads|Daugavgrīvas draudzes novadā]]. Vēl 1782. gadā "ar četriem Daugavgrīvas zemniekiem" bija mūža lietošanā virsnieka [[Budbergi-Benninghauzeni|Jēkaba Budberga]] (''Jacob Friedrich von Budberg'') atraitnei [[Marija Elizabete Budberga (fon Belova)|Marijai Elizabetei]], nākamā Krievijas ķeizara [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandra I]] skolotāja un [[Krievijas Impērija]]s ārlietu ministra [[Andrejs Eberhards Budbergs|Andreja Eberharda Budberga]], kas dzimis Mangaļmuižā, mātei <ref>Hupel, August Wilhelm. ''Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland: Nebst vollständigen Register über alle drey Bände.'' 3 Bänd. Riga: Johann Friedrich Hartknoch, 1782. S.54, 56</ref> .

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Ilisimatusarfik
|image             = Ilimmarfik.jpg
|image_caption = Grenlandes Universitātes ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1987
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Grenlande#Ziemeļamerika
| latd  = 64.190833 | latNS  = N
| longd = 51.696111 | longEW = W
|staff             = akadēmiskais - 14, administratīvais - 21
|students          = 800
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://uni.gl/
|logo              = University of Greenland logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Oogoniji''' ir primārās [[dzimumšūna]]s, kas [[ovoģenēze]]s vairošanās periodā vairākkārt dalās. [[Zīdītāji|Zīdītāju]] sievišķo dzimumšūnu vairošanās notiek tikai embrionālās attīstības laikā. Ap sievišķajām dzimumšūnām izveidojas apvalks no mazākām [[Šūna|šūnām]]. Šīs šūnu grupas kopā ar dzimumšūnu veido [[folikula|folikulu]]. Pēc tam dzimumšūnu un folikulu attīstībā uz ilgāku laiku apstājas un atsākas, tikai sasniedzot [[Dzimumnobriedums|dzimumbriedumu]].

sentences: '''Klase''' ({{val|la|classis}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Klase ir nākamā vienība aiz [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Klašu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[kārta]]s. Vienību klase lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vistas]]
[[Kategorija:Fazānu dzimta]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maltas vanags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|375 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 101 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1941|10|3}}
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| operators = [[Arturs Edesons]]
| oriģinālnos = ''The Maltese Falcon''
| mūzika = [[Ādolfs Doičs]]
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Mērija Astore]]
* [[Gladisa Džordža]]
* [[Pēters Lorre]]
* [[Bārtons Makleins]]
* [[Lī Patriks]]
* [[Sidnijs Grīnstrīts]]
| scenārijs = Džons Hjūstons
| producents =
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| žanrs = ''film noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Maltese Falcon (1941 film poster).jpg
| imdb =
}}'''"Maltas vanags"''' ({{Val|en|The Maltese Falcon}}) ir 1941. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Mērija Astore]], [[Gladisa Džordža]], [[Pēters Lorre]], [[Bārtons Makleins]], [[Lī Patriks]] un [[Sidnijs Grīnstrīts]]. Filma ir balstīta uz [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1931. gada grāmatas ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Ogams''' ({{val-ga|Ogam}}, {{izrunā|ˈoːmˠ}} vai {{IPA|[ˈoːəmˠ]}}) ir [[alfabēts]], kuru [[viduslaiki|viduslaiku]] sākumā [[Britu salas|Britu salās]] galvenokārt [[ķelti]] un [[pikti]] izmantoja [[senā īru valoda|senās īru valodas]] pierakstīšanai. Ogams tiek saukts arī par "[[ķelti|ķeltu]] koka alfabētu" ({{val-en|Celtic Tree Alphabet}}). Rakstību izmantoja no 4. līdz 10. gadsimtam. Rakstības nosaukuma [[etimoloģija]] tiek saistīta ar [[īru mitoloģija]]s zināšanu un gudrības dievu [[Ogma|Ogmu]], lai gan šis apgalvojums nav pilnībā apstiprināts.

sentences: '''Verdenas līgums''' bija [[843]]. gadā [[Verdena|Verdenā]] parakstīts līgums, kura rezultātā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] mazdēli [[Lotars I]], [[Ludviķis Vācietis]] un [[Kārlis II Plikgalvis]] sadalīja savā starpā vectēva atstāto [[Franku impērija|Franku impēriju]].

sentences:
<pre>{{Purva infokaste
| nosaukums       =
| attēls          =
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| vietaskarte     = <!-- Latvija -->
| vietaskartes_izmērs =
| reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d =  | plat_m =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m  =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| koord           =
| citi nosaukumi  =
| atrašanās vieta =
| tips            =
| platība         =
| kūdra           =
| augi            =
| dzīvnieki       =
| ezeri           =
| akači           =
| salas           =
| citas_daļas     =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Infobox animanga/Header
| title_name = Naruto
| image = naruto.jpg
| size = 300px
| caption = Clockwise from top: Kakashi Hatake, Iruka Umino, Sakura Haruno, Naruto Uzumaki, and Sasuke Uchiha
| ja_name = NARUTO - ナルト -
| ja_name_trans = Naruto
| genre = [[Action movie|Action]], [[Drama]], [[Fantasy]], [[Comedy]]
}}
{{Infobox animanga/Anime
| title = Naruto
| director = Hayato Date
| studio = [[Studio Pierrot]]
| licensor = {{flagicon|Japan}} [[Aniplex]]

{{flagicon|United States}} [[Viz Media]]
 {{flagicon|United Kingdom}} [[Manga Entertainment]]
| network = {{flagicon|Japan}} [[Animax]], [[TV Tokyo]]
| first_aired = [[October 3]], [[2002]]
| last_aired = [[February 8]], [[2007. gads|2007]]
| num_episodes = 220
| list_episodes = List of Naruto episodes
}}
{{Infobox animanga/Anime
| title = Naruto Shippūden
| director = Hayato Date
| studio = [[Studio Pierrot]]
| network = {{flagicon|Japan}} [[Animax]], [[TV Tokyo]]
|licensor= {{flagicon|Japan}} [[Aniplex]]
| first_aired = [[February 15]], [[2007. gads|2007]]
| last_aired = ongoing
| num_episodes = 37 (as of November 29, 2007)
| list_episodes = List of Naruto: Shippūden episodes
}}
{{Infobox animanga/Footer}}
'''Naruto''' ({{val|ja|ナルト}}, ''Naruto'') ir Masaši Kišimota [[manga]] un pēc tās motīviem zīmētais [[anime]] seriāls par hiperaktīvu pusaugu [[nindzja|nindzju]] Naruto Uzumaki, kurš pastāvīgi atrodas sapratnes meklējumos.

sentences: '''Cīpsla''' ({{val-la|tendo}}) ir blīvo saistaudu tips, kas sastāv no resniem, cieši savienotiem paralēliem kolagēnšķiedru pinumiem, kas organizējas paralēli cits citam. Starp pinumiem novietojas [[fibrocīti]], kurus dēvē par cīpslu šūnām jeb [[tendinocīti]]em, un neliels [[Fibroblasti|fibroblastu]] un bazālās [[Amorfā viela|amorfas vielas]] daudzums.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
— [[botulisms|botulisma]] izraisītājas]]
'''Mikroorganismi''' ({{val|el|μικρός}} (''mikros'') — ‘mazs’ + ‘organismi’), '''mikrobi''' jeb '''sīkbūtnes'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=s%C4%ABkb%C5%ABtne&list=s%C4%ABkb%C5%ABtne&lang=LV |title= sīkbūtne |publisher= Akadēmiskā terminu datubāze |accessdate= 2020. gada 22. jūnijā}}</ref> ir tik ļoti mazi [[organisms|organismi]], ka tos nav iespējams saskatīt ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]], bet tikai ar [[mikroskops|mikroskopu]]. Mikroorganismi kļūst saredzami ar neapbruņotu aci tikai tad, ja tie ļoti savairojas, piemēram, [[raugs|raugi]] nefiltrētā [[alus|alū]], [[tējas sēne]] (kas patiesībā ir raugu un [[baktērijas|baktēriju]] simbiotiska sabiedrība, nevis atsevišķa sēņu suga) vai [[Gļotas|gļotu]] slānis uz kanalizācijas caurulēm. No šo būtņu mazajiem izmēriem arī cēlies to nosaukums. Ikdienas valodā tas ir sinonīms [[vienšūnas organisms|vienšūnas organismiem]]. Mikroorganismu pasaule ir ārkārtīgi daudzveidīga. Pie tiem pieder [[baktērijas]], [[aktinomicētes]], mikroskopiskās [[sēnes]], mikroskopiskās [[aļģes]], [[vienšūņi]] un [[vīruss|vīrusi]].

sentences: '''Esteres grāmata''', viena no [[ebreji|ebreju]] un [[kristieši|kristiešu]] [[Bībele]]s grāmatām kurā aprakstīta neizdevusies intriga, kuras plāns bija iznīcināt visus [[Ahamenīdu impērija|Ahamneīdu impērijā]] (ikdienā [[Persijas impērija]]) dzīvojošos ebrejus. Ebreju [[Purims|Purima]] svētki joprojām tiek svinēti tā, kā tie noteikti Esteres grāmatā. Grāmata izceļas ar to, ka tajā nav pieminēts Dievs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Slampes pagasts
| karte             = Slampes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Slampe
| platība           = 155,1
| iedzīvotāji       = 1970<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1719 / 155.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Viļāni
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Viļānu HES.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Viļānu HES
 | image_flag               = Flag of Viļāni.svg
 | flag_link                = Viļānu karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Viļāni.svg
 | shield_link              = Viļānu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd = 56| latm = 33| lats = 09| latNS =N
| longd = 26| longm = 55| longs = 29| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Rēzeknes novads]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = {{dat|1495}}
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = kopš [[1928]]. gada
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Welonen}}
{{val|pl|Wielony}}
 | area_total_km2           = 4.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Viļāni}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 115
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4650
 | website                  = {{URL|www.vilanunovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Viļāni''' ir pilsēta [[Latgale|Latgalē]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]. Izvietojusies [[Malta (upe)|Maltas]] upes krastā autoceļu [[A12]] ([[Eiropas autoceļš E22|E22]]), [[P58]] (Viļāni — [[Preiļi]] — [[Špoģi]]) un [[P59]] (Viļāni — [[Ružina]] — [[Malta (Maltas pagasts)|Malta]]) krustojumā pie [[dzelzceļš|dzelzceļa līnija]]s [[Rīga]]—[[Maskava]] iecirkņa [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]] {{nobr|215 km}} attālumā no [[Rīga]]s un {{nobr|27 km}} — no [[Rēzekne]]s. Pilsētas tiesības Viļāni ieguva {{dat|1928}}.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
[[Kategorija:Voleri]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Voleri]]

sentences: '''15. februāris''' ir gada 46. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 319 (320 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences: '''Apzināta radīšana''' ({{val-en|intelligent design}}) ir pieņēmums, ka [[Visums|Visumā]] noteiktas īpatnības un [[dzīvība|dzīvās būtnes]] ir vislabāk izskaidrojamas [[Spriešana|apzināta]] cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar [[dabiskā izlase|dabiskās atlases]] teorijas palīdzību.<ref name="DIposition">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.discovery.org/csc/topQuestions.php#questionsAboutIntelligentDesign |title=Top Questions-1.What is the theory of intelligent design? |publisher=Discovery Institute |accessdate=2007-05-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ideacenter.org/stuff/contentmgr/files/393410a2d36e9b96329c2faff7e2a4df/miscdocs/intelligentdesigntheoryinanutshell.pdf |title=Primer: Intelligent Design Theory in a Nutshell |website=http://www.ideacenter.org/ |publisher=Intelligent Design and Evolution Awareness Center |year=2004 | accessdate = 2007-05-13 |format=PDF}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.intelligentdesignnetwork.org/ | title = Intelligent Design |publisher=Intelligent Design network |year=2007 |accessdate=2007-05-13}}</ref> Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar [[Dievs|Dievu]]. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā [[evolūcijas teorija]]i, kuru izveidoja [[Čārlzs Darvins]]. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences: , apakšā). No Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".]]

sentences:
<!-- Ja veidnē atstāj tukšu parametru "datums", tā rāda: ''Šobrīd nav nevienas plānotas vikitikšanās'' -->{{Vikitikšanās
| nosaukums  = [[Vikipēdija:Vikitikšanās/Rīga 2018. gada 13. augustā|Vikisanāksme]]
| datums     = {{dat|2018|8|13}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = 87 000 raksti, Wikimania iespaidi, nākamie pasākumi
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{U|Papuass}}
# {{U|Treisijs}}
# {{U|Biafra}}
# {{U|Titāns}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Zuiks}}
# {{U|GreenZeb}}
# {{U|Marruciic}}
}}

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nekā personīga
| operators =
| attēls = NoHardFeelings 1115x1715 LV Preview.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džīns Stupnickis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Endrū Barts Feldmans]]
* [[Lora Benanti]]
* [[Natālija Moralesa]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Hard Feelings''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Saks Picture Company''
* ''Odenkirk Provissiero Entertainment''
* ''Excellent Cadaver''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Motion Picture Group|Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|6|23|ASV|2023|6|28|Latvija}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|87,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15671028/|title=No Hard Feelings (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nekā personīga"''' ({{Val|en|No Hard Feelings}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džīns Stupnickis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Endrū Barts Feldmans]], [[Lora Benanti]], [[Natālija Moralesa]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Afognaka
|attēls              = Afognak coastline.jpg
|attēla paraksts     = Kazakova līcis salas piekrastē
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Afognak''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]]
|arhipelāgs          = [[Kodiakas arhipelāgs]]
|latd=58|latm=15|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=30|longs= |longEW=W
|platība             = 1812,6
|garums              = 69
|platums             = 37
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 776
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 169
|blīvums             = 0,09
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Aleneva
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Afognaka''' ({{val|en|Afognak}}, {{val|ems|Agw’aneq}}) ir sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]], [[Kodiakas arhipelāgs|Kodiakas arhipelāga]] otra lielākā sala. Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, ietilpst Kodiakas salas boro. Salā dzīvo ap 160 iedzīvotājiem, vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta ir Alenevas [[vecticībnieki|vecticībnieku]] ciems salas dienvidaustrumos ar 37 iedzīvotājiem (2010). Salas pirmiedzīvotāji [[alutīki]] salu pameta pēc postošās 1964. gada [[zemestrīce]]s; tie pārcēlās uz jaunuzbūvēto Portlaionsas ciemu Kodiakas salā.<ref>[https://www.afognak.org/about-nva/our-story/ The Native Village of Afognak]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pjērs Savonjāns de Braza
|     vārds_orig = ''Pierre Savorgnan de Brazza''
|         attēls = Pierre Savorgnan de Brazza by Paul Nadar.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kastelgandolfo]], [[Pāvesta valsts]]
([[Lacio]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Dakara]], [[Franču Rietumāfrika]]
({{SEN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Plume de Brazza 02.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences: '''Dolomītmerģelis''', '''dolomīta merģelis''' jeb '''domerīts'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C&lang=RU Akadēmiskā terminu datubāze - доломитовый мергель]{{Novecojusi saite}}</ref> ir mālaini karbonātisks [[nogulumiezis]], kurā [[Iezis|iezi]] veidojošais karbonātiskais [[minerāls]] ir [[dolomīts]], kas sastāda 50—75% no ieža kopējā daudzuma, bet pārējo daļu veido [[māls]]. Dolomītmerģeļi var būt saistīti ar pārejām starp dolomītiem, māliem, [[argillīti]]em un [[anhidrīta dolomītmerģeļi]]em.<ref>Геологический словарь, Том первый: Мергель доломитовый. Москва, Недра. 1978; 422. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] dolomītmerģeļi ir plaši izplatīti [[Augšdevons|Augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Antonijs Lielais
|dzimšanas datums=ap [[251]]. gadu
|nāves datums= [[356]]. gadā
|piemiņas diena=[[30. janvāris]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]]
|attēls=Saint-Anthony-Grk-ikon.png
|attēla izmērs=
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Herakleopole]], [[Ēģiptes province]], [[Romas impērija]]
(netālu no [[Benisuēfa]]s, [[Benisuēfas muhafāza]], {{EGY}})
|nāves vieta=[[Deirmarī]], [[Ēģiptes province]], [[Romas impērija]]
(pie [[Svētā Antonija klosteris|Svētā Antonija klostera]], [[Suecas muhafāza]], {{EGY}})
|nosaukums= Mūku kustības tēvs
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=zvans, cūka, grāmata, tau krusts
|aizbildnis=ādas slimības, grozu pinēji, kaprači
|svētvietas=[[Svētā Antonija klosteris]], [[Suecas muhafāza]], {{EGY}}
''[[Saint-Antoine-l'Abbaye]]'', [[Izēra]], {{FRA}}
|strīdi=
}}

sentences: '''Tirgus stratēģija''' nosaka galvenos uzņēmuma [[tirgdarbība]]s mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks [[tirgvedības plāns]]. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, [[Pozicionēšana (tirgzinība)|pozicionējuma]] aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.<ref>[https://www.thebalance.com/first-steps-to-marketing-a-small-business-2295223 Marketing Strategy vs. Marketing Plan]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas |title=Ne soli bez mārketinga stratēģijas |access-date={{dat|2017|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102945/http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas }}</ref>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Nepietiekams uzturs
| image           = Orange ribbon.svg
| image_size      = 170
| alt             =
| caption         = Oranža lente simbolizē nepietiekama uztura problēmas
| specialitāte    = [[endokrinoloģija]], [[intensīvās aprūpes medicīna]]
| simptomi        = [[svara zudums]], [[kaheksija]], samazināta [[muskuļi|muskuļu]] un zemādas [[audi|audu]] masa, [[tūska]]s, pietūkušas [[lūpas]] un [[smaganas]], muskuļu sāpes un [[krampis|krampji]]
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = nepietiekama [[uzturvielas|uzturvielu]] uzņemšana, [[pārtikas trūkums]], [[ēstgriba]]s zudums
| riski           = nevar [[zīdīšana|barot ar krūti]], [[gastroenterīts]]
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = E40-E46
| ICD9            = 269, 269.8
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000404
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Viktorija Džastisa
|      Vārds_orig = ''Victoria Justice''
|          Attēls = Victoria Justice 2013.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Viktorija Džastisa 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|2|19}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Holivuda|3s=Holivuda (Florida)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, dejotāja
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records]]''<br />''[[Sony Music Entertainment]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.victoriajustice.net/ VictoriaJustice.net]
|         Dzimums = S
}}
'''Viktorija Džastisa''' ({{val|en|Victoria Justice}}; dzimusi {{dat|1993|2|19}}) ir amerikāņu [[aktrise]], [[dziedātāja]], dziesmu autore un [[dejošana|dejotāja]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
<includeonly>{{Infobox
| bodyclass  = vcard
| titleclass = fn org
| title      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| image      = {{#if:{{{image|}}}|{{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=220px}}}}
| caption    = {{{caption|}}}
| label1     = Mātes uzņēmums
| data1      = {{{parent|}}}
| label2     = Statuss
| class2     = category
| data2      = {{{status|}}}
| label3     = Priekštecis
| data3      = {{{predecessor|}}}
| label4     = Dibināts
| data4      = {{{founded|}}}
| label5     = Dibinātājs
| data5      = {{{founder|}}}
| label6     = Pēctecis
| data6      = {{{successor|}}}
| label7     = Valsts
| data7      = {{{country|}}}
| label8     = Vadības atrašanās
| class8     = label
| data8      = {{{headquarters|}}}
| label9     = Izplatīšanas zona
| data9      = {{{distribution|}}}
| label10    = Galvenās personas
| data10     = {{{keypeople|}}}
| label11    = Publikāciju veidi
| data11     = {{{publications|}}}
| label12    = Tematika
| data12     = {{{topics|}}}
| label13    = Daiļliteratūras [[Žanrs|žanri]]
| data13     = {{{genre|}}}
| label14    = Tipogrāfija
| data14     = {{{imprints|}}}
| label15    = Ienākumi
| data15     = {{{revenue|}}}
| label16 = Īpašnieks
| data16 = {{{owner|}}}
| label17    = Darbinieki
| data17     = {{{numemployees|}}}
| label18    = [[NASDAQ]]
| data18     = {{{nasdaq|}}}
| label19    = Oficiālā mājaslapa
| class19    = url
| data19     = {{{url|}}}
}}</includeonly><noinclude>
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Izdevniecības infokaste
| name         =
| image        =
| parent       =
| status       =
| founded      =
| founder      =
| successor    =
| country      =
| headquarters =
| distribution =
| keypeople    =
| publications =
| topics       =
| genre        =
| imprints     =
| revenue      =
| numemployees =
| nasdaq       =
| url          =
}}
</pre>

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Chaenorhinum minus (L.)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Chaenorhinum minus, 2020-06-20, West Mifflin, 01.jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Mazvīrceles|ģints=Chaenorhinum|suga=Chaenorhinum minus|suga_lv=Mazā mazvīrcele|sinonīmi=Antirrhinum minus L.}}'''Mazā mazvīrcele''' ({{val|la|Chaenorhinum minus}}, pazīstama arī kā "'''Mazvīrcele'''") ir augu suga [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]]. Sugas sākotnējais izplatības areāls ir meklējams Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu daļā]], taču mūsdienās ir plaši sastopama arī citviet [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Amerika|Amerikā]] — sausās [[Nezāliene|nezālienēs]], uzbērumos, ceļu un dzelzceļu malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/chaenorhinum-minus-l-lange/|title=mazvīrcele - Chaenorhinum minus (L.) Lange - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-17}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēteris Liepiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Pēteris Liepiņš.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Kalsnavas pagasts]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Baltijas [[Apakšdevons|apakšdevona]] atklāšana.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pēteris Liepiņš''' ir latviešu ģeologs, paleontologs, ģeoloģijas un mineraloģijas zinātņu kandidāts (1953). [[LVU]] mācībspēks (lasīja arī lekcijas) (1939-1946), [[LPSR ZA Ģeoloģijas institūts|LPSR ZA Ģeoloģijas institūta]] līdzstrādnieks (1946-1964). Pētījis [[Devons|devona]] un [[Triass|triasa]] nogulumus [[Latvija]]s teritorijā. Viens no ievērojamākajiem [[Galvenais devona lauks|Galvenā devona lauka]] un [[Baltijas valstis|Baltijas]] ģeoloģijas un devona [[stratigrāfija]]s pētniekiem. Ir daudzu publikāciju autors.<ref>[https://www.lu.lv/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/dzimis-peteris-liepins-20230211/ LU muzejs (Pēteris Liepiņš).]</ref>

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences: '''Sviests''' ir [[piens|piena]] [[tauki|tauku]] koncentrāts, kas iegūts, sakuļot [[saldais krējums|saldo]] vai [[skābais krējums|skābo krējumu]] un atdalot izdalījušās [[paniņas]]. Papildus taukiem sviestā daļēji pāriet arī krējumā esošie [[fosfatīdi]], tostarp [[lecitīns]], kā arī [[olbaltumvielas]], [[minerālvielas]], [[laktoze]] un dažādi [[vitamīni]]. Saskaņā ar [[Eiropas Savienība]]s likumdošanu par sviestu var saukt tikai tādu piena tauku produktu, kura tauku saturs nav mazāks par 80%, bet ūdens saturs nepārsniedz 16%.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:103 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |page=99.—101 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:103 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences: '''Eirāzija''' ir uz [[Zeme]]s lielākā [[sauszeme]]s teritorija, kas apvieno [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]]. Visbiežāk Eirāziju uzskata par [[kontinents|kontinentu]], tai pat laikā dēvējot Eiropu un Āziju par pasaules daļām. Eirāzijas platība ir ap 55 miljoniem km² (36,2% Zemes sauszemes platības), tajā dzīvo ap 4,6 miljardi cilvēku (72,5% Zemes iedzīvotāju). Pirmais Eirāzijai apkārt apbrauca [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds]] [[1878]].—[[1879]]. gadā. Nosaukumu "Eirāzija" pirmais lietojis austrāliešu ģeologs Eduards Ziss (1883).

sentences: [[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

sentences: '''Avia BH-25''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] pasažieru [[lidmašīna]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
'''Dzeltenā tēja''' pēc savām īpašībām ir diezgan tuva [[zaļā tēja|zaļajai tējai]], tomēr, pateicoties vieglajai [[fermentācija]]i, tējas uzlējumam piemīt viegli dzeltena krāsa. Dzeltenā tēja tiek uzskatīta par elitāru un dārgu tēju, ko līdz pat 20. gs sākumam bija aizliegts izvest no [[Ķīna]]s, par šī likuma pārkāpšanu draudēja nāvessods.
Dzeltenā tēja tiek ievākta un apstrādāta tikai ar rokām. Tās pagatavošanai tiek izmantoti tikai tējas pumpuri - lai iegūtu vienu kilogramu tējas nepieciešami 25 000 tējas pumpuru. Tējas iegūšanai tiek audzēts salīdzinoši jauns tējas krūms ar izturīgiem, lieliem un sulīgiem zeltaini-zaļas krāsas pumpuriem, nosegtiem ar maigiem, baltiem matiņiem. Dzeltenās tējas sagatavošanas laikā tējas lapas netiek pakļautas augstas temperatūras iedarbībai, tādējādi fermentācija ir diezgan maza.
Dzelteno tēju pagatavo, to aplejot ar 60-70 grādus siltu ūdeni un ļaujot ievilkties apmēram 3 minūtes. Gatavajai tējai piemīt maiga garša un spēcīgs, izsmalcināts aromāts.

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Osamisa
 | official_name            = ''Ozamiz''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Ozamiz01.jpg
| image2                   = Ozamiz Philippines Streets.jpg
| image3                   = Cotta Fort walls (Baybay Santa Cruz, Ozamiz, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image4                   = Cathedral of St. Mary, Ozamis City, Misamis Occidental..jpg
| image5                   = Ozamiz port.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental ozamiz.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1948
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 51
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 169.95
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140334
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 51 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|http://ozamizcity.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Kepler-7b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas [[Liras zvaigznājs|Liras zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap [[Kepler-7]] [[Zvaigzne|zvaigzni]] 0,06 AU attālumā. 1 [[gads]] uz planētas ilgst tikai 4,88 [[Diennakts|diennaktīs]]. Planētas [[masa]] sastāda 0,433 [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] masas, bet tās rādiuss 1,478 reizes lielāks nekā Jupiteram. Aprēķini rāda, ka Kepler-7b vidējais [[blīvums]] ir apmēram 0,181 g/cm³, t.i. mazāk par vienu septiņpadsmito daļu no Jupitera blīvuma. Tas nozīmē, ka tā ir viena no "irdenākajām" pašlaik zināmajām planētām. Gāzveida gigants tiek ieskaitīts [[Karstie jupiteri|karsto jupiteru]] klasē.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Seda (nozīmju atdalīšana)|Seda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Seda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Sedas kultūras nams pēc rekonstrukcijas.JPG
| imagesize =
| image_caption = Sedas kultūras nams
| image_flag =
| flag_link = Sedas karogs
| image_shield = Seda COA.svg
| shield_link = Sedas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 39
| lats = 01
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 45
| longs = 04
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Sedde}}
| area_total_km2 = 2.03
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Seda}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 50
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4728
| website =
| footnotes =
}}
'''Seda''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Robežojas ar [[Jērcēnu pagasts|Jērcēnu pagastu]] un [[Plāņu pagasts|Plāņu pagastu]]. Nedaudz uz dienvidiem no pilsētas iet [[dzelzceļa līnija Rīga - Valga|dzelzceļa līnija Rīga — Valga]], uz tās — [[Seda (stacija)|dzelzceļa stacija Seda]]. 3 km uz dienvidiem no Sedas iet [[Latvijas galvenie autoceļi|galvenais autoceļš]] [[A3]]. Attālums līdz  [[Strenči]]em — 6 km, līdz novada centram [[Valmiera]]i — 25 km, [[Rīga]]i — 133 km.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds =
|Attēls =
|Att_izm =
|Fons = grupa
|Vieta =  [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnais metāls]]
[[tumšais ambients]]
|Gadi = 1991-2000
2009-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Mlapa = http://www.burzum.org/
|Dalībnieki = [[Vargs Vikerness]]
|Bij_dalībnieki = [[Eironimuss]]
[[Samoth]]
}}

sentences: '''Virkne''' [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtots [[saraksts]]. Līdzīgi kā [[kopa]], arī virkne sastāv no elementiem jeb locekļiem. Elementu skaits, kas var arī būt [[bezgalība|bezgalīgs]], tiek saukts par virknes garumu. Atšķirībā no kopas, virknē ir svarīga elementu kārtība, tāpat tajā var atkārtoties kāds no elementiem vairākas reizes. Virkne ir naturāla [[arguments (matemātika)|argumenta]] [[funkcija]], kuras vērtības tiek ņemtas no kāda skaitļu apgabala (tās ir skaitļu virknes) vai arī patvaļīgas [[kopa]]s. Virkni var apzīmēt kā sakārtotu kopu. To var uzdot gan ar vispārīgā locekļa formulu, gan ar [[rekurence]]s formulu.

sentences: '''Adžāri''' ([[Gruzīni|gruzīnu]]: აჭარლები ) ir [[Gruzīni|gruzīnu]] [[etnogrāfiskā grupa]]. Lielākā daļa dzīvo [[Adžārija|Adžārijā]] un runā [[Gruzīnu valoda|gruzīnu valodas]] [[Adžāru dialekts|adžāru dialektā]].

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Jans Berhmans
|      dzimšanas datums = {{dat|1599|3|13|N|bez}}
|          nāves datums = {{dat|1621|8|13|N|bez}}
|        piemiņas diena = {{dat||11|26|N|bez}}
|                  godā = [[Romas katoļu baznīca]]
|                attēls = Giovanni berchmans.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Flāmu Brabante]], {{vieta|Beļģija}}
|           nāves vieta = [[Roma]], [[Svētā Romas impērija|Vācu nācijas svētā Romas impērija]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = Svētā Ignācija baznīca, [[Roma]] {{ITA}}
|             nosaukums = jezuīts
| beatifikācijas datums = [[1865]].
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis = [[Pijs IX]]
|  kanonizācijas datums = {{dat|1888|1|15|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis = [[Leons XIII]]
|               simboli =
|            aizbildnis = [[ministrants|ministranti]], studenti
|            svētvietas = Svētā Ignācija baznīca [[Roma]], {{ITA}}
|                strīdi =
}}
'''Jans Berhmans''' ({{val-nl|Jan Berchmans}}), dzimis [[1599]]. gada 13. martā, miris [[1621]]. gada 13. augustā, bija jezuīts un kopš 1888. gada kanonizācijas - [[Romas katoļu baznīca|katoļu]] svētais. Viņš ir arī studentu un [[ministrants|ministrantu]] aizbildnis. Miris pavisam jauns - 22 gadu vecumā, bet jau savas dzīves laikā sasniedza svētumu.
Bija pazīstams ar savu dievbijību un pazemību.
== Biogrāfija ==
===Bērnība===
Jans Berhmans piedzima katoļticīgā piecu bērnu ģimenē, [[Flāmu Brabante|Flāmu Brabantes provincē]], [[Beļģija|Beļģijā]], toreiz. ''Diestā''. Jau bērnībā Janam bija tādas rakstura īpašības kā sirsnībā, laipnība, atvērtība un dzīvesprieks, kas bija par iemeslu tam, ka ar viņu gribēja draudzēties vienaudži. Krietno tikumu dēļ viņam vēlējās līdzināties arī draugi. No citiem bērniem Jans atšķīrās ar savu dievbijību. Kad zēnam vēl nebija septiņi gadi, viņam jau bija izveidojies ieradums rītos agri celties un kā [[ministrants|ministrantam]] piekalpot divās vai trīs [[Svētā Mise|Svētajās Misēs]]. Viņš ar īpašu uzmanību klausījās svētdienas sprediķi un regulāri devās svētceļojumā uz Šerpenhēveles svētnīcu, kas atradās dažu jūdžu attālumā no viņa dzimtās pilsētas lūdzoties [[Rožukronis|Rožukroni]] un iegrimstot apcerē.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: '''Mainīgais lielums''' [[matemātika|matemātikā]] ir ar burtu apzīmēts lielums, ar ko apzīmē kādu skaitli, kas ir vai nu patvaļīgs, vai nav zināms. Veicot [[algebra|algebriskus]] rēķinus ar mainīgajiem, it kā tie būtu skaitļi, var ātrāk atrisināt problēmu. Piemēram, ar kvadrātvienādojuma formulu var atrisināt jebkuru [[kvadrātvienādojums|kvadrātvienādojumu]], ievietojot dotā vienādojuma koeficientus formulā attiecīgo mainīgo vietā. Tāpat mainīgais lielums var būt vienkārši simbols, kas attēlo kaut kādus datus, kas parasti ir skaitlis, bet var būt arī kāds cits matemātisks objekts, piemēram, [[vektors]], [[matrica]] vai pat [[funkcija]].

sentences:
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Norvēģija|Norvēģijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Norvēģijas ir iekļautas '''8 vietas''' (7 — kultūras objekti un 1 — dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/no Norvēģija]</ref> Norvēģija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1977. gada [[12. maijs|12. maijā]].
== Sarakstā iekļautie objekti ==
{{Legend|#D0E7FF| — Pārrobežu objekts|outline=silver}}

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cīravas pagasts
| karte             = Cīravas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cīravas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cīravas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Cīrava
| platība           = 131,6
| iedzīvotāji       = 1047<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1047 / 131.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cirava.lv
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Citas nozīmes|efektivitāti ekonomikā|efektivitāte|efektivitāte}}
''' Efektivitāte''' ir [[rādītājs]] [[ekonomika|ekonomikā]], ar kura palīdzību mēra pakāpi, kādā [[sistēma]] vai tās sastāvdaļas sasniedz vēlamo rezultātu un izpilda savas funkcijas salīdzinājumā ar [[resurss|resursu]] patēriņu.

sentences: '''Vecmāte''' jeb '''akušiere''' (no {{val|fr|accoucher}} — 'palīdzēt dzemdībās') ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas nodrošina [[dzemdības|dzemdību]] palīdzību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Magnuss fon der Pālens
|     vārds_orig = ''Carl Magnus Freiherr von der Pahlen
Матвей Иванович Пален''
|         attēls = Magnus Freiherr von der Pahlen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Palmse]], [[Krievijas Impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls=
n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)8CH3
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9 °C
|viršanas temperatūra=174,1 °C
}}

sentences:
]]
'''Mežatundra''' ir pārejas [[bioma]] starp arktisko [[tundra|tundru]] un [[taiga|taigu]]; tajā mijas [[mežs|meža]] un tundras veģetācija.<ref>[https://tezaurs.lv/me%C5%BEatundra Tezaurs.lv Mežatundra]</ref> Mežatundras ainavām raksturīga nenoteikta robeža, tā stiepjas 30—300 km platā joslā [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos. Eirāzijā mežatundra stiepjas no [[Kolas pussala]]s rietumos līdz [[Indigirka]]s baseinam austrumos, Ziemeļamerikā — no [[Aļaska]]s rietumos līdz [[Labradoras pussala]]i austrumos.

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Albanuss
|     vārds_orig = ''Karl Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Daugavgrīvas mācītājmuiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1887
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Ādolfs Albanuss, māte - Helene Vilhelmīne, dzim. Dāla
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēne Briknere (''Helene Brückner'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
; ''17'' — sliežu salaidne vai sliežu metinājuma šuve.
]]
'''Krustenis''' ir paredzēts sliežu galvu krustošanai noteiktā leņķī α, ko sauc par krusteņa marku, ļaujot ritenim šķērsot atšķirīgu trajektoriju sliežu pavedienus. Krusteņa marka atkarīga no krusteņa leņķa. Jo šaurākā leņķī krustojas pavedieni, jo pārmijas pārvedlīkne ir lēzenāka - t.i. ar lielāku rādiusu un vilciens var braukt ar lielāku ātrumu. Leņķis α, zem kura krustojas krusteņa serdes darba šķautnes saucas par krusteņa leņķi. To izsaka grādos vai daļskaitļa veidā kā attiecību ''1/n'' (n parasti ir vesels skaitlis), ko sauc par krusteņa marku. 1/n = tg α.<ref name="Amelin2">S.V. Amelin, G.E.Andreev Ustrojstvo i ekspluataciya puti. — M: Transport 1986. — 238 s.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ēdamie augi]]
[[Kategorija:Veģetārā virtuve]]
[[Kategorija:Augļi]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Matenadarans
| native_name         = ''Մատենադարան''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Erevāna#Armēnija#Āzija
| status              =
| image               = Matenadaran_(9).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Erevāna]], {{ARM}}
| latd  = 40.19207 | latNS  = N
| longd = 44.52113 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1959. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Marks Grigorjans]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = [https://matenadaran.am matenadaran.am]
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Matenadarans" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}
</mapframe>
'''Matenadarans''' ({{val|hy|Մատենադարան}}) jeb '''Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts''' ir [[manuskripts|manuskriptu]] krātuve, pētniecības institūts un muzejs [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tā ir lielākā seno [[armēņi|armēņu]] rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta [[armēņu alfabēts|armēņu alfabēta]] izgudrotāja [[Mesrops Maštocs|Mesropa Maštoca]] vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Fillaha
 | official_name            = Villach
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Villach (view towards the south).jpeg
 | image_caption            = Skats uz dienvidiem
 | image_flag               = Flag of Villach.gif|45px
 | image_shield             = Villach CoA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austria
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type         = [[Pasaules valstis|Valsts]]
 | subdivision_type1        = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | subdivision_type2        = [[Austrijas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_name1        = [[Karintija]]
 | subdivision_name2        = [[Statūtpilsēta]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 134.89
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 59285
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CET]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 46 | latm = 36 | lats = 53 | latNS = N
 | longd = 13 | longm = 50 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 501
 | website                  = http://www.villach.at
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Mariner programma''' (laikaposms: [[1962]] - [[1973]]) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] aģentūras, sadarbībā ar [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], planētu izpētes programma ar mērķi pētīt [[Marss (planēta)|Marsu]], [[Venēra (planēta)|Venēru]] un [[Merkurs (planēta)|Merkuru]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ |title=Mariner Missions |publisher=NASA |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160825140242/http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ }}</ref> Programmas laikā tika paveikti vairāki kosmosa izpētes sasniegumi:
* pirmais planētas pārlidojums - ''Mariner 2''
* pirmie attēli no citas planētas - ''Mariner 4''
* pirmā ieiešana orbītā ap citu planētu - ''Mariner 9''
* pirmais [[Gravitācijas manevrs|gravitācijas manevra]] pielietojums starpplanētu lidojumā - ''Mariner 10''
Kopumā no desmit programmas aparātiem septiņi sasniedza lidojumu mērķus, bet trīs aparāti tika zaudēti dažādu kļūmju dēļ. Plānotie ''Mariner 11'' un ''Mariner 12'' aparāti tika pārveidoti par ''[[Voyager 1]]'' un ''[[Voyager 2]]'' [[Voyager programmas]] ietvaros, savukārt ''[[Viking 1]]'' un ''[[Viking 2]]'' orbitālie aparāti tika balstīti uz uzlabota ''Mariner 9'' aparāta bāzes.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57163630}}
'''2019. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 28. aprīlī. Tā bija 105. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības un tās bija 20. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrs un bez žēlastības
| attēls                   = Fast and the furious poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fast and the Furious''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Robs Kouens]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Gerijs Skots Tompsons]]
* [[Ēriks Bergkvists]]
* [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Džordana Brūstere]]
* [[Čads Lindbergs]]
* [[Džonijs Strongs]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|6|22}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fast-and-furious-2001-0|title=The Fast and the Furious|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0232500/|title=The Fast and the Furious (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ātrs un bez žēlastības 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Ātrs un bez žēlastības"''' ({{val|en|The Fast and the Furious}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Robs Kouens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pols Volkers]], [[Vins Dīzels]], [[Mišela Rodrigesa]], [[Džordana Brūstere]], [[Čads Lindbergs]] un [[Džonijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|6|22||bez}} ASV. Filma ir pirmā daļa "[[Ātrs un bez žēlastības (filmu sērija)|Ātrs un bez žēlastības]]" filmu sērijā.

sentences: {{Commonscat|Roman Catholic saints|Romas katoļu svētie}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-dihloretāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=ClCH2—СН2Cl
|molmasa=98,96
|blīvums=1253
|kušanas temperatūra=-35 °C
|viršanas temperatūra=83.5—84.0 °C
}}
'''Dihloretāns''' (1,2-dihloretāns, etilēndihlorīds, ClCH2—СН2Cl) ir bezkrāsains, gaistošs, ugunsnedrošs šķidrums ar asu, [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Dihloretāns ir indīga viela. Dihloretānam ir retāk lietots izomērs ''1,1-dihloretāns''.
1,2- dihloretāns ir vienkāršākais vicinālais (tāds, kam aizvietotāji atrodas pie blakus esošiem oglekļa atomiem) hlorētais ogļūdeņradis.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harieta Martino
|     vārds_orig = ''Harriet Martineau''
|         attēls = Harriet Martineau by Richard Evans.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Noridža]], [[Norfolka (Apvienotā Karaliste)|Norfolka]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Amblsaida]], [[Kambrija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, socioloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Normālā sadalījuma raksturlīknes
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sarkandaugava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Sarkandaugavas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Sarkandaugavas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Augstumi
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (+ 3 strupceļi)
| adrese              = Sarkandaugavas
 dzelzceļa stacija,
Sliežu iela 2, Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08| longs = 03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)
 [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}
'''Sarkandaugava''' ir dzelzceļa stacija [[Rīga]]s [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]. Tajā pietur visi Skultes virziena elektrovilcieni un ir arī intensīva kravas satiksme. Skultes virziena sliežu izvērsuma rajonā atrodas dzelzceļa pārbrauktuve, kas savieno [[Tilta iela (Rīga)|Tilta ielu]] ar [[Meža prospekts|Meža prospektu]]. Oficiāli Sarkandaugava ir [[Mangaļi (stacija)|Mangaļu stacijas]] līnijas parks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |title=Atļauja B kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. RI12IB0082 |access-date={{dat|2013|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305002354/http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tajā ir divi elektrificēti galvenie ceļi pasažieru un kravas vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai un caurlaišanai un viens kravas vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas ceļš. Bez tam stacijā ir izlikšanas strupceļš vilcienu stāvēšanai, viens izvilkšanas strupceļš, kā arī aizsargstrupceļš. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
{{cita nozīme|valūtu Taizemē|krievu aktieri, reperi un filmu režisoru|Andrejs Bats}}
{{Valūtas infokaste
|         valūtas nosaukums = Bats
| valūtas nosaukums cit val = บาท
|                  attēls 1 =
|         attēla paraksts 1 =
|          attēla platums 1 =
|                  attēls 2 =
|         attēla paraksts 2 =
|          attēla platums 2 =
|                iso kods = THB
|          oficiāli lieto = {{flag|Taizeme}}
|        neoficiāli lieto = {{flag|Mjanma}}
{{flag|Laosa}}
{{flag|Kambodža}}
{{flag|Vjetnama}}
|      inflācijas līmenis = 1,0%
| inflācijas avota datums =
|       inflācijas metode =
|   subvienības attiecība = 1/100
|   subvienības nosaukums = satangas
|         valūtas simbols = ฿
|        nav daudzskaitļa =
|                 monētas =
|           monētu raksts =
|      bieži liet monētas = ฿1, ฿2, ฿5, ฿10
|       reti liet monētas = 20, 50 satangas
|               banknotes = ฿20, ฿50, ฿100, ฿500, ฿1000
|         banknošu raksts =
|    bieži liet banknotes =
|     reti liet banknotes =
|        izdevēja iestāde = [[Taizemes banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|   izņemta no apgrozības =
|     infokastes paraksts =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Eduards Romaņuta
|          Attēls = Эдуард Романюта.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1992|10|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Ternopiļa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[poproks]], [[ritmblūzs]], [[deju mūzika]], [[salsa]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, komponists, mūziķis, aktieris, TV šovu vadītājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|www.eduardromanyuta.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Eduards Romaņuta''' ({{val|uk|Едуард Едуардович Романюта}}; dzimis {{dat|1992|10|23}} [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir ukraiņu dziedātājs, komponists, mūziķis, aktieris, TV šovu vadītājs.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Angola''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Angolas Republika
|            valsts_nosaukums = Angola
|               karoga_attēls = Flag of Angola.svg
|            karoga_nosaukums = Angolas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Angola.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Angolas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Angola Avante!]]''
|               kartes_attēls = Location_Angola_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Angolas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Luanda]]
| latd= 5 | latm= 50 | latNS= S | longd= 13 | longm= 20 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Angolas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva =  [[Žuans Lorensu]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Angolas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Portugāle]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1975|11|11}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 1 246 700
|               platība_rangs = 23.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 25 789 024<ref name="INE Angola">{{Tīmekļa atsauce |url=http://aiangola.com/wp-content/uploads/2016/03/Publica%C3%A7%C3%A3o-Resultados-Definitivos-Censo-Geral-2014_Vers%C3%A3o-22032016_DEFINITIVA-18H17.pdf |title=2014 population census (INE Angola) |access-date={{dat|2017|01|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160506013702/http://aiangola.com/wp-content/uploads/2016/03/Publica%C3%A7%C3%A3o-Resultados-Definitivos-Censo-Geral-2014_Vers%C3%A3o-22032016_DEFINITIVA-18H17.pdf |archivedate={{dat|2016|05|06||bez}} }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 20,69
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 199.
|                     IKP_PPP = 193 935 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2017/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=36&pr.y=11&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=614&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC&grp=0&a=|title=Angola |publisher=International Monetary Fund }}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 64
|          IKP_PPP_per_capita = 6 881<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 107
|                         HDI = {{samazinājās}}
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = 0.586 vidējs
|                   HDI_rangs = 148.
|                        Gini = 42,7<ref name="wb-gini">{{Tīmekļa atsauce |url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI |title=Gini Index |publisher=World Bank |accessdate=2 March 2011}}</ref>
|                   Gini_gads = 2009
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kvanza]]
|                valūtas_kods = AOA
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.ao]]
|              tālsarunu_kods = 244
|                iso_kods_num = 024
|              iso_kods_alfa2 = AO
|              iso_kods_alfa3 = AGO
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
}}
'''Angola''' ({{val-pt|Angola}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ɐ̃ˈɡɔla]]]}}), oficiāli '''Angolas Republika''' (''República de Angola''), ir valsts [[Āfrika]]s dienvidos. Robežojas ar [[Namībija|Namībiju]] uz dienvidiem, ar [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātisko Republiku]] uz ziemeļiem un ar [[Zambija|Zambiju]] uz austrumiem, bet rietumos to apskalo [[Atlantijas okeāns]]. Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Luanda]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Uta Kargele
| attēls = Uta Kargel 2016.jpg
| att_izmērs = 200px
| dz vieta = [[Halle]], [[Vācija]]
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|28}}
| nodarbošanās = aktrise
| dzimums = S
| komentārs = Uta Kargele 2016. gadā
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lapsiņa
| abbreviation = Vul
| name_latin = Vulpecula
| RA = 20
| dec = +25
| areatotal = 268
| arearank = 55. vieta
| numbermainstars = 5, 20
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Vul''
| starmagnitude = 4,44
| neareststarname = ''PY Vul''
| stardistance = 60,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Archaias angulatus.jpg
|     att_nosaukums= ''[[Archaias angulatus]]'' čaula.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Archaiasinae
|        apakšdzimta_lv = Arhajasīnas
|           ģints = Archaias
|        ģints_lv = Arhajas
|         binomial = Archaias <small>Montfort, 1808</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Arhajas''' (''Archaias'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1808. gadā aprakstīja franču naturālists [[Pjērs Montforts]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] arhajas ir zināmas no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Kosmopolītiska ģints, izplatīta daudzās jūrās un okeānos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{jāuzlabo|jāsakārto atsauces, vienkārši jāpārkopē tās no krievu raksta, šeit, šķiet, Vizuālais redaktors ir visu sabojājis}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Alūksne (nozīmju atdalīšana)|Alūksne}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Alūksne
| tips                = stacija
| attēls              = Attēls:Dzelzceļa stacija Alūksne.jpg|Alūksnes stacija
| attēla_apraksts     = Alūksnes stacija
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = left
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]]
| atvērta             = 1903
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Marienburga
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (1 no tiem netiek izmantots)
 + strupceļi
| adrese              = Jāņkalna iela 52, Alūksne,
 Alūksnes novads, LV-4301
| latd  = 57 | latm  = 24 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 02 | longs = 44.5 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kalniena (stacija)|Kalniena]] (19 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vējiņi (stacija)|Vējiņi]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 244
}}
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
'''Alūksne''' ir šaursliežu dzelzceļa līnijas [[dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]] [[dzelzceļa stacija|galastacija]]. Tā atrodas [[Alūksne]]s pilsētā, tās dienvidu nomalē. Divreiz dienā no Gulbenes uz Alūksni kursē pasažieru vilciens. Kravas satiksmes stacijā nav (uz bijušā [[elevators|elevatora]] pievedceļa vēsturei saglabāts šaursliežu [[preču vagons]]). Neskaitot stacijas pasažieru ēku, stacijā saglabājušās noliktavu ēkas un bijušā elevatora ēka. Aiz Jāņkalna ielas (bijušās pārbrauktuves) stacijas ziemeļu galā saglabājušies apmēram 300 m neizmantota sliežu ceļa [[Ape]]s virzienā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki|Produkti]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences: '''Gungnirs''' ({{val-non|Gungnir}}) [[skandināvu mitoloģija|skandināvu mitoloģijā]] ir [[Odins|Odina]] šķēps, ko izkala [[rūķis]] Dvālins. Gungniru no rūķiem ieguva [[Loki]], lai atmaksātu par [[Siva]]s matu nozagšanu (kopā ar Gungniru rūķi izkala arī [[Freija]]s kuģi [[Skidbladnirs|Skidbladniru]] un Sivas zelta matus, kuri aug gluži kā īsti).

sentences: '''Gamma uzliesmotāji''' ir kosmiski [[gamma starojums|gamma starojuma]] avoti, kas rada aptuveni 0,01 — 100 s ilgu uzliesmojumu. To izcelsme pagaidām ir neskaidra. Iespējamais uzliesmojuma cēlonis — divu [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] saplūšana. Gamma uzliesmotāja sprādziens ir visspēcīgākais no zināmo eksploziju veidiem Visumā.

sentences: '''Algotnis''' ir persona, kas iesaistās [[Bruņots konflikts|bruņotā konfliktā]] nevis ideoloģisku, nacionālu vai politisku iemeslu dēļ (un nepieder ideoloģiskai grupai, kas ir ieinteresēta konflikta iznākumā), un nevis saskaņā ar militāro pienākumu, bet gan gūstot personisku labumu. Algotnis nedienē jebkuras valsts bruņotajos spēkos neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav konfliktā iesaistītā puse.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Stinkuls
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = [[amatnieks]], [[mākslinieks]] un [[rakstnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Inguna Galviņa<ref name="Latvijas Avīze">{{Laikraksta atsauce |title= Hipijs Alfrēds pāraudzis “baltajā tēvā” |date= 2017. gada 13. jūlijs |newspaper= [[Latvijas Avīze]] |url= https://www.la.lv/hipijs-alfreds-paraudzis-baltaja-teva |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|          bērni = Madara (1987)<ref name="Diena">{{Tīmekļa atsauce |title= Mežvidus puķu bērni |date= 2003. gada 2. augusts |newspaper= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/mezvidus-puku-berni-11739798 |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''SoFi Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 5—6 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Losandželosas "Chargers"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2020—pašlaik)
[[Losandželosas "Rams"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2020—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
[[2028. gada vasaras olimpiskās spēles]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 70 240
| embedded =
| website = {{URL|http://www.sofistadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 33
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = SoFi Stadium interior 2021.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}
| map_type = Kalifornija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 57
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2020|9|8||bez}}
| built = 2016—2020
| broke_ground = {{dat|2016|11|17||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 10.8
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 20.4
| longm = 20
| longd = 118
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''SoFi Stadium''''' ir [[stadions]] [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komandas [[Losandželosas "Chargers"]] un [[Losandželosas "Rams"]]. Stadions tika atklāts 2020. gadā un tajā ir 70 240 skatītāju vietas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nauplija
 | official_name            = {{gree|Ναύπλιο}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = 20090728 palamidi91.jpg
 | image_caption            = Nauplijas panorāma no Palamidi cietokšņa.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 33.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14203
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 211 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|https://www.nafplio.gr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Nauplija''' (gr. Ναύπλιον ή Ναύπλιο ή Ανάπλι) arī '''Nafplija''', ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas līdz 10 metriem virs jūras līmeņa, [[Argoliks|Argolika līča]] piekrastē, [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] austrumu daļā, 94 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnam]] un 38 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Tripole]]s. [[Peloponēsas perifērija]]s [[Argolīdas nome]]s administratīvais centrs. No 1828. līdz 1833. gadam bija Grieķijas galvaspilsēta.<ref>Andželas Šuvajevas tulk. Grieķija, Atēnas un kontinentālā daļa. (ceļvedis) - Zvaigzne ABC: Rīga, 2008. {{ISBN|978-9984-40-597-1}} 182. lpp.</ref> Viena no gleznainākajām Grieķijas pilsētām. Svarīgākā ostas pilsēta Peloponēsas austrumos. Grieķu pareizticīgās baznīcas Argolīdas metropolijas centrs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Lēdzerkste
|suga=Cirsium oleraceum
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= (L.) Scop.
|binomial=Cirsium oleraceum
|attēls= Cirsium oleraceum kz12.jpg
}}
'''Lēdzerkste''' ({{val|la|Cirsium oleraceum}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga. Tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] bieži sastopama visā valstī. Parasti aug dažāda lieluma grupās vai vienlaidu audzēs pārmitros biotopos: [[Pļava|pļavās]], gar ūdenstilpēm, aizaugošos [[Grāvis|grāvjos]] un slapjos mežos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cirsium-oleraceum-l-scop/|title=lēdzerkste - Cirsium oleraceum (L.) Scop. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-01-01}}</ref>

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = Russkij vitjaz
''Русский витязь''
  |tips = četrmotoru [[divplāksnis]]
  |ražotājs = [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]
  |attēls = Attēls:Sikorsky Russky Vityaz (Le Grand).jpg|150px
  |paraksts =
  |konstruktors = [[Igors Sikorskis]]
  |pirmais lidojums = {{dat|1913|5|10}}
  |nodošana = [[1913]]. gadā
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis =
  |lietotājs = [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]
  |pārējie lietotāji =
  |izgatavots =
  |kopskaits = 1
  |programmas izmaksa =
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''''Russkij vitjaz''''' ({{val|ru|Ру́сский ви́тязь}}) bija pasaulē pirmā četrmotoru [[lidmašīna]], smagās [[aviācija]]s pirmsākumi. Lidmašīnu uzbūvēja [[Igors Sikorskis]] [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]i. Lidmašīna bija paredzēta stratēģiskai izlūkošanai.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta    = Algonkini
| skaits   = 11 000
| vieta    = [[Kvebeka]], [[Ontārio]]
| valoda   = [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda|angļu]], algonkinu
| reliģija = kristietība, animisms
| radi     = abenaki, ini, anišinabi (nipisingi, [[odžibvi]], misisaugi, otavi, potavatomi)
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 94
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 24
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pu
|             atommasa = [244]
|   valences elektroni = [Rn]5f67s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Plutonija paraugi un kvēlojoša plutonija-238 kapsula radioizotopu termoģeneratorā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4''', +5, +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 19 816
|  kušanas temperatūra = 912,5 K (639,4 °C)
| viršanas temperatūra = 3501 K (3228 °C)
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|7|14}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = rudens plānu apspriešana, neformālas sarunas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Evita_wiki|Evita}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|IndulisMX}}
# {{u|KXoP}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Zuiks}}
# anonīma persona
}}

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Matīsa kapi
| native_name =
| image       = Matīsa kapu kapliča (1).jpg
| imagesize   =
| caption     = Matīsa kapu kapliča
| established =[[1871]]
| country     = {{Flaga|Latvija}}[[Latvija]]
| location    = {{Rīga}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 31 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| type        =
| style       =
| owner       =[[Rīgas dome|Rīgas pašvaldība]]
| size        =
| graves      =
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Matīsa kapi''' ir [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Latgales priekšpilsēta]]s [[Dārzciems|Dārzciema]] apkaimē (adrese [[Mazā Matīsa iela (Rīga)|Mazā Matīsa iela]] 1). Kopējā platība — 13,2 [[hektārs|hektāri]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 49
 | lv  = Četrdesmit deviņi
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Soundcloud''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Mūzikas [[straumēšana]]s, [[Sociālie mediji|kopienas]]
| valsts               = dibināta [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; galvenā mītne [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]
| īpašnieks            = ''SoundCloud Limited''
| izveidotāji          = Aleksandrs Jungs, Ēriks Vālforss
| darbību_uzsāka       = 2007. gada augustā
| darbību_beidza       =
| valodas              =
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = nepieciešama, lai augšupielādētu un publicētu
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|soundcloud.com}}
}}
'''''SoundCloud''''' ir 2007. gada augustā [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] dibināta mūzikas [[straumēšana]]s platforma. Tās galvenā mītne atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. ''Soundcloud'' vietnē ir vairāk nekā 76 miljoni reģistrētu lietotāju un 175 miljoni unikālo mēneša klausītāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://expandedramblings.com/index.php/soundcloud-statistics/|title=16 Amazing SoundCloud Statistics|date=2016. gada 24. jūnijā|publisher=DMR|language=angļu valoda|access-date=2019-08-04}}</ref> Platformā pieejami abonēšanas pakalpojumi mūziķiem (''SoundCloud Pro'') un klausītājiem (''SoundCloud Go''). Platforma ir populāra arī [[raidieraksts|raidierakstu]] veidotāju vidū.

sentences:
'''Viks''' var būt:
* [[Eduārs Viks]] (''Édouard Wick'') — franču riteņbraucējs, 1900. gada olimpisko spēļu dalībnieks;
* [[Maikls Viks]] (''Michael Vick''; 1980) — amerikāņu futbola spēlētājs;
* [[Viktors Kalniņš (rakstnieks)|Viktors Kalniņš]] (pseidonīms Viks) (1939) — latviešu rakstnieks.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kongeriket Norge''
''Kongeriket Noreg''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Norvēģijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Norway
|               karoga_attēls = Flag of Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas Karalistes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Norway.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Norvēģijas Karalistes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Ja, vi elsker dette landet]]''

|               kartes_attēls = Location Norway Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Oslo]]
|           lielākās_pilsētas = [[Oslo]]
[[Bergena]]
[[Stavangera]]
|              valsts_valodas = [[norvēģu valoda]] ([[būkmols]] un [[jaunnorvēģu valoda]]), dažās pašvaldībās [[sāmu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Haralds V Gliksburgs|Haralds V]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Jūnass Gārs Stēre]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums = no [[Zviedrija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1905|6|7}}
|                 platība_km2 = 385 207<ref name="kart_2019">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Arealstatistikk/Arealstatistikk-Norge/|title=Arealstatistics for Norway 2019|publisher=Kartverket, mapping directory for Norway|year=2019|accessdate=2019-03-23|archive-date=2019-06-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608034913/https://www.kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Arealstatistikk/Arealstatistikk-Norge/}}</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 5 550 203<ref name="ssbf">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.ssb.no/en/befolkning/statistikker/folkemengde/aar-per-1-januar|title=Population, 2024-01-01|publisher=Statistics Norway|date=2024-02-21|accessdate=2024-02-25|language=en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2024. gads|2024]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,40
|                      valūta = [[Norvēģijas krona]] ([[NOK]])
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|                      domēns = [[.no]], [[.sj]] un [[.bv]]
|              tālsarunu_kods = 47
}}

sentences:
[[relāciju datubāzes|Relāciju datu bāzē]] '''vāja entītija''' ir tāda [[entītija]], kas nav unikāli identificējama ar tai atbilstošajiem [[atribūts|atribūtiem]] (nav patstāvīga [[primārā atslēga]]), tā vietā šai entītijai ir ārējā atslēga kopā ar atribūtiem, lai veidotu primāro atslēgu. Ārējā atslēga parasti ir kādas citas entītijas, ar ko saistīta entītija, primārā atslēga.
[[ER diagrammas|Entītiju relāciju diagrammās]] vāja entītija ir apzīmēta kā taisnstūris ar dubultu vai trekninātu kontūrlīniju, kas ar trekninātu bultiņu ir saistīts ar rombu, kas ir ar tādu pašu trekninātu vai dubultu kontūrlīniju. Šāda tipa attiecības sauc par [[identifcējošas attiecības|identificējošām attiecībām]]. [[IDEF1X]] notācijā šīs attiecības attēlo ar ovālu entītiju, nevis taisnstūrveida entītiju.
Parasti vāja entītija nesatur atsevišķus ierakstus primārajā atslēga, ja vien tie nav pārmantota primārā atslēga un kārtas numurs. Ir divi vājo entītiju veidi :
* [[asociatīvā entītija]]
* [[apakštipa entītija|apakštipa (sub-type) entītija]]
Apakštipa entītijai ir izšķiroša nozīme standartizēšanas procesā, kur apakštipa entītija manto no savas virstipa (super-type) entītijas atribūtus atkarībā no [[diskriminators|diskriminatora]] vērtības.
[[IDEF1X]] notācijā ir iespējamās šādas '''apakštipa attiecības''':
* pilnīgas apakštipa attiecība , kad visas kategorijas ir zināmas
* nepilnīgas apakštipa attiecības, kad kādas kategorijas var nebūt zināmas
Klasisks piemērs vājai entītija bez apakštipa attiecībām būtu galvenes/detaļas ieraksti dažādās reālās pasaules situācijās tādās kā prasības, pasūtījumi un izsaukumi, kur galvene satur vispārīgu informāciju par visām formām, bet detaļas satur specifisku informāciju par atsevišķiem punktiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in Canada}}

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences: '''Fiziska persona''' ir [[cilvēks]] kā [[tiesības|tiesību]] un [[pienākumi|pienākumu]] subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas [[piedzimšana|piedzimšanu]] un beidzas ar [[nāve|nāvi]]; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir [[juridiska persona]].<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=fiziska%20persona&list=fiziska%20persona&lang=LV</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SyrianWildAss-London Zoo.jpg
| att_nosaukums =Sīrijas savvaļas ēzelis Londonas zoodārzā, [[1872]]. gada foto attēls
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemippus
| pasuga_lv =Sīrijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hemionus hemippus
([[Geoffroy]], 1855)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hasans Muratovičs
|     vārds_orig = ''Hasan Muratović''
|         attēls = HasanMuratovic.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = H. Muratovičs 1990. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Olovo]], [[Dienvidslāvijas karaliste]] (tagad {{BIH}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Sarajeva]], {{BIH}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Bosnieši|bošņāks]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = Valsts amati
|       amats = [[Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja|Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas]] viceprezidents
| term_sākums = 2002. gads
| term_beigas = 2004. gads
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ārējās tirdzniecības un ekonomisko attiecību ministrs
| term_sākums = 1997. gada 3. janvāris
| term_beigas = 1999. gada 4. februāris
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s premjerministrs
| term_sākums = 1996. gada 30. janvāris
| term_beigas = 1997. gada 3. janvāris
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
|       amats = Bosnijas un Hercegovinas Republikas ministrs bez portfeļa
| term_sākums = 1992. gada jūnijs
| term_beigas = 1996. gada 30. janvāris
|    piezīmes =
}}
}}
'''Hasans Muratovičs''' (''Hasan Muratović''; dzimis 1940. gada 11. aprīlī, miris 2020. gada 14. novembrī) bija [[Bosnieši|bošņāku]] politiķis, uzņēmējs, profesors. 1996. un 1997. gadā viņš bija [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s premjerministrs, bijis [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ārējās tirdzniecības un ekonomisko attiecību ministrs. No 2002. līdz 2004. gadam Muratovičs ir bijis [[Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja|Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas]] viceprezidents. Viņš ir bijis [[Sarajevas Universitāte]]s rektors.

sentences:
[[Kategorija:Koreja]]
[[Kategorija:Āzijas kultūra]]
[[Kategorija:Kultūra pēc valsts]]

sentences: '''Erudīcija''' (no {{val|la|eruditio}} — ‘zināšanas’, ‘mācīšana’) ir cilvēka spēja uzrādīt [[mācīšanās]] rezultātā iegūtas apjomīgas [[zināšanas]] dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama [[atmiņa]], iekšējā [[motivācija]] zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī [[Metode|metodiska]] informācijas apkopošana.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cairn-int.info/journal-hermes-la-revue-2021-1-page-205.htm|title=Toward a renewal of the erudite tradition: Interdisciplinarity, polymathy, and “in-disciplinarity”|last=Darbellay|first=Frédéric|date=2021}}</ref>

sentences: '''Kontinuants''' ir [[skaņa]], kas tiek izrunāta, nepilnīgi noslēdzot [[balss trakts|balss traktu]]. Kontinuants ir jebkura cita runāta skaņa, izņemot [[slēdzenis|slēdzeņus]] (eksplozīvos un nazālos). [[Afrikāta]]s tiek uzskatītas par saliktu skaņu, kas sastāv gan no slēdzeņa, gan kontinuanta.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sil.org/linguistics/GlossaryOfLinguisticTerms/WhatIsAContinuant.htm |title=What is a continuant? |access-date={{dat|2008|01|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110081255/http://www.sil.org/linguistics/glossaryoflinguisticterms/WhatIsAContinuant.htm |archivedate={{dat|2008|01|10||bez}} }}</ref>

sentences: '''Trīskāršais punkts''' [[termodinamika|termodinamikā]] ir [[viela]]s [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] vērtības, pie kurām vienlaicīgi pastāv trīs [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] fāzes (šķidrā fāze, gāzveida fāze un cietā fāze), tādējādi starp tām pastāv [[termodinamiskais līdzsvars]]. Par trīskāršo punktu sauc arī līdzsvaru starp trim fāzēm, kas var visas nebūt atsevišķi agregātstāvokļi, piemēram, divas vai visas trīs no tām var būt vielas cietās [[polimorfisms|polimorfās]] vai [[alotropija|alotropās]] fāzes. Vispārīgi sistēmai ar ''p'' iespējamām fāzēm ir <math>{p\choose 3} = \tfrac16p(p-1)(p-2)</math> trīskāršie punkti.<ref name=gold>[[International Union of Pure and Applied Chemistry|IUPAC]], ''[[Compendium of Chemical Terminology]]'', 2nd ed. (the "Gold Book") (1997). Online corrected version:  (1994) "[http://goldbook.iupac.org/T06502.html Triple point] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130601061512/http://goldbook.iupac.org/T06502.html |date={{dat|2013|06|01||bez}} }}".</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|Dominikānas vieglatlētu|futbola treneri|Felikss Sančess Bass}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Felikss Sančess
 |      vārds_orig = ''Félix Sánchez''
 |          attēls = Felix Sanchez Berlin 2009 cropped.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Felikss Sančess 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{DOM}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|title=2012. gada Vasaras Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120730074152/http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|archivedate={{dat|2012|07|30||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Felikss Sančess''' ({{val|es|Félix Sánchez}}; dzimis {{dat|1977|8|30}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais ASV un [[Dominikāna]]s [[vieglatlēts]], startēja [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences: '''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

sentences: '''8. oktobris''' ir gada 281. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (282. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 84 dienas.

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences: '''Lirika''' vai '''liriskā dzeja''' ir [[dzeja]]s forma, kas izceļas ar [[emocijas|emocionālu]], [[subjektivitāte|subjektīvu]] un [[personība|personīgu]] izpausmi. Tā fokusējas uz autora personīgajiem [[jūtas|jūtām]], [[domas|domām]] un [[pieredze|pieredzi]], sniedzot tās lasītājam ieskatu dzejnieka iekšējā pasaulē. Liriskajā dzejā bieži vien dominē tādi emocionālie stāvokļi, kā [[mīlestība]], [[zaudējums]], [[laime]], [[skumjas]] vai citas [[intimitāte|intīmas]] tēmas. Lirika bieži izpaužas īsos [[dzejolis|dzejoļos]] vai [[dziesma|dziesmās]], kur svarīgs ir valodas skaistums, [[ritms]] un [[atskaņa]]s. Liriskā dzeja ne vienmēr ir saistīta ar konkrētu stāstu vai sižetu, bet drīzāk vērsta uz dzejnieka subjektīvo pieredzi un izjūtām. Lirika ietvert plašu stilu un formu klāstu, un dažādās kultūrās tā var atšķirties gan pēc stilistiskajām īpatnībām, gan tematikas.

sentences:
'''Sarkanais milzis''' ir liela un ne pārāk karsta [[zvaigzne]], tās virsmas temperatūra ap 3000 K.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.ieskaties.lv/?op=AstronomijaAZ&cat=12
 | title       = Sarkanā milža stadija
 | author      = Ilgonis Vilks
}}</ref> Pārsvarā sarkanie milži ir [[maiņzvaigzne]]s. Mūsu pašu [[Saule]] kļūs par sarkano milzi pēc apmēram 5 miljardiem gadu.<ref name=sackmann>{{Laikraksta atsauce
  | last = Sackmann
  | first = I.-Juliana
  | coauthors = Boothroyd, Arnold I.; Kraemer, Kathleen E.
  | title = Our Sun. III. Present and Future
  | journal = Astrophysical Journal
  | volume = 418
  | pages = 457
  | year = 1993
  | doi = 10.1086/173407
  | bibcode = 1993ApJ...418..457S | format=PDF}}</ref> Sarkanais milzis ir stadija, kad zvaigznes kodolā paaugstinās temperatūra un [[hēlijs|hēlija]] "degšanas" ātrums palielinās. Ap zvaigznes (tai skaitā nākotnē arī mūsu Saules) kodolu rodas [[ūdeņradis|ūdeņraža]] čaulveida "degšanas" slānis, tas uzkarsē virs kodola esošos slāņus un tādā veidā uzpūš zvaigzni. Zvaigznes rādiuss un spožums pieaug.

sentences: '''Dīvāns''' ir mīksta [[mēbeles|mēbele]] sēdēšanai vai gulēšanai, kas parasti izgatavota no atpūtai piemērotiem materiāliem, piemēram, no [[āda (materiāls)|ādas]], [[audums|auduma]] vai [[polsterējums|polsterējuma]], lai būtu ērtāka to izmantošana. Zemu un platu dīvānu sauc par '''sofu''',<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/sofa}}</ref> savukārt mazāku dīvānu ar [[polsterējums|polsterētu]] paaugstinājumu vienā galā sauc par '''kušeti'''.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/ku%C5%A1ete}}</ref> Dīvāns ir paredzēts komforta nodrošināšanai vairākiem cilvēkiem, bieži vien tā ir galvenā mēbele [[viesistaba|viesistabā]]. Dīvāni var būt dažādi gan pēc izmēriem, gan pēc formas un dizaina, sniedzot dažādas iespējas [[interjers|interjera]] veidošanā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = Knuts Skujenieks 2012.jpg
| vārds = Knuts Skujenieks
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 25
| m_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = kopš 1950
| žanri = dzeja, atdzeja, kritika
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas Balva literatūrā|Baltijas Asamblejas Balva]] (2008)
}}

sentences:
[[File:W16 wordmark.svg|right|250px]]
Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2017. gada 15. janvārī rīkoja tiešsaistes vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta 16. "dzimšanas dienu", radīt Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Frognera parks
| photo = Frognerparken 20091015-11.JPG
| photo_width = 270
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
| latd                = 59
| latm                = 55
| lats                = 36
| latNS               = N
| longd               = 10
| longm               = 42
| longs               = 5
| longEW              = E
| map_type = Oslo
| map_alt  =
| region =
| area = 450 000 m²
| created = ap 1750. gadu [[baroks|baroka]] stila parks ar [[Frognera muiža|Frognera muižu]]. <br/>[[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākums liels publiskais parks
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kruķu auto
| operators =
| attēls = Cop Car poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Votss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* Džeimss Frīdsons-Džeksons
* Heiss Velfords
* [[Kemrina Manheima]]
* [[Šejs Vigems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cop Car''
| studija = * ''Audax Films''
* ''Park Pictures''
* ''Dark Arts Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features|Focus World]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|7|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|143,658}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cop-Car#tab=summary|title=Cop Car (2015) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kruķu auto"''' ({{Val|en|Cop Car}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Votss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], Džeimss Frīdsons-Džeksons, Heiss Velfords, [[Kemrina Manheima]] un [[Šejs Vigems]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lolium multiflorum spikelets5 (8685531840).jpg
| att_nosaukums = [[Daudzziedu airene]] (''Lolium multiflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Lolium
| ģints_lv = Airenes
| binomial = Lolium
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Airenes''' ({{val|la|Lolium}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. To dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], kā arī sugas tiek kultivētas un ir naturalizējušās [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]] un dažādās okeāna salās. Airenes ir tuvi radniecīgas ar  [[auzenes|auzenēm]] (''Festuca'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=118826|title=Lolium in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-18}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=118826|title=Lolium in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-18}}</ref>

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards Reiziņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Рейзин.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ziemera pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = biologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Oms''' var būt:
* [[Oms]] — [[Elektriskā pretestība|elektriskās pretestības]] mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā;
* [[Georgs Simons Oms]] (''Georg Simon Ohm'') — vācu fiziķis.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences:
[[Kategorija:Militārpersonas pēc valsts]]
[[Kategorija:Austrijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Ungārijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Austroungārija]]

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Valsts pārvaldes formas]]
[[Kategorija:Konstitūcijas]]

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = Itāļi
(''italiani'')
| pārstāvji =

[[Galileo Galilejs]]	[[Mikelandželo]]	[[Leonardo da Vinči]]	[[Alesandro Volta]]

[[Guljelmo Markoni]]	[[Marija Montesori]]	[[Marija Gaetana Agnesi]]	[[Džordāno Bruno]]

| population = aptuveni '''120—140 miljoni'''
2,11% no visiem pasaules iedzīvotājiem
| region1 = {{flagicon|Italy}} [[Itālija]]
| pop1 = 56 miljoni
| ref1 =
| region2 = {{flagicon|Brazil}} [[Brazīlija]]
| pop2 = 25 miljoni
| ref2 =
| region3 = {{flagicon|Argentina}} [[Argentīna]]
| pop3 = 20 miljoni
| ref3 =
| region4 = {{flagicon|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pop4 = 17,8 miljoni
| ref4 =
| region5 = {{flagicon|France}} [[Francija]]
| pop5 = 1,5 miljoni
| ref5 =
| region6 = {{flagicon|Uruguay}} [[Urugvaja]]
| pop6 = 1,5 miljoni
| ref6 =
| region7 = {{flagicon|Canada}} [[Kanāda]]
| pop7 = 1 445 335
| ref7 =
| region8 = {{flagicon|Australia}} [[Austrālija]]
| pop8 = 852 418
| ref8 =
| region9 = {{flagicon|Switzerland}} [[Šveice]]
| pop9 = 750 000
| ref9 =
| region10 = {{flagicon|Venezuela}} [[Venecuēla]]
| pop10 = 700 000
| ref10 =
| region11 = {{flagicon|Germany}} [[Vācija]]
| pop11 = 611 000
| ref11 =
| region12 = {{flagicon|Chile}} [[Čīle]]
| pop12 = 600 000
| ref12 =
| region13 = {{flagicon|Belgium}} [[Beļģija]]
| pop13 = 171 918
| ref13 =
| region14 = {{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
| pop14 = 133 000
| ref14 =
| region15 = {{flagicon|Costa Rica}} [[Kostarika]]
| pop15 = 122 500
| ref15 =
| region16 =
| pop16 =
| ref16 =
| region17 = {{flagicon|Paraguay}} [[Paragvaja]]
| pop17 = 100 000
| ref17 =
| region18 = {{flagicon|Spain}} [[Spānija]]
| pop18 = 95 337
| ref18 =
| region19 = {{flagicon|South Africa}} [[Dienvidāfrikas Republika|Dienvidāfrika]]
| pop19 = 35 000
| ref19 =
| region20 = {{flagicon|Cuba}} [[Kuba]]
| pop20 = 33 245
| ref20 =
| region21 = {{flagicon|San Marino}} [[Sanmarīno]]
| pop21 = 28,000|ref21
| region22 = {{flagicon|Luxembourg}} [[Luksemburga]]
| pop22 = 20 000
| ref22 =
| region23 = {{flagicon|Croatia}} [[Horvātija]]
| pop23 = 19 636
| ref23 =
| languages = [[itāļu valoda|itāļu]]
| religions = galvenokārt [[Romas Katoļu Baznīca|Romas katoļi]]
| related = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[franči]], [[rumāņi]], [[korsikāņi]]
}}

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences: '''Rennas metro''' ({{val|fr|Métro de Rennes}}) ir [[metro]] līnija [[Francija]]s pilsētā [[Renna|Rennā]]. Tā tika atklāta {{dat|2002|3|15}} un izmanto [[Siemens Transportation Systems|Siemens]] transporta sistēmas [[Véhicule Automatique Léger|VAL]] automātisko iekārtu tehnoloģiju. Metro ir viena 9,4 kilometrus gara ''A'' līnija, kura izvietota no pilsētas ziemeļrietumiem  uz dienvidaustrumiem no ''J.F. Kennedy'' līdz ''La Poterie'' stacijām caur Rennas dzelzceļa (metro pietura ''Gares''). Kopumā tai ir 15 stacijas, no kurām trīspadsmit ir pazemē. ''La Poterie'' staciju un viaduktus projektējis [[Norman Foster, Baron Foster of Thames Bank|Normens Fosters]]. Stacijas ir aprīkotas ar platformu durvīm, kas novērš pasažieru piekļūšanu sliedēm.

sentences:
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Magdalen College (Oxford)|Magdalēnas koledža, Oksforda]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Daglass Marijs
| vārds_orig = ''Douglas Murray''
| attēls = DouglasMurray2019 crop.jpg
| att_nosaukums = Marijs 2019.gadā
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 7
| dz_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
| dz_diena = 16
| nodarbošanās = Rakstnieks, politiskais komentētājs
}}
'''Daglass Kīrs Marijs''' ({{val|en|Douglas Kear Murray}}; dzimis 1979. gada 16. jūlijā [[Londona|Londonā]], [[Anglija|Anglijā]]<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theaustralian.com.au/arts/review/europe-immigration-identity-islam-douglas-murray-warns-of-dangers/news-story/cce6fc74cd80a27e75f1d0eacba3dfda|title=Europe: immigration, identity, Islam: Douglas Murray warns of dangers|publisher=|work=The Australian|access-date=12 September 2018|date=26 August 2017|last=Monk|first=Paul}}</ref>) ir [[Briti|britu]] [[Konservatīvisms|konservatīvs]] autors un politikas komentētājs.<ref name="ES2017">{{Ziņu atsauce|url=https://www.standard.co.uk/lifestyle/london-life/douglas-murray-on-immigration-islam-and-identity-a3530586.html|title=Douglas Murray on immigration, Islam and identity|work=The Evening Standard|date=4 May 2017|last=Law|first=Katie}}</ref> Viņš [[2007]]. gadā nodibināja Sociālās kohēzijas centru (''Centre for Social Cohesion''), kas kļuva par daļu no Henrija Džeksona biedrības, kur viņš bija asociētais direktors no [[2011]]. līdz [[2018]]. gadam. Viņš ir arī Lielbritānijas politikas un kultūras žurnāla ''[[Skatītājs|The Spectator]]'' asociētais redaktors.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://henryjacksonsociety.org/people/professional-staff/directors/douglas-murray/|title=Douglas Murray|last=|first=|publisher=Henry Jackson Society|access-date=29 August 2016|date=}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences:
{{cita nozīme|ASV štatu|salu Antarktikā|Snova}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Nevada
 | native_name             = ''Nevada''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Las Vegas strip.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Lasvegasa no visām ASV lielpilsētām attīstās visstraujāk
 | image_flag              = Flag of Nevada.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Nevada.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = ''Silver State'' (Sudraba štats)
 | motto                   = ''All For Our Country'' (Viss mūsu valstij)
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Kārsonsitija]]
 | largest_city            = [[Lasvegasa]]
 | official_language       = [[angļu valoda]] (''de facto'')
 | spoken_language         =
 | image_map               = Nevada in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Nevadas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =R
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             =Stīvs Sisolaks
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 286367
 | area_land_km2           = 284362
 | area_water_km2          = 2005
 | area_water_percent      = 0,7
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Bondari smaile]], 4005
 | elevation_min_m         = [[Kolorādo (upe)|Kolorādo upe]]. 146
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2723322
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie — 84,25%
melnie — 8,58%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] — 34%
[[katoļi]] — 44%
nereliģiozi — 20%
[[mormoņi]] — 10%
 | timezone                = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
austrumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{url|http://www.nv.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-NV
 | blank1_name             =
 | blank1_info             =
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Azokrāsvielas''' ir organiskas [[krāsvielas]], kas pieder pie [[azosavienojumi]]em, jo to [[molekula|molekulās]] ir vismaz viena [[azogrupa]] −N=N−. Azokrāsvielas satur arī elektrondonoras grupas (piemēram, [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] vai aizvietotu [[aminogrupa|aminogrupu]]). Šādas elektrondonoras grupas samazina [[elektrons|elektronu]] pāreju [[enerģija|enerģiju]] no π stāvokļa ierosinātā π stāvoklī (π<sup>*</sup> stāvoklī), kā rezultātā šādas vielas intensīvi absorbē gaismu spektra redzamajā daļā, atšķirībā no neaizvietotiem azosavienojumiem, kas absorbē galvenokārt [[UV stari|UV starojumu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards fon Delingshauzens
|     vārds_orig = ''Eduard Julius Alexander von Dellingshausen''
|         attēls = Eduard von Dellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s [[Valsts Padome]]s loceklis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[Trešais Reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Nikolajs fon Delingshauzens, Adīne fon Veisa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrīne fon Dellingshauzena
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ezernieku baznīca 2000-07-22.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Bukmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
| map_label = Bukmuižas baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 10  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 39  | longs = 28  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Ezernieku pagasts]], [[Ezernieki]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1830]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andris Sprukts
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/bukmuiza.html www.catholic.lv/dagda/bukmuiza]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1830]]
| length                = 24m
| width                 = 12m
| width_nave            =
| height_max            = 10m
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bukmuižas katoļu baznīca ar žogu
|      numurs = 6315
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub471 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Ezernieku pagasts]] [[Ezernieki|Ezernieku]] [[ciems|ciemā]].

sentences: '''Ģeometriskā transformācija''' ir jebkura ģeometriskas [[kopa]]s [[bijekcija]] uz sevi vai uz citu šādu kopu.

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders|Slimības}}
{{catmore|slimība}}

sentences: '''"[[Dienvidparks]]"''' ({{val|en|South Park}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animēta [[situāciju komēdija]], kuru izveidojuši [[Mets Stouns]] un [[Trejs Pārkers]] televīzijas kanāla ''[[Comedy Central]]'' vajadzībām. Šajā televīzijā "Dienvidparks" pirmo reizi uz ekrāniem tika izrādīts [[1997]]. gadā. Tajā tiek stāstīts par četriem zēniem un viņu draugiem un paziņām, kuri visi dzīvo mazpilsētā ar nosaukumu Dienvidparks, [[Kolorādo]] štatā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators =
| attēls = They horses.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiceless palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Nebalsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}
'''Nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās, to vidū [[ungāru valoda|ungāru]], [[albāņu valoda|albāņu]] un [[latviešu valoda|latviešu]]. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] (IPA) šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[c]}}. Tā [[balsīgums|balsīgā]] versija ir [[balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[ɟ]}}.

sentences:
{{infokaste+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Dricanu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Dricānu pagasts}}

sentences: '''Masts''' ir vertikāla konstrukcija, ko nostiprina [[kuģis|kuģa]] vai cita peldlīdzekļa diametrālajā plaknē un kas paredzēta buru piestiprināšanai, signalizācijas un sakaru ierīču, antenu, novērošanas posteņu u. c. novietošanai. Uz mūsdienu kravas kuģa mastus izmanto galvenokārt kravas ierīču montāžai, ārējo sakaru un signalizācijas ierīču izvietošanai. Ja uz kuģa ir trīs masti, tad priekšējo sauc par fokmastu, vidējo par grotmastu, bet pakaļējo par bezanmastu. Uz pašgājēju kuģiem parasti uzstāda mastus: priekšējo fokmastu un nedaudz no vidus nobīdītu uz kuģa pakaļgalu - grotmastu. Maziem kuģiem var būt tikai viens masts.

sentences:
'''Sabiles draudzes novads''' jeb '''Sabiles ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Zabeln}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Talsu pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Talsen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Talsu apriņķis|Talsu apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.
Pēc 1819. gada [[Kurzemes guberņa]]s pārvaldes reformas Sabiles draudzes novadam pievienoja [[Vānes draudzes novads|Vānes draudzes novadu]].

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences: '''21. maijs''' ir gada 141. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (142. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Taiti
|attēls              = Mont Aorai.jpg
|attēla paraksts     = [[Aorai]] kalns
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = Tahiti
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Biedrības salas]]
|latd=17|latm=38|lats=0|latNS=S |longd=149|longm=27|longs=0|longEW=W
|platība             = 1045
|garums              = 61
|platums             = 29
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Orohena]]
|augstums            = 2241
|salu skaits         =
|valsts              = Franču Polinēzija
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|iedzīvotāji         = 178 133<ref name=census>{{Tīmekļa atsauce| url=http://www.ispf.pf/(k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55)/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| title=Recensement de la population 2007| author=Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF)| format=PDF| accessdate=2007-12-02| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203110626/http://www.ispf.pf/%28k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55%29/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| archivedate=2007-12-03}} {{fr ikona}}</ref>|iedzīvotāju gads    = 2007
|blīvums             = 170
|pamatiedzīvotāji    = [[taitieši]], [[franči]]
|valsts lielpilsēta  = [[Papeete]]
|piezīme =
}}
'''Taiti''' vai '''Tahiti''' ([[taitiešu valoda|taitiešu]] un {{val-fr|Tahiti}}) ir lielākā sala [[Franču Polinēzija|Franču Polinēzijā]], [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]  dienvidos. Pieder pie [[Biedrības salas|Biedrības salu]] arhipelāga. Taiti [[1767]]. gadā atklāja britu jūrasbraucējs [[Semjuels Voliss]].

sentences:
, 1794)]]

'''Krimuldas viduslaiku pils''' ({{val-la|Castrum Cremum, Cremon, Crammon}}, {{val-de|Schloß Cremon, Kremon}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Turaidas pils]] palīgpils 13.-16. gadsimtā, kuras drupas tagad atrodas [[Sigulda]]s pilsētas [[Gauja]]s labā krasta daļā [[Krimulda|Krimuldā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpuslaulības nedēļa
| attēls                   =  Hall Pass Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hall Pass''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Bendžamins Vaisbrens]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Dž. B. Rodžerss]]
* [[Marks Čarpentjers]]
| scenārija autors         =
* [[Pīts Džonss]]
* [[Kevins Barnets]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženna Fišere]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Aleksandra Dadario]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvens Meršants]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|25|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011|title=Hall Pass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623144633/https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hallpass.htm|title=Hall Pass|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpuslaulības nedēļa"''' ({{val|en|Hall Pass}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženna Fišere]], [[Ričards Dženkinss]], [[Aleksandra Dadario]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Stīvens Meršants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|25||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Loxia pytyopsittacus, Budby Common 3.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Furukorsnebb.jpg
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia pytyopsittacus
 |       suga_lv = Priežu krustknābis
 |      binomial = Loxia pytyopsittacus
([[Moritz Balthasar Borkhausen|Borkhausen]], 1793)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Priežu krustknābis''' (''Loxia pytyopsittacus'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumdaļā.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720638/0 IUCN: Loxia pytyopsittacus]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Commerzbank}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Commerzbank'' tornis
|alternat nosaukums     = ''Commerzbank Tower''
|attēls                 = Frankfurt Am Main-Commerzbank Tower vom Rathenauplatz-20100808.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = 50| latm = 06| lats = 38| latNS =N
|longd = 8| longm = 40| longs = 27| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1994
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = 1997
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji
|antena spice           = 300,1
|jumts                  = 258,7
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 56
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 109 200
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = ''[[Commerzbank]]''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''''Commerzbank'' tornis''' ({{val|en|Commerzbank Tower}}) ir debesskrāpis, kas atrodas [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa pamatakmens tika ielikts 1994. gadā, bet būvniecība pabeigta 1997. gadā. Būvniecība izmaksāja ap 600 miljoniem [[Vācijas marka|Vācijas marku]]. Tornis atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Tornis ir būvēts Vācijas bankas [[Commerzbank]] vajadzībām un tajā ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta.

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vairošanās]]
[[Kategorija:Dzīvnieku produkti]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Dugong Marsa Alam.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Dugonginae
| apakšdzimta_lv = Jūrasgovju apakšdzimta
|  apakšdzimta_r = Jūrasgovs
|          ģints = Dugong
|       ģints_lv = Jūrasgovis
|        ģints_r = Jūrasgovs
|           suga = Dugong dugon
|        suga_lv = Jūrasgovs
|      izplatība =
Jūrasgovs izplatības areāls iekrāsots zilā krāsā.
|       binomial = Dugong dugon ([[Philipp Ludwig Statius Müller|Müller]], 1776)
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūrasgovs''' jeb '''dugongs''' (''Dugong dugon'') ir [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') jūrā dzīvojošs [[zīdītājs]], kas pieder pie [[Jūrasgovju dzimta|jūrasgovju dzimtas]] (''Dugongidae''). Jūrasgovs ir vienīgā [[suga]], kas izdzīvojusi līdz mūsdienām kādreiz tik plašajā jūrasgovju dzimtā. Tā ir vienīgā suga '''jūrasgovju ģintī''' (''Dugong'') un '''jūrasgovju apakšdzimtā''' (''Dugonginae'').

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona weltneri
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial= Alona weltneri <small>Keilhack, 1905</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona weltneri''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un [[Krievija|Krievijā]]<ref name="Shibajeva.etal"/>. Nav ziņu par sugas [[Ekoloģija|ekoloģiju]], izņemot to, ka tā dzīvo tuvu [[Ezers|ezeru]] [[Krasts|krastiem]], līdzīgi citiem ''Chydoridae''.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Baba Vanga
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 31
| dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (1844–1922).svg}} [[Strumica (pilsēta)|Strumica]], [[Saloniku vilājets]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{MKD}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mistiķe, gaišreģe un tautas medicīnas piekopēja
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
galvaspilsētā (509,2 m)]]
{{Atjaunot}}
'''Debesskrāpis''' ([[kalks]] no {{val|en|skyscraper}}) jeb '''augstceltne''' ir sevišķi augsta daudzstāvu [[celtne]]. Par debesskrāpi tiek uzskatīta atsevišķi stāvoša būve, kas vertikālā virzienā vienmērīgi sadalīta [[stāvs|stāvos]] un paredzēta [[cilvēks|cilvēku]] darbam un dzīvošanai. [[Eiropa|Eiropā]] par debesskrāpjiem uzskata celtnes, kuru pēdējais stāvs atrodas vismaz 150 [[metrs|m]] augstumā. [[Rīga|Rīgā]] par debesskrāpjiem mēdz dēvēt arī zemākas celtnes.

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = Likumi.lv
| image_file     = Likumilv logo.jpg
| image_size     = 200px
| image_caption  =
| editor         =
| staff_writer   =
| category       =
| company        = VSIA „Latvijas Vēstnesis”
| founded        = 2001. gada 29. jūnijs
| country        = [[Latvija]]
| language       = [[latviešu valoda|latviešu]]
| website        = {{URL|http://www.likumi.lv}}
| issn           =
}}

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus squarrosus|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus squarrosus|suga_lv=Skrajais donis|attēls=Juncus squarrosus kz02.jpg}}
'''Skrajais donis''' ({{val-la|Juncus squarrosus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.

sentences: '''Zivju eļļa''' ir eļļa, kas iegūta no [[zivis|zivju]] [[audi]]em. Tā satur tādas [[omega-3 taukskābe]]s kā [[eikosapenskābe|eikosapenskābi]] un [[cervonskābe|cervonskābi]], kā arī [[eikosanoīdi|eikosanoīdu]] prekursorus, kas mazina [[iekaisums|iekaisumu]].<ref>{{publikācijas atsauce |pages=402–10 |doi=10.1080/10408390701424303 |title=Advances in Dietary Enrichment with N-3 Fatty Acids |year=2008 |last1=Moghadasian |first1=Mohammed H. |journal=Critical Reviews in Food Science and Nutrition |volume=48 |issue=5 |pmid=18464030}} {{en ikona}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |pages=679–81 |doi=10.1186/ar1876 |year=2006 |last1=Cleland |first1=Leslieg |last2=James |first2=Michaelj |last3=Proudman |first3=Susannam |journal=[[Arthritis Research & Therapy]] |volume=8 |pmid=16542466 |pmc=1526555 |title=Fish oil: What the prescriber needs to know |issue=1}} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Ģeogrāfija''' ({{val|el|γεωγραφία}}: ''γεια'' — ‘Zeme’ un ''γραφειν'' — ‘rakstīt, aprakstīt’) ir [[dabaszinātne|dabaszinātņu]] un [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] sistēma, kas pēta [[Zeme|Zemi]], tai raksturīgās īpatnības, dzīvības izplatību uz Zemes, tai skaitā cilvēka izplatību un cilvēka darbības ietekmi. Ģeogrāfija ir joma, kur saskaras dabaszinātnes un sociālās zinātnes.

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Komiskā opera
| attēls           = Komische Oper Berlin interior Oct 2007 Bühne.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Komiskās operas skatuve
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Behrenstraße 55-57
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[''Fellner & Helmer'']]
| dibināšanas gads = 1947
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Barijs Koski
| operas vadītājs  = Henriks Nanasi
| režisors         = Ulrihs Lencs
| baleta vadītājs  =
| lielā zāle       = 1270
| mājas lapa       = [http://www.komische-oper-berlin.de www.komische-oper-berlin.de]

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā Slēpošanas federācija
| native_name  = ''Fédération internationale de ski''
| image        = FIS logo.svg
| size         = 140px
| motto        =
| type         = sporta federācija
| formation    = {{dat|1924|2|2}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Oberhofene pie Tūnas ezera}}
| membership   = 132 federācijas
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = {{flaga|SWE}} Johans Eliašs
| language     = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]]
| website      = {{URL|http://fis-ski.com/}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Nabokovs|Nabokovs}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Nabokovs
|     vārds_orig = ''Владимир Набоков''
|         attēls = Nabokov book cover.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1899|4|22}}|{{dat||4|10}}}}
| dz_gads = 1899
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1977
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, pasniedzējs
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]<br />[[angļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[modernisms]], [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Andrejs Belijs]], [[Antons Čehovs]], [[Francs Kafka]], [[Gistavs Flobērs]], [[Nikolajs Gogolis]], [[Edgars Alans Po]], [[Marsels Prusts]], [[Tomass Mains Rīds]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Roberts Luiss Stīvensons]]
| ietekmējis = [[Martins Emiss]], [[Maikls Šeibons]], [[Dons Delillo]], [[Džefrijs Eigenidis]], [[Džumpa Lahiri]], [[Tomass Pinčons]], [[Salmans Rušdi]], [[Zedija Smita]], [[Džons Apdaiks]], [[Džons Benvils]], [[Havjērs Mariass]], [[Ričards Rortijs]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
bīskaps [[Kārlis Irbe (1861—1934)|Kārlis Irbe]]]]
'''Bīskaps''' ({{val|la|episcopus}}, {{val|grc|ἐπίσκοπος}} (''epískopos'') — 'uzraugs').<ref>[[Henriks Trūps]].''Katoļu baznīcas vēsture.'' Rīga: Avots, 1992. 333.lpp.</ref> var būt:
* [[Romas pāvests|pāvesta]] iecelta augstākā [[bīskapija]]s [[persona]];
* pirmajos [[kristietība]]s laikos — [[draudze]]s pārvaldītājs.
Bīskaps tiek ordinēts kā katoļu, tā arī pareizticīgo baznīcās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīsties, mazie Fakeri
| attēls                   = Little fockers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Fockers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Džeina Rozentāla]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džejs Roučs]]
* [[Džons Hamburgs]]
| scenārija autors         =
* Džons Hamburgs
* [[Lerijs Stakijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Stillers]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Blaita Danere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Terija Polo]]
* [[Bārbra Streisande]]
* [[Dastins Hofmans]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|22||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-fockers-2010-0|title=Little Fockers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018|archive-date={{dat|2014|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140307031634/http://www.bbfc.co.uk/releases/little-fockers-2010-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetthefockerssequel.htm|title=Little Fockers (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|310,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Iepazīsties, Fakeri]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Iepazīsties, mazie Fakeri"''' ({{val|en|Little Fockers}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas atveido [[Bens Stillers]], [[Ouens Vilsons]], [[Blaita Danere]], [[Roberts De Niro]], [[Džesika Alba]], [[Terija Polo]], [[Bārbra Streisande]] un [[Dastins Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Iepazīsties, mani vecāki]]" un 2004. gada filmai "[[Iepazīsties, Fakeri]]".

sentences: '''Psihoanalīze''' jeb '''dzīļu psiholoģija''' ir neklasiska teorija par neapzinātiem dvēseles mehānismiem un struktūrām, kas pievēršas to izpētes metodēm, piedāvājot arī dziedināšanas tehnikas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Dzīļu psiholoģija: personas, idejas un risinājumi|last=Šuvajevs|first=Igors|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-439-2|location=Rīga|pages=11}}</ref> Psihoanalīzes pamatlicējs ir [[Zigmunds Freids]].

sentences:
'''Kustības izplūdums''' ir kustīgu objektu redzamā svītra [[fotogrāfija]] vai rāmju secībā, piemēram, [[filma]] vai [[animācija]]. Tas rodas, kad ieraksta attēls mainās vienreizējas ekspozīcijas ierakstīšanas dēļ straujas kustības vai [[Fotografēšana ar ilgu ekspozīciju|ilgas ekspozīcijas]] dēļ. izraisa kustības izplūšanu [[fotografēšana ar ilgu ekspozīciju]] nakts debesīs. Fotogrāfija tika uzņemta [[La Silla Observatory]], Čīlē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eso.org/public/images/potw1434a/|title=Star rain in the desert|last=information@eso.org|website=www.eso.org|access-date=2018-05-28|language=en-GB}}</ref>]]
== Kustības izplūduma pielietojums ==

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Dilons''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = ViperaDSCF8246a.JPG
| att_nosaukums = [[Degunragodze]] (''Vipera ammodytes'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
| infrakārta = Caenophidia
| infrakārta_lv = Augstākās čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
|      binomial = Vipera <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Helmholcs
|     vārds_orig = Hermann von Helmholtz
|         attēls = Hermann von Helmholtz.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija|Vācijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Harlotenburga|Harlotenburgā]] (tagad iekļauta [[Berlīne|Berlīnē]])
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ferdinands fon Helmholcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts [[Berlīne|Berlīnē]]
|        zinātne = [[fizika]], [[fizioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Vilhelms Vīns]]
|     sasniegumi = [[enerģijas nezūdamības likums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis fon Helmholcs''' ({{val|de|Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz}}; {{dat|1821|8|31|N}} — {{dat|1894|9|8|N}}) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās [[fizika]]s, [[matemātika]]s un [[fizioloģija]]s nozarēs. Profesors [[Kēnigsberga]]s, [[Bonna]]s, [[Haidelberga]]s un [[Berlīne]]s universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =A. sketi
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=''Alona sketi'' <small>Brancelj, 1992</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona sketi''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu suga]]. Atrasta [[Ezers|ezerā]] [[Slovēnija]]s dienvidrietumos un aprakstīta [[1992. gads|1992. gadā]]. Apdzīvo zemūdens [[ala]]s.<ref name="Brancelj1992"/> Šī suga ir radnieciska sugai ''[[Alona hercegovinae]]'' no [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ezeriem, taču atšķiras ar ārējo izskatu.<ref name="Brancelj1992"/>

sentences: '''Okeāna straume''' ir pastāvīga vai periodiska [[ūdens]] plūsma atklātajā [[okeāns|okeānā]] vai [[jūra|jūrā]]. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rail Baltica''''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūras projekts [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] integrēšanai Eiropas dzelzceļu tīklā. Tas ir viens no Eiropas Savienības transporta tīklu (''Trans-European Transport Networks'', TEN-T) prioritārajiem projektiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Ezernieku pagastā|Ezernieki (nozīmju atdalīšana)|Ezernieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ezernieki
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Ezernieku_baznīca_2000-07-22.jpg
| image_caption = [[Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Ezernieku pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2,21
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65486 |title=Informācija par objektu: Ezernieki |accessdate={{dat|2020|11|05||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 387
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 11
| lats = 07
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 39
| longs = 24
| longEW = E
| elevation_m = 195
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5692 Ezernieki
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Maksas SMS''' ir paaugstinātas maksas [[īsziņa]]s, kuras sūtot konkrētam [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniedzējam, [[mobilais telefons|mobilā telefona]] lietotājs var norēķināties par pakalpojumiem, iegūt informāciju, reģistrēties. Paaugstinātas maksas īsziņa ļauj sakaru operatoram iekasēt samaksu atbilstoši lietotāja izmantotajam pakalpojumam, kas tiek pieprasīts, nosūtot īsziņu un saņemot atbildes īsziņu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=maksu&id=2634944&g=1|title=Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca|publisher=letonika.lv}}</ref>

sentences: '''Citosols''' (no {{val|el|κύτος}} (''kútos'') — 'šūna' un {{val|la|solutio}} — 'šķīdums') ir dzīvās šūnas [[citoplazma]]s šķidrā daļa. Tā ir šūnas galvenā sastāvdaļa.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Šūnu bioloģija |author=Tūrs Selga |year=2008 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-802-81-7 |page=22 |pages=}}</ref> Dažreiz citosolu sauc arī par '''hialoplazmu''' jeb '''šūndzidri'''.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=hialoplazma&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — hialoplazma]</ref> Citosols aizpilda visu telpu šūnā starp dažādiem [[šūnas organoīdi|organoīdiem]] un ieslēgumiem. Veido šūnas iekšējo vidi. Elektronmikroskopā hialoplazma izskatās kā homogēna vai smalkgraudaina vide.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: baltā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| budžets =
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 87 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|1|26|Francija}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Blanc''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Zbigņevs Zamahovskis]]
* [[Žilija Delpī]]
* [[Janušs Gajoss]]
* [[Ježijs Šturs]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = White Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: baltā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Blanc}}) ir 1994. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Šveice]]s [[komēdija]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Zamahovskis]], [[Žilija Delpī]], [[Janušs Gajoss]] un [[Ježijs Šturs]]. Tā ir otrā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un pirms "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences: '''[[Baits]]''' ({{val|en|byte}})<ref>{{AkadTerm|term=baits|lang=LV}}</ref> ir [[informācija]]s daudzuma mērvienība, kas parasti sastāv no astoņiem [[bits|bitiem]]. Baitu kā mērvienību parasti izmanto datoros un citās elektroniskās iekārtās, lai izmērītu šīs ierīces atmiņas daudzumu. Saīsinātā veidā baitu parasti apzīmē ar lielo '''B'''.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 15Tr
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 15Tr [[Ukraina]]s pilsētā [[Kijeva|Kijevā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}, [[Ostrava]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1988]] — [[2004]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15Tr, 15TrM,<br />15TrR, 15TrSF
|garums             = 17,36 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,41 m
|pašmasa            = 15,8 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 2 x 100 — 2 x 120 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 45
|stāvvietu skaits   = 100
|pasažieri kopā     = 145
|izmanto            =
}}

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences: '''Simetrijas ass''' ir [[taisne]], kas sadala [[plakne]]s figūru divās daļās, kas ir viena otras [[spoguļattēls]] attiecībā pret šo taisni. Piemēram, jebkura taisne, kas iet caur [[Riņķis|riņķa]] centru, ir riņķa simetrijas ass.

sentences:
[[File:Ricercare a 6 from The Musical Offering.jpg|thumb|[[Johans Sebastiāns Bahs|Baha]] notis]]
'''Skaņdarbs''' jeb '''muzikāla kompozīcija''' ir jebkurš oriģināls [[mūzika]]s gabals vai muzikālas struktūras darbs.
Skaņdarbus izpilda [[mūziķis|mūziķi]], nolasot [[nots|notis]] no [[nošu burtnīca]]s, atceroties tās no galvas vai abējādi. Skaņdarbs ir jebkuras dziesmas skaņas vai ritms ko var sacerēt, uzrakstīt, iemācīties jebkurš. Skaņdarbus parasti muzicē cilvēki ar lielām zināšanām par mūziku, bet to var izdarīt jebkurš.

sentences: '''Radiouztvērējs''' ir viens no [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētisko viļņu]] [[uztvērējs|uztvērējiem]], kurš uztver [[radioviļņi|radioviļņus]]. Radiouztvērēja uzdevums ir uztvert elektromagnētisko [[signāls|signālu]] un to [[detektēšana|detektēt]] [[skaņa]]s un/vai [[attēls|attēla]] veidā.

sentences:
{{Citas nozīmes|pašreizējo valsti|Krievija (nozīmju atdalīšana)|Krievija}}
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Российская Федерация''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Krievijas Federācija
|            valsts_nosaukums = Russia
|               karoga_attēls = Flag of Russia.svg
|            karoga_nosaukums = Krievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Russian Federation.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Krievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Krievijas himna|Krievijas Federācijas valsts himna]] ''Государственный гимн Российской Федерации''
|               kartes_attēls = Russian Federation (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Maskava]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[krievu valoda]] (''de facto'')
|             etniskās_grupas = [[krievi]] 80,9%
[[tatāri]] 3,9%
[[ukraiņi]] 1,4%
[[baškīri]] 1,1%
[[čuvaši]] 1,0%
[[čečeni]] 1,0%
citi 10,7%<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/result-december-2011.ppt |archive-url=https://web.archive.org/web/20120118212344/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/result-december-2011.ppt |archive-date=18 January 2012 |title=ВПН-2010 |website=perepis-2010.ru}}</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2010
|              valsts_iekārta = ''[[de iure]]'' [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]], ''[[de facto]]'' centralizēti [[autoritārisms|autoritāra republika]].<ref name="Bækken2018">{{grāmatas atsauce | author = Håvard Bækken | date = 21 November 2018 | title = Law and Power in Russia: Making Sense of Quasi-Legal Practices | publisher = Routledge | pages = 64– | isbn = 978-1-351-33535-5 | url = https://books.google.com/books?id=OrN7DwAAQBAJ&pg=PA64}}</ref><ref name="cia"/><ref name="Agency2021">{{grāmatas atsauce | author = Central Intelligence Agency | date = 25 May 2021 | title = The CIA World Factbook 2021-2022 | publisher = Simon and Schuster | pages = | isbn = 978-1-5107-6382-1 | url = https://books.google.com/books?id=NyUFEAAAQBAJ&pg=PT3386}}</ref><ref name="Cohen2014">{{grāmatas atsauce | author = Saul Bernard Cohen | year=  2014 | title = Geopolitics: The Geography of International Relations | edition = 3 | publisher = Rowman & Littlefield | page = 217 | isbn = 978-1-4422-2351-6 | oclc = 1020486977 | url = https://books.google.com/books?id=wTGeBQAAQBAJ&pg=PA217}}</ref>
|        valsts_galvas_tituls = [[Krievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vladimirs Putins]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Krievijas premjerministrs|Valdības vadītājs]]
|               valsts_galva2 = [[Mihails Mišustins]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Krievijas vēsture|Izveidošanās]]
|        neatkarības_notikums = [[Maskavija]]
|          neatkarības_datums = [[1263]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Krievijas cariste]]
|         neatkarības_datums2 = [[1547]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Krievijas Impērija]]
|         neatkarības_datums3 = [[1721]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = [[Krievijas Republika]]
|         neatkarības_datums4 = [[1917]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = [[Krievijas SFPR]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1917|11|7}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Padomju Savienība]]
|         neatkarības_datums6 = [[1922]]. gadā
|       neatkarības_notikums7 = Krievijas Federācija
|         neatkarības_datums7 =  {{dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 17 075 400
|               platība_rangs = 1.
|          iedzīvotāju_skaits = 142 905 200
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 9.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 8,3
|                     IKP_PPP = $1,326 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 24 067
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,822
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 52.
|                        Gini = 42
|                   Gini_gads = 2012
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]] (₽)
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3 līdz +12 (izņemot +5)
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ru]], [[.рф]], [[.su]]
|              tālsarunu_kods = 7
|                iso_kods_num = 643
|              iso_kods_alfa2 = RU
|              iso_kods_alfa3 = RUS
}}
'''Krievija''' ({{val|ru|Россия}}, izrunā: {{Unicode|[[IPA|[rɐˈsʲijə]]]}}) jeb '''Krievijas Federācija''' ({{val|ru|Российская Федерация}}, [rɐˈsʲijskəjə fʲɪdʲɪˈratsɨjə]) ir federatīva valsts [[Eirāzija]]s ziemeļos, precīzāk, [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Ziemeļāzija|Ziemeļāzijā]].<ref name=britannica>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/513251/Russia| title= Russia| publisher= Encyclopedia Britannica| accessdate=2008-01-31}}</ref> Tā ir [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] federatīva [[republika]], kuru līdz [[Krievijas—Ukrainas karš|Krievijas—Ukrainas karam]] veidoja 81 [[Krievijas administratīvais iedalījums|federālais subjekts]]. Tās [[platība]] ir 17 075 400 [[kvadrātkilometrs|km2]], un tā ir teritoriāli lielākā [[valsts]] pasaulē. Krievijas Federācija ir gandrīz divas reizes lielāka par [[Kanāda|Kanādu]], kas ir otra lielākā valsts pasaulē. Pēc [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] skaita Krievijas Federācija ir devītā lielākā valsts pasaulē,<ref name=gen>{{Tīmekļa atsauce| title=The Russian federation: general characteristics| url=http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1/010000R| 3=Federal State Statistics Service| accessdate=2008-04-05| archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728064121/http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1%2F010000R| archivedate=2011-07-28}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110728064121/http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1%2F010000R |date=2011-07-28 }}</ref> kas robežojas ar šādām valstīm (secībā no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem): [[Norvēģija|Norvēģiju]], [[Somija|Somiju]], [[Igaunija|Igauniju]], [[Latvija|Latviju]], [[Lietuva|Lietuvu]], [[Polija|Poliju]], [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], [[Ukraina|Ukrainu]], [[Gruzija|Gruziju]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]], [[Kazahstāna|Kazahstānu]], [[Mongolija|Mongoliju]], [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]] un [[Ķīna|Ķīnu]]. Tai ir jūras robeža arī ar [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] un [[Japāna|Japānu]]. No šīm valstīm Krievijas Federāciju atšķir attiecīgi [[Beringa šaurums]] un [[Laperūza šaurums]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Stambulas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Istanbul Havalimani''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =İstanbul Yeni Havalimanı airport Dec 2019.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = IST
| ICAO                       = LTFM
| lidostas_tips              = Civilā
| operators        = IGA (Istanbul Grand Airport)
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 325
| elevation-m                = 99
| koordinates                =
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16L/34R
| r1-length-f                = 12,303
| r1-length-m                = 3,750
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| r2-number                  = 16R/34L
| r2-length-f                = 12,303
| r2-length-m                = 3,750
| r2-surface                 = Asfalts
| r3-number                  = 17L/35R
| r3-length-f                = 13,451
| r3-length-m                = 4,100
| r3-surface                 = Asfalts
| r4-number                  = 17R/35L
| r4-length-f                = 13,451
| r4-length-m                = 4,100
| r4-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stambulas starptautiskā lidosta''' ({{val|tr|Istanbul Havalimanı}}, IATA: '''IST''', ICAO: '''LTFM''') ir starptautiska [[lidosta]] [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]]. Tā atrodas pilsētas [[Eiropa]]s daļā, Arnavutkojas rajonā. Lidosta tika atvērta 2019. gada aprīlī. Pēc jaunās lidostas atvēršanas tika slēgta [[Ataturka starptautiskā lidosta]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       =
| attēls          = Amazona versicolor -St Lucia-5a.jpg
| att_nosaukums   = Atsauce uz attēlu [http://www.stockpix.com/image/9725.jpg Sentlūsijas amazone]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Aves
| klase_lv        = Putni
| kārta           = Psittaciformes
| kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
| dzimta          = Psittacidae
| dzimta_lv       = Papagaiļu virsdzimta
| apakšdzimta     = Arinae
| apakšdzimta_lv  = Neotropikas papagaiļi
| ģints           = Amazona
| ģints_lv        = Amazones
| ģints_r         = Amazones (putni)
| suga            = Amazona versicolor
| suga_lv         = Sentlūsijas amazone
| binomial        = Amazona versicolor <small>([[Philipp Ludwig Müller|Müller]], 1776)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Sentlūsijas amazone''' (''Amazona versicolor'') ir [[papagaiļu dzimta]]s putns, kas pieder [[amazones (putni)|amazones]] [[ģints (bioloģija)|ģintij]]. Suga [[endēms|endēma]] [[Sentlūsija]]i un ir šīs nelielās salu valsts [[nacionālie putni|nacionālais putns]].<ref>[http://forestryeeunit.blogspot.com/2011/06/our-national-bird-amazona-versicolor.html St. Lucis Forestry Departmen]</ref>

sentences: '''Akreditācija''' (no {{val|la|accredo}} — 'uzticēt') ir oficiāla atzinuma sniegšana par kādas juridiskas vai fiziskas personas kompetenci veikt noteiktus uzdevumus. Akreditācijā var saņemt pilnvaru būt par oficiālu pārstāvi, piemēram, [[Diplomātija|diplomātu]] ārvalstīs vai žurnālistu kādā pasākumā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Harper''
| operators =
| attēls = Harper film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Džeks Smaits]]
| producents =
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Džūlija Herisa]]
* [[Artūrs Hills]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Šellija Vintersa]]
* [[Roberts Vāgners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Harper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|2|23}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Harper|title=Harper (1966) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|4|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Harper''''' ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Džeks Smaits]], bet scenārija autors [[Viljams Goldmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Lorēna Bekola]], [[Džūlija Herisa]], [[Artūrs Hills]], [[Dženeta Lī]], [[Šellija Vintersa]] un [[Roberts Vāgners]]. Filma ir balstīta uz 1949. gada [[Ross Makdonalds|Rosa Makdonalda]] romānu ''The Moving Target''.

sentences: '''Hidrometrija''' ir sauszemes [[hidroloģija]]s nozare, kas izstrādā [[ūdens]] objektu pētīšanas un hidroloģiskā režīma mērīšanas metodes, kas balstās uz regulāriem novērojumiem.

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Elektrovērpšana''' ir metode ar kuru tiek iegūti [[nanodiegs|nanodiegi]]. Šī metode tiek balstīta uz [[augstspriegums|augstsprieguma]] radīto elektrisko spēku, kura ietekmē notiek nandodiegu vilkšanas process no šķīduma. Iegūto diegu diametrs var būt plašā diapozonā — zem 100 vai virs 1000 nm. Iegūtais diametrs ir atkarīgs no iekārtas uzstādītajiem parametriem. Iegūto nanodiegu īpašības ir viegli modificējamas, tāpēc tiem ir plašs pielietojumu klāsts dažādās jomās, piemēram, medīcīnā, apģērbu ražošanā, filtros un citur.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2010-05-01|title=Electrospinning: A fascinating fiber fabrication technique|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0734975010000066|journal=Biotechnology Advances|language=en|volume=28|issue=3|pages=325–347|doi=10.1016/j.biotechadv.2010.01.004|issn=0734-9750}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences: '''Bridžs''' ir [[kāršu spēle]], konkrētāk, stiķu ņemšanas spēle, ko parasti spēlē četri cilvēki, no kuriem veidojas divi pāri. Spēlētāji no viena pāra sēž pie galda viens otram pretī, un viņus sauc par partneriem. Parasti spēlētāju izvietojumu apzīmē ar [[Debespuse|debespusēm]]. Tiek izmantota standarta 52 [[Spēļu kārtis|kāršu]] kava. Spēle sastāv no solīšanas un izspēles, pēc kuras tiek saskaitīts rezultāts.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             =
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

sentences: '''Pakalpojumatteices uzbrukums''' ({{val-en|denial-of-service attack}}) jeb '''DoS uzbrukums''' ir trieciens [[datoru tīkls|datoru tīklam]], ko veido tā pārpludināšana ar tādu papildpieprasījumu skaitu, kas ievērojami palēnina normālo datplūsmu vai pat to pilnīgi pārtrauc. Pakalpojumatteices uzbrukums parasti uz zināmu laiku pārtrauc tīkla pakalpojumus.<ref>{{AkadTerm |term=Pakalpojumatteices uzbrukums |lang=lv}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|Jāuzlabo noformējums, mašīntulkojuma kļūdas...}}
{{Programmatūras infokaste
| title = Microsoft Teams
| logo = Microsoft Office Teams (2018–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = [[Microsoft]]
| released =
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> = {{Multiple releases
|branch1                 = Android
|version1                = 1416/1.0.0.2021063702
|date1                   = {{Start date and age|2021|06|14}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|title=Microsoft Teams|website=Play Store|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524203848/https://play.google.com/store/apps/details?id=com.microsoft.teams|dead-url=no}}</ref>
|branch2                 = iOS
|version2                = 3.8.1
|date2                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://apps.apple.com/app/id1113153706|title=Microsoft Teams|website=App Store|language=en-us|archive-date=May 24, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210524165656/https://apps.apple.com/app/id1113153706|dead-url=no}}</ref>
|branch3                 = Windows, macOS
|version3                = 1.4.00.19572
|date3                   = {{Start date and age|2021|07|16}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://support.office.com/en-us/article/what-s-new-in-microsoft-teams-d7092a6d-c896-424c-b362-a472d5f105de|title=What's new in Microsoft Teams|website=support.office.com|language=en-US}}</ref>
|branch4                 = Linux
|version4                = 1.4.00.13653
|date4                   = {{Start date and age|2021|06|08}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|title=Index of /repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|website=packages.microsoft.com|archive-date=May 6, 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210506225304/https://packages.microsoft.com/repos/ms-teams/pool/main/t/teams/|dead-url=no}}</ref>
  }}
| programming language = [[TypeScript]], [[Angular (web framework)|Angular]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|date=2016-11-10|title=Microsoft Teams AMA|url=https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|access-date=2020-11-21|website=Microsoft Tech Community|language=en|archive-date=November 28, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201128160039/https://techcommunity.microsoft.com/t5/microsoft-teams-ama/what-programming-language-was-ms-teams-built-with/m-p/28786#M95|dead-url=no}}</ref> [[React (JavaScript library)|React]] [[Electron (software framework)|Electron]]
| operating system = [[Windows]], [[Linux]], [[macOS]], [[iOS]], [[Android (operating system)|Android]], [[World Wide Web|Web]]
| size =
| language = angļu, albāņu, akānas, arābu, azerbaidžāņu, basku, katalāņu, čehu, dāņu, horvātu, igauņu, filipīnu, Somu, Franču, Galiāņu, vācu, hindi, ungāru, Īsladiešu, indonēziešu, itāļu, japāņu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, būkmols, jaunnorvēģu, poļu, portugāļu, krievu, serbiešu, Vienkāršotā Ķīniešu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, tradicionālā ķīniešu, turku, vjetnamiešu un šveiciešu.
| genre = [[Sadarbības programma]]
| license = Piederoša programmatūra; Komerciāla programma; Mākoņatmiņa
| website = {{URL|https://teams.microsoft.com}}
| logo_size = 120
| name =
}}'''''Microsoft Teams''''' ir patentēta biznesa [[saziņa]]s platforma, ko ''[[Microsoft]]'' izstrādājusi kā ''Microsoft 365'' produktu grupas sastāvdaļu. ''Teams'' galvenokārt konkurē ar līdzīgu pakalpojumu ''[[Slack]]'', piedāvājot darbvietas tērzēšanu un videokonferences, failu glabāšanu un lietojumprogrammu integrāciju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2016/11/2/13497992/microsoft-teams-slack-competitor-features|title=Microsoft Teams launches to take on Slack in the workplace|last=Warren|first=Tom|website=The Verge|access-date=September 5, 2017|date=November 2, 2016}}</ref> ''Teams'' aizstāj citas ''Microsoft'' pārvaldītas biznesa ziņojumapmaiņas un sadarbības platformas, tostarp ''[[Skype]]'' (''Skype for Business'') un ''Microsoft Classroom''. [[Covid-19 pandēmija]]s laikā ''Teams'' un cita līdzīga programmatūra, piemēram, ''[[Zoom]]'' un ''[[Google Meet]]'', guva lielu interesi, jo daudzas sanāksmes pārcēlās uz virtuālu vidi. Kopš 2021. gada ''Teams'' ir aptuveni 145 miljoni lietotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uctoday.com/collaboration/teams-hits-145-million-daily-active-users/#:~:text=Teams%20now%20has%20145%20million,users%20has%20increased%20three%2Dfold.|title=Teams Hits 145 Million Daily Active Users|date=April 28, 2021}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |       binomial = Piper nigrum
 |         autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
 |         attēls = Piper Nigrum W2 IMG 2443.jpg
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Piperales
 |       rinda_lv = Piparu rinda
 |         dzimta = Piperaceae
 |      dzimta_lv = Piparu dzimta
 |          ģints = Piper
 |       ģints_lv = Piparkrūmi
 |           suga = P. nigrum
 |        suga_lv = Melnais piparkrūms
 |      izplatība = [[Rietumgati]] ([[Indija]])<ref name="PlantsWorldOnline"/>
 |    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Patoloģija''' (no {{val|el|πάθος}} (''páthos'') — 'ciešanas') ir [[medicīna]]s nozare par [[slimība|slimību]] norisi un [[organisms|organisma]] stāvokli slimību laikā. Par patoloģiju tiek saukta arī dzīvības norišu [[novirze]] no normas. Izšķir [[vispārējā patoloģija|vispārējo patoloģiju]] (pēta patoloģisko procesu likumsakarības) un [[speciālā patoloģija|speciālo patoloģiju]] (pēta konkrētu slimību izraisītās pārmaiņas). Nozīmīgākās patoloģijas apakšnozares ir [[patoloģiskā anatomija]] (pēta pārmaiņas [[orgāns|orgānu]] uzbūvē slimības laikā) un [[patoloģiskā fizioloģija]] (pēta iemeslus, kāpēc ir novirzes orgānos un to sistēmās).<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url= http://www.neslimo.lv/pme/?name=patologija |title= Patoloģija |publisher= Populārā medicīnas enciklopēdija |accessdate= 2011-04-06}}</ref>

sentences: '''Vebstera—Senlagē metode''' ir metode, ar kuru aprēķina [[vēlēšanas|vēlēšanu]] rezultātus vairākās valstīs, ieskaitot [[Latvija|Latviju]], kurās ir proporcionālā vēlēšanu sistēma, vēlēšanās balsojot par partiju sarakstiem. Tāpat metodi izmanto arī [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]], [[Irāka|Irākā]], [[Kosova|Kosovā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī daļēji [[Vācija|Vācijā]] un [[Dānija|Dānijā]]. Metode nosaukta amerikāņu politiķa [[Denjels Vebsters|Denjela Vebstera]] un franču matemātiķa [[Andrē Senlagē]] vārdos.

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Black-Winged Stilt (Himantopus himantopus) Photograph By Shantanu Kuveskar.jpg
|     att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        apakškārta =Charadrii
|      apakškārta_lv=Bridējputni
|  dzimta = Recurvirostridae
|  dzimta_lv = Īlenknābju dzimta
| ģints = Himantopus
| ģints_lv = Garstilbji
| suga = Himantopus himantopus
| suga_lv = Garstilbis
|         binomial = Himantopus himantopus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Garstilbis''' (''Himantopus himantopus'') ir [[īlenknābju dzimta]]s (''Recurvirostridae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo]] putnu suga, kurai ir 5 pasugas.<ref name=bird>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=1016812 |title=BirdLife: Black-winged Stilt (''Himantopus himantopus'') |access-date={{dat|2015|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305042932/http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=1016812 }}</ref><ref name=al>[http://www.hbw.com/species/black-winged-stilt-himantopus-himantopus Alive: Black-winged Stilt (Himantopus himantopus)]</ref> Tas plaši izplatīts visā pasaulē, gandrīz visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]] un attālākās [[sala]]s okeānos.<ref name=bird/> Reti tiek sastapts arī [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Ģeoīds''' ir ķermenis, kura forma vistuvāk atbilst [[Zeme]]s patiesajai formai. Ģeoīda virsma sakrīt ar [[okeāns|okeānu]] virsmu, ko iedomāti turpina zem sauszemes tā, lai jebkurā tās punktā vertikālā līnija būtu perpendikulāra ģeoīda virsmai. Tā kā ģeoīda virsma ir neregulāra, tad Zemes formas aprakstīšanai izmanto arī Zemes elipsoīdu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Remiz pendulinus (Marek Szczepanek) zoom.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Remizidae
 |     dzimta_lv = Somzīlīšu dzimta
 |         ģints = Remiz
 |      ģints_lv = Somzīlītes
 |          suga = Remiz pendulinus
 |       suga_lv = Somzīlīte
 |      binomial = Remiz pendulinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}
'''Somzīlīte''' (''Remiz pendulinus'') ir [[somzīlīšu dzimta]]s (''Remizidae'') dziedātājputns, kas izplatīts plašā areālā [[Eirāzija]]s rietumdaļā. Reizēm ieklejo [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/22736148/0 |title=IUCN: Remiz pendulinus |access-date={{dat|2018|03|30||bez}} |archive-date={{dat|2018|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180413195603/http://www.iucnredlist.org/details/22736148/0 }}</ref> Izdala 4 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and allies, tits, penduline tits, 2018]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Tailers
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Albert Tyler''
 |              attēls = Albert Tyler 1896 (cropped).jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1872|1|4}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Glendeila|2s=Ohaio (štats)|3s=Glendeila (Ohaio)}}
 |             mir_dat = {{dat|1945|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Meina|Harpsvella}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 sudraba)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences: '''Bukultu viduslaiku pils'''  ({{val-la|Novum Molendinum}}, {{val-de|Schloß Neuermühlen}}) jeb '''Ādažu pils''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums uz Rīgas-Ādažu ceļa pie dzirnavu tilta pāri Bukultu strautam jeb Bērzupītei. Viduslaiku pils vieta tagad atrodas [[Rīga]]s [[Bukulti (Rīga)|Bukultu apkaimē]] uzkalniņā [[Juglas kanāls|Juglas kanāla]] ziemeļu krastā.

sentences:
{{infokaste+}}
 noraksts).]]
'''Egils Skallagrimsons''' ({{val-is|Egill Skalla-Grímsson}}; pirms [[910]] — pirms [[990]]) bija [[Islande]]s [[vikingi|vikingu]] virsaitis un dziesminieks (skalds), kura dzīve aprakstīta [[Egila sāgas|Egila sāgās]]. Viņš ar savu karadraudzi sirojis [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Kursa (valsts)|Kursā]],<ref>{{LKV|IV.|6855}}</ref> [[Dānija|Dānijā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Octopus2.jpg
| att_nosaukums =[[Astoņkājis]] (''Octopus vulgaris'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| kohorta=Neocoleoidea
| kohorta_lv=Mūsdienu divžauņi
| iedalījums =
* virskārta {{TaksoSaite|Octopodiformes|Astoņkājveidīgie}}
* virskārta {{TaksoSaite|Decapodiformes|Desmitkājveidīgie}}
| kategorijas =nē
| binomial=Neocoleoidea <small>([[Bather]], 1888)</small>
}}
'''Mūsdienu divžauņi''' (''Neocoleoidea'') ir [[galvkāji|galvkāju]] [[divžauņu apakšklase]]s (''Coleoidea'') kohorta, kas apvieno visus mūsdienu [[divžauņi|divžauņus]]. Otra divžauņu kohorta ir [[senie divžauņi]] (''Belemnoidea''), kas apvieno izmirušos, aizvēsturiskos divžauņus. Mūsdienu divžauņus iedala 2 lielās grupās: [[astoņkājveidīgie|astoņkājveidīgajos]] (''Octopodiformes'') un [[desmitkājveidīgie|desmitkājveidīgajos]] (''Decapodiformes''). Mūsdienu divžauņiem viens taustekļu pāris ir vai nu zaudēts, vai izmainījies. [[desmitkājveidīgie|Desmitkājveidīgajiem]] (''Decapodiformes'') ceturtais taustekļu pāris ir kļuvis ļoti garš, ar piesūcekņiem to kubveida galos. [[astoņkājveidīgie|Astoņkājveidīgajiem]] (''Octopodiformes'') ir mainījies otrais taustekļu pāris: [[vampīrkalmāri]]em tas ir kļuvis ievērojami īsāks, un tiek izmantots tikai kā maņu orgāns, bet [[astoņkāji]]em šis taustekļu pāris ir izzudis pilnībā.

sentences:
[[Kategorija:Latviešu etniskās grupas]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Livonijas Konstitūcijas''' ({{val|la|Constitutiones Livoniae}}) bija 1582. gadā [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdnieka [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] parakstīts likums, kas regulēja [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldi. Pirms šī likuma pārvaldi regulēja 1561. gada [[Sigismunda Augusta privilēģija]]. Livonijas konstitūciju trīs grozījumus sauca par [[Livonijas ordinācijas|Livonijas ordinācijām]] (1589, 1598, 1609).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hydruntinus
| suga_lv =Eiropas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hydruntinus
}}
'''Eiropas savvaļas ēzelis''' (''Equus hydruntinus'') ir viena no [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') [[suga|sugām]].

sentences: '''Animācijas spēlfilma''' ir filma, kas apvieno dzīvo darbību (aktierspēli) ar [[Animācija|animāciju]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://nypost.com/2015/03/20/10-great-movies-that-mix-live-action-and-animation/|title=10 great movies that mix live action with animation|publisher=New York Post|access-date=10 April 2016|date=20 March 2015|last=Ridley|first=Jane}}</ref>

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šišaldins
| Nosaukums2       = ''Shishaldin''
| Photo            = Shishaldin.jpg
| Paraksts         = Šišaldins 2004. gadā
| Augstums         = 2857
| Relatīvais_augstums = 2857
| karte            = Aļaska#Ziemeļamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd= 54 |latm= 45 |lats=21 |latNS= N
| longd= 163 |longm= 58 |longs= 03 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|ASV|Aļaska|Unimaka}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2020|1|3}}
| First ascent         = 1932 (Dž. Patersons)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastā vībotne
|         binomial = Artemisia vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = ArtemisiaVulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. vulgaris
|          suga_lv = Parastā vībotne
|           suga_r = Vībotne
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Šēnbrunnas pils
| native_name         = ''Schloss Schönbrunn''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austria#Eiropa
| status              =
| image               = Schloss Schoenbrunn August 2006 406.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[rokoko]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Hīcinga]], [[Vīne]], {{AUT}}
| latd  = 48.184516 | latNS  = N
| longd = 16.311865 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1690. gads
| completion_date     = 1711. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Johans Bernhards Fišers fon Erlahs]]
| rooms               = 1440
| parking             =
| url                 = https://www.schoenbrunn.at/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Šēnbrunnas pils un parki
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iv
|        designation1_date = 1996 <small>(20. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/786 786]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Šēnbrunnas pils" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q131330"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
pleciem un kopā cīnās pret [[Rāvana|Rāvanu]], zīmējums tapis ap 1820. gadu]]
'''“Rāmājana”''' ({{val|sa|रामायण}}, ''rāmāyaṇa'', {{izrunā|ɽɑː.mɑ́ː.jɐ.ɳɐ}} — ‘[[Rāma]]s ceļojums’) ir viens no diviem [[Senā Indija|senindiešu]] nozīmīgākajiem [[eposs|eposiem]]; otrs eposs ir “[[Mahābhārata]]”. Tajā stāstīts par dievības [[Rāma]]s dzīvi un varoņdarbiem. “Rāmājana” ir sarakstīta [[sanskrits|sanskritā]]. Tiek uzskatīts, ka eposs aizsākts rakstīt ne agrāk par 300. gadu p.m.ē. un pabeigts 1. gadsimtā p.m.ē. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts dzejnieks [[Vālmīki]], lai gan ir skaidrs, ka tekstam ir vairāki autori, un tas ir veidojies arī mutvārdu ceļā no paaudzes paaudzē. “Rāmājana” ir sadalīta septiņās kāndās (nodaļās) un sastāv no 24 tūkstošiem [[distihs|distihu]]. “Rāmājanā” stāstīts par dievišķo varoni Rāmu un par viņa sabiedroto [[Lakšmana]]s, [[Hanumāns|Hanumāna]] un citu cīņām, cenšoties atbrīvot savu sievu [[Sīta|Sītu]] no milžu karaļa [[Rāvana]]s gūsta [[Šrilanka|Lankas salā]].

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Bangladeša|Bangladešā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Bangladešas ir iekļautas '''3 vietas''' (2 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/bd Bangladeša]</ref>

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences: '''Šizofrēnija''' (no {{val|el|σχίζω}} (''skhízō'') — 'saskaldu' un ''φρήν'' (''phrḗn'') — 'dvēsele, prāts') ir [[slimība]], kad slimniekam parādās [[garīgi traucējumi]] un zūd [[īstenība]]s [[uztvere]]. Tā bieži izpaužas kā [[halucinācija|halucināciju]] parādīšanās, [[paranoja]], iracionālu uzskatu paušana un nesakarīga [[runāšana]] ([[šizofāzija]]).<ref>Shizofāzija med. — Runas sajukums. http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305101635/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Divarpus dimensijas''' (saīsinājumā '''2.5D''', '''trīs ceturtdaļu perspektīva''', vai '''pseido-3D''') ir termins, ko lieto, lai aprakstītu 2D grafiskās projekcijas un līdzīgas metodes, ko izmanto, lai simulētu [[3D datorgrafika|3D]] izskatu attēlos vai ainās, kaut gan tie tādi nav, kā arī, lai aprakstītu ''gameplay'' trīsdimensiju [[Videospēle|videospēlē]], kas ir ierobežota uz divdimensiju plaknes vai kam ir virtuālā kamera ar fiksētu leņķi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tanzanian Animals.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus quagga
| suga_lv =Līdzenumu zebra
| pasuga =Equus quagga boehmi
| pasuga_lv =Granta zebra
| binomial=Equus quagga boehmi <small>([[Matschie]], 1892)</small>
}}

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes bijušie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Fujitsu]]

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Miglas iezis''' (arī Pļavas iezis) ir 14 m augsts kupolveida smilšakmens atsegums, [[Amata]]s labajā krastā, aptuveni 300 m lejpus [[Zvārtes iezis|Zvārtes ieža]], [[Rubeņkalna]] (arī Čūsku kalna) R nogāzē. Ieža pakājē ir [[Amata]]s vecupe un avots.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Stokholmas Ārlandas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Stockholm-Arlanda flygplats''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Arlanda 1 Publish.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = ARN
| ICAO                       = ESSA
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Stokholma
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 59 | plat_m  = 39 | plat_s = 7 | plat_NS = N
| gar_d  = 17 | gar_m   = 55 | gar_s  = 7 | gar_EW  = E
| lidostas_tips              = Publiska
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''[[Swedavia]]''
| apkalpo                    = [[Stokholma]], [[Upsāla]]
| atrasanas_vieta            =
| metric-elev                = 42 m
| elevation-f                =
| elevation-m                =
| majas_lapa                 =
| r1-number = 01L/19R
| r1-length-m = 3,301
| r2-number = 01R/19L
| r2-length-m = 2,500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 08/26
| r3-length-m = 2,500
| r3-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 26 642 034<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedavia.se/globalassets/statistik/fpl_201712.pdf|format=PDF|title=Flygplatsstatistik 2017|website=Swedavia.se|accessdate=27 December 2018}}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stokholmas Ārlandas lidosta''' ({{val|sv|Stockholm-Arlanda flygplats}}) ir starptautiskā [[lidosta]] [[Stokholmas lēne|Stokholmas lēnē]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], netālu no [[Mēšta]]s pilsētas, apmēram 37 km uz ziemeļiem no [[Stokholma]]s un 40 km uz dienvidaustrumiem no [[Upsāla|Upsālas]]. Tā ir lielākā lidosta Zviedrijā un trešā lielākā Ziemeļvalstīs. 2017. gadā pasažieru skaits tajā sasniedza gandrīz 27 miljonus (21,2 miljoni starptautisko pasažieru). Viens no lielākajiem lidsabiedrību ''[[Scandinavian Airlines]]'' un ''[[Air Shuttle]]'' mezgliem. Otra Stokholmas lidosta ([[Stokholmas Brommas lidosta]]) atrodas uz ziemeļrietumiem no pilsētas centra, bet ir spējīga uzņemt mazāka izmēra lidaparātus.

sentences: '''28. maijs''' ir gada 148. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (149. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 217 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Giro d'Italia|Posmu uzvaretaji]]

sentences: '''Kvartets''' ({{val-la|quartus}} — ceturtais) ir muzikāls [[skaņdarbs]] ar četriem izpildītājiem vai četru izpildītāju [[ansamblis]]. Izplatīts klasicismā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sestrjēra
 | official_name            = ''Sestriere''<br />''Sestrieras''
 | settlement_type          = komūna
 | image_skyline            = CollediSestriere.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Sestriere-Stemma.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Itālija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Pjemonta]]
 | subdivision_type2        = Metropole
 | subdivision_name2        = [[Turīnas metropole]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 25.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 929
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 44 | latm = 57 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 53 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 10058
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2035
 | website                  = {{URL|http://www.comune.sestriere.to.it/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Lielais Londonas ugunsgrēks''' ({{val|en|Great Fire of London}}) bija liels [[ugunsgrēks]], kas plosījās [[Londona]]s centrālajā daļā no {{dat|1666|9|2|Ģ}} līdz [[5. septembris|5. septembrim]].{{efn|Datumi ir pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]}} Tas ir lielākais ugunsgrēks [[Londonas vēsture|Londonas vēsturē]], tāpat tas ir viens no nozīmīgākajiem notikumiem [[Anglijas vēsture|Anglijas vēsturē]]. Ugunsgrēks galvenokārt iznīcināja Londonas [[viduslaiki|viduslaiku]] pilsētu romiešu celtā [[pilsētas mūris|pilsētas mūra]] iekšpusē.

sentences:
{{citas nozīmes|Abula pieteku|Lisa|Lisa}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lisa
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = uz dienvidiem no Gaiķiem
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Abuls]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 31,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{ievads+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
]]

sentences:
attēlojums]]
'''Zemes nogruvums''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģiska]] [[parādība]], kuras laikā dažādu faktoru ietekmē notiek [[Ieži|iežu]] vai [[augsne]]s nobrukšana.<ref name="gov">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ga.gov.au/scientific-topics/hazards/landslide/basics/what |title=''What is a landslide?'' Geoscience Australia, ga.gov.au |access-date={{dat|2015|12|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151222113637/http://www.ga.gov.au/scientific-topics/hazards/landslide/basics/what |archivedate={{dat|2015|12|22||bez}} }}</ref> Šie nogruvumi var notikt [[Ūdenstilpe|ūdenstilpju]] krastos, kā arī jebkur, kur ir augsts [[Reljefs|reljefa]] pacēlums. Lai gan [[gravitācija]] ir galvenais zemes nogruvumu izraisītājs, nogruvuma rašanos ietekmē vairāki citi faktori, kas ietekmē iežu un augsnes stabilitāti.<ref name="gov"/> Zemes nogruvumi var būt dažādu veidu<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00254-008-1431-9 Informācija par zemes nogruvumiem Indijas pilsētā Kerālā]</ref> — tajos var nogrūt dažādas [[nobiras]], [[dubļi]], akmeņi un citi. Šādi nogruvumi var izraisīt [[mega cunami]],<ref>[http://www.sms-tsunami-warning.com/pages/mega-tsunami-wave-of-destruction#.VUvCdZOgwTA Mega cunami apraksts un rašanās]</ref> kā arī būt ļoti postoši.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.focus.lv/tags/zemes-nogruvumi |title=Focus.lv ziņas saistītas ar zemes nogruvumiem |access-date={{dat|2015|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160313040558/http://www.focus.lv/tags/zemes-nogruvumi }}</ref><ref>[http://www.usatoday.com/story/weather/2014/03/25/landslide-mudslide-washington/6873693/ ASV postošāko zemes nogruvumu fakti]</ref><ref name="gov"/>

sentences:
[[File:Poranna rosa na pajęczynie(Aw58).jpg|thumb|200px|Rasa]]
'''Rasa''' ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kad ūdens tvaiks kondensācijas un pilienveidā veidojas uz augsnes virskārtas, [[augi]]em un priekšmetiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Rasa.htm |title=Krusa<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404014753/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Rasa.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref> Šī parādība visbiežāk vērojama [[vasara]]s periodā, skaidrās naktīs, kad zeme atdziest zem [[Rasas punkts|rasas punkta]] [[temperatūra]]s.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex muricata|suga_lv=Vara grīslis|autors=L.|binomial=Carex muricata|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex muricata.jpeg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Carex pairaei <i>F.W.Schultz</i>}}'''Vara grīslis''' ({{val-la|Carex muricata}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, mežos, krūmājos, [[Paugurs|pauguru]] nogāzēs un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-muricata-l/|title=vara grīslis - Carex muricata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-22}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Aloja}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Aloja
| tips                = stacija
| attēls              = Alojas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Alojas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]]
| atvērta             = 1936
| slēgta              = 2004
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = sānu, salas
| sliežu_ceļi         = ?
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 45| lats  = 46.8| latNS  = N
| longd = 24| longm = 53| longs = 0.7| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Puikule (stacija)|Puikule]] (12 km)
 [[Mazsalaca (stacija)|Mazsalaca]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Auseklis (stacija)|Auseklis]] (6 km)
 [[Upšas]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 114
}}
'''Aloja''' bija [[dzelzceļa stacija]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]] [[Aloja]]s pilsētā. Rūjienas virzienā tūlīt aiz sliežu ceļu izvērsuma beigām bija Jūras ielas pārbrauktuve, bet Limbažu virzienā stacijas sliežu ceļus šķērsoja [[autoceļš P15|autoceļa P15]] pārvads, kas pastāv arī pašlaik. Mūsdienās stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja un visi sliežu ceļi nojaukti. Saglabājušās arī dažas stacijas saimniecības ēkas un noliktavu ēkas.

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamatkrāsas
| attēls                   = Primaryposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Primary Colors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džonatans Kreins]]
* [[Nīls Makliss]]
* Maiks Nikolss
| scenārija autors         = [[Elēna Meja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Adrians Lesters]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Pols Gilfoils]]
| mūzika                   = [[Rajs Kūders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mutual Film Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|20|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|title=Primary Colors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190603174439/https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|archivedate={{dat|2019|06|03||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=primarycolors.htm|title=Primary Colors (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamatkrāsas"''' ({{val|en|Primary Colors}}) ir 1998. gada drāma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu ''Primary Colors: A Novel of Politics''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Emma Tompsone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Adrians Lesters]], [[Mora Tīrnija]] un [[Pols Gilfoils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|2|20||bez}}.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Anna Hola
 |      vārds_orig = ''Anna Hall''
 |          attēls = Anna Hall on the podium at Oregon 2022 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Anna Hola 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|2001|3|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[septiņcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6988 (Gecisa, 2023)
 |           PR1_d = Septiņcīņa
 |             PR2 = 5004 ([[Albukerke]], 2023) {{piezīme|AR|kontinenta rekords}}
 |           PR2_d = Pieccīņa (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|septiņcīņa}}
{{MedalBronze|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|septiņcīņa}}
}}
'''Anna Hola''' ({{val|en|Anna Hall}}; dzimusi {{dat|2001|3|23}} [[Denvera|Denverā]]) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē daudzcīņas sacensībās. Viņa ir [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada Pasaules čempionāta]] sudraba medaļniece un [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada Pasaules čempionāta]] bronzas medaļas ieguvēja [[septiņcīņa|septiņcīņā]], Ziemeļamerikas rekordiste pieccīņā telpās.

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize =
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes =
}}

sentences: '''Jāņa dziesma''' ir populārāko [[Jāņi|Jāņu]] [[Dainas|tautasdziesmu]] virkne [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā. Vēlāk dziesmu vija saukta arī par '''Līgo dziesmām''' vai '''Jāņu dziesmām'''.

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences: '''Modele''', vīriešu dzimtē — '''modelis''', ir [[persona]], kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, [[apģērbs|apģērbu]]. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par [[supermodele|supermodelēm]]. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības.<ref name=enc>[https://books.google.ru/books?id=CljLw4sH2DMC&pg=PA212 The American Beauty Industry Encyclopedia]</ref><ref>[https://books.google.ru/books?id=WfwjAgAAQBAJ&pg=PT114 Creative Careers in Fashion: 30 Ways to Make a Living in the World of Couture]</ref> Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Dovile Kilti
| vārds_orig = ''Dovilė Kilty''
| attēls = Dovile Dzindzaletaite by Augustas Didzgalvis.jpg
| att_izm =
| paraksts = Dovile Kilti 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|7|14}}
| dz_viet = {{vieta|Lietuva|Šauļi}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LTU}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp =
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 14,28 m
| PR1_d = [[Trīssoļlēkšana]]
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d =
| PR4 =
| PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
{{Medal|Competition|Pasaules junioru čempionāts}}
{{Medal|Silver|Barselona 2012|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Dovile Kilti''' ({{val|lt|Dovilė Kilty}}; dzimusi '''Dovile Dzindzaletaite''' (''Dovilė Dzindzaletaitė'') {{dat|1993|7|14}} [[Šauļi|Šauļos]]) ir [[Lietuva]]s [[vieglatlēte]], [[trīssoļlēcēja]]. D. Kilti bija Lietuvas rekordiste trīssoļlēkšanā, līdz 2019. gada 30. jūnijā viņas rekordu pārspēja [[Diāna Zagainova]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lt/a/81596549|title=Trišuolininkė Zagainova pagerino Lietuvos rekordą ir įvykdė olimpinį normatyvą|website=DELFI|access-date=2023-02-26|language=lt}}</ref> 2012. gada [[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāta]] sudraba medaļas ieguvēja.

sentences:
30 Rīgā]]
'''Raiņa un Aspazijas muzejs''' ir 2009. gadā dibinātās [[Memoriālo muzeju apvienība]]s daļa, ko veido [[Raiņa un Aspazijas māja]] [[Rīga|Rīgā]], [[Raiņa un Aspazijas vasarnīca]] [[Majori|Majoros]], [[Raiņa muzejs "Jasmuiža"]] un [[Raiņa muzejs "Tadenava"]].<ref>[https://literatura.lv/organization/977266?lang=lv literatura.lv]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oge Nilss Bors
|     vārds_orig = ''Aage Niels Bohr''
|         attēls = Aage Bohr.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oge Bors 1955. gadā
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Nilss Bors]], Margrēta Nūrlunda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[atomfizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Kopenhāgenas Universitāte]]|[[Kolumbijas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1975)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Ukrainofobija''' ({{val|uk|Українофобія}}, no "Ukraina" + {{val|grc|φόβος}} (''fobos'') — 'bailes') ir pret [[ukraiņi]]em, [[ukraiņu kultūra|ukraiņu kultūru]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un [[Ukraina|Ukrainu]] vērsta negatīva [[attieksme]].<ref name="Okara">Андрій Окара (1998). "[http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm “Українські тумани” та “русское солнце”: Українофобія як ґностична проблема] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181023180932/http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm |date={{dat|2018|10|23||bez}} }}". Український Вибір (№ 5-6).</ref> Kā [[ksenofobija]]s paveids, tā īpaši izpaužas aizskarošu [[etnonīms|etnonīmu]] lietošanā un [[Stereotips|stereotipiskā]] noteiktu negatīvu iezīmju piedēvēšanā ukraiņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.unian.ua/politics/475385-scho-take-ukrajinofobiya-i-yak-jiji-rozpiznati.html |title=Що таке українофобія і як її розпізнати |website=www.unian.ua |access-date=2022-03-23 |language=uk}}</ref>

sentences: '''Fosforskābes''' ir [[fosfors|fosforu]] un [[skābeklis|skābekli]] saturošas [[skābe]]s. Vispazīstamākā fosforskābe ir [[ortofosforskābe]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = YellowPerch.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Perca flavescens|Dzeltenais asaris}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Percoidei
| apakškārta_lv = Īstie asari
|        dzimta = Percidae
|     dzimta_lv = Asaru dzimta
|         ģints = Perca
|      ģints_lv = Asari
|       ģints_r = Asaru ģints
|      binomial = Perca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jons Hāns
| attēls              =
<!------ Amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1869|11|14}}
| dzim_vieta          =[[Liepāja]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Alise Natālija, dzimusi Grota
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Jons Kārlis Hāns''' ({{val|de|John Karl Hahn}}; dzimis {{dat|1869|11|14||bez}}, visdrīzāk miris 1945. gadā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis. Bijis [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts. Darbojies 3. Saeimas prezidijā kā sekretāra biedrs. Pārstāvējis [[Vācbaltu vienotības partija|Vācbaltu vienotības partiju]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Enciklopēdisks stils}}
Projekts ''Euroscola'' ir iespēja skolām uzzināt par [[Eiropa]]s integrāciju, pašiem skolēniem to piedzīvojot. Skolēniem no 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm tiek dota iespēja uz vienu dienu kļūt par [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputātiem [[Parlaments|Parlamenta]] telpās [[Strasbūra|Strasbūrā]], [[Francija|Francijā]].  Tas tiek organizēts 20 reizes gadā.<ref>[http://www.europarlstrasbourg.eu/fr/activites/2013/juin_bis/Euroscola_2013.html Euroscola 2013]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Andrea Pizāno
''Andrea Pisano''
| image       = 011 le vite, andrea pisano.jpg
| birthdate     = {{dat|1270}}
| location      = netālu no [[Pontadera]]s
| deathdate     = {{mgv|1348|1270}}
| nationality   = [[Itālija|itālis]]
| deathplace    = {{flaga|Itālija}} [[Pontadera|Pontaderā]]
| field         = Tēlnieks, arhitekts
| movement      = [[Gotika|Gotiskā māksla]]
[[Renesanse|Protorenesanses māksla]]
}}
'''Andrea Pizāno''' ({{Val-it|Andrea Pisano}}; dzimis {{dat|1270}},<ref>http://www.nndb.com/people/913/000095628/</ref> miris  {{dat|1348|}}) bija itāļu [[tēlnieks]] un arhitekts vēlīnajos [[viduslaiki|viduslaikos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences: '''Slāņu gubumākoņi''' ''Stratocumulus'' (Sc) ir plakanas kaudzes veida gubu [[mākoņi]] bez izteiktas vertikālās attīstības. Mākoņi debesīs izvietoti nevienmērīgi un neaizklāj visas debesis. Tie bieži vien izvietojas paralēlās rindās vai viļņos. Sc mākoņus var diezgan viegli sajaukt ar [[Altocumulus|Ac]] mākoņiem, kuriem ir līdzīga forma, bet Ac atrodas lielākā augstumā. Ja mākoņi ir lielāki, tad tie visticamāk ir Sc mākoņi, jo atrodas tuvāk zemei. Ac mākoņi būs mazāk nekā 5° lieli leņķiskajā izmērā (tas aptuveni atbilst triju vidējo pieaugušā cilvēka pirkstu platumam izstieptas rokas attālumā no acs). Mākoņu pamats augstums ir 500—1500 metri, bet biezums 200—800 m. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss 5 mikrometri. [[Nokrišņi]] no Sc mākoņiem izkrīt reti, tie ir ļoti īslaicīgi un vāji nokrišņi, smidzenis.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|S (nozīmju atdalīšana)|S}}
{{Elementa infokaste
|tips=nemetāls
|kārtas skaitlis=16
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=6
|2. čaula=8
|1. čaula=2
|simbols=S
|atommasa=32,065
|valences elektroni=[Ne]3s23p4
|tabulas attēls=
|attēls=
S8 molekulas uzbūve un sēra kristāli
|oksidēšanas pakāpes=6, 4, 2, -2
|elektronegativitāte=2,58
|blīvums=2070
|kušanas temperatūra=388,36 K (115,21 °C)
|viršanas temperatūra=717,87 K (444,6 °C)
}}
'''Sērs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''S''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 16. Sērs ir [[nemetāli|nemetāls]], kurš pieskaitāms pie [[halkogēni]]em, lai arī bieži vien šo grupu īpaši neizdala. Sērs deg (bet diezgan slikti), ar zilu [[liesma|liesmu]], veidojot [[sēra dioksīds|sēra dioksīdu]]. Rūpnieciski nozīmīgākais sēra savienojums ir [[sērskābe]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|       suga = Camelus dromedarius
|       suga_lv = Vienkupra kamielis
|         binomial = Camelus dromedarius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences: '''Svētki''' ir [[diena]] vai dienas, kurās [[tradīcija]]s vai [[likums]] nosaka, ka dienas parastā gaita tiek mainīta, piemēram, [[darba diena|darba dienās]] samazinot vai pavisam atceļot nostrādājamo stundu apjomu. Svētki ir domāti, lai cilvēki varētu nosvinēt vai atcerēties kādu tradicionālu, reliģiski nozīmīgu vai vēsturisku notikumu kā arī kādu ievērojamu notikumu cilvēka dzīvē vai dabā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Avārijas kontracepcija''' ir metode, ko lieto ārkārtas situācijās, lai novērstu neplānotu [[grūtniecība]]s iestāšanos pēc [[Dzimumakts|dzimumakta]] bez izsargāšanās. Tāpēc to sauc arī par "nākamā rīta tableti" jeb "nākamās dienas tableti”.<ref>Charlotte Ellertson. History and Efficacy of Emergency Contraception: Beyond Coca-Cola. Family Planning Perspectives. Volume 28, Number 2, March/April 199</ref> Avārijas kontracepcija nespēj pārtraukt jau iestājušos [[Grūtniecība|grūtniecību]], tā:
* aizkavē vai novērš [[Ovulācija|ovulāciju]],
* novērš [[Apaugļošanās|apaugļošanos]],
* neveicina apaugļotas [[olšūna]]s implantāciju vai ieligzdošanos gļotādā.
Visbiežāk izmantotā avārijas kontracepcija ir levonorgestrels tabletēs, kas var būt atpazīstams ar kādu no tā komercnosaukumiem — ''Elistrel'', ''Escapelle'', ''Labella'', ''Levidon'', ''Ramonna'', ''Levonorgestrel Actavis, Postinor-Duo''.<ref name="ZVA, zāļu reģistrs. Levonorgestrels">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=levonorgestr&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on&MFR=&MDO=&IK= |title=ZVA, zāļu reģistrs. Levonorgestrels |access-date={{dat|2015|11|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221104/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=levonorgestr&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on&MFR=&MDO=&IK= }}</ref> Šis avārijas kontracepcijas veids ir sabiedrībai brīvi pieejams, jo to var iegādātes [[Aptieka|aptiekās]] bez receptes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Reseda lutea RHu.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Dzeltenā rezēda]] (''Reseda lutea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Resedaceae
| dzimta_lv = Rezēdu dzimta
| binomial = Reseda
| sinonīmi =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Martinov
| ģints = Reseda
| ģints_lv = Rezēdas
}}'''Rezēdas''' (''Reseda'') ir ģints [[Rezēdu dzimta|rezēdu dzimtā]], kurā ir sastopamas vairāk nekā 60 sugas, no kurām 3 ir sastopamas [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/resedaceae/|title=Rezēdu dzimta - Resedaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-24}}</ref> Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir no [[Eiropa]]s līdz Centrālajai [[Sibīrija]]i un [[Arābijas pussala]]i, [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Sahāra|Sahārā]] un [[Sāhela]]i līdz [[Kenija]]i, [[Dienvidāfrika]]i.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30031016-2|title=Reseda Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Talks
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], talka sērija
|ŠtruncaID=8/H.09-40
|ķīm_formula=Mg3Si4O10(OH)2
|singonija=[[triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, bāli zaļa, smaragdzaļa līdz tumšzaļa, brūna, pelēka
|svītra=Balta
|habituss=Plātņaina vai šķiedraina masa, kristāli ārkārtīgi reti
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=1
|spīdums=Taukains, pērļains
|caurspīdīgums=Vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,538—1,550 nβ = 1,575—1,594 nγ = 1,575—1,600
|pleohroisms=
|blīvums=2,58—2,83 g/cm3
}}

sentences:
'' demonstrē kravas automašīnu ar govju mēsliem, protestējot pret izsoli, kurā tiks noteikts uzvarējušais konsorcijs [[Hidroelektrostacija|hidroelektrostacijas]] būvniecībai]]
'''Aktīvisms''' ir filozofisks, politoloģisks, ekonomisks, sociāls termins, kas dažādos kontekstos var attiekties uz dažādiem cilvēku darbības veidiem.

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Cyclorbiculina compressa.jpg
|     att_nosaukums= ''[[Cyclorbiculina compressa]]'' čaula.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Archaiasinae
|        apakšdzimta_lv = Arhajasīnas
|           ģints = Cyclorbiculina
|        ģints_lv = Ciklorbikulīnas
|         binomial = Cyclorbiculina <small>A. Silvestri, 1937</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cyclorbiculina americana}}
* {{TaksoSaite|Cyclorbiculina compressa}}
* {{TaksoSaite|Cyclorbiculina imparilis}}
* † {{TaksoSaite|Cyclorbiculina miocenica}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Ciklorbikulīnas''' (''Cyclorbiculina'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1937. gadā aprakstīja itāļu paleontologs [[Alfredo Silvestri]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] ciklorbikulīnas ir zināmas no [[Oligocēns|oligocēna]] līdz mūsdienām. Izplatītas [[Karību baseins|Karību baseinā]] un [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]].

sentences: '''Vijolnieks''' vai '''vijolniece''' ir persona, kura spēlē [[vijole|vijoli]].

sentences: [[SQL]] '''Merge''' teikums darbojas reizē kā visi pārējie SQL teikuma veidi ([[Select (SQL)|Select]], [[Insert (SQL)|Insert]], [[Update (SQL)|Update]] un [[Delete (SQL)|Delete]]). Ta galvenā ideja ir tāda, ka tiek salīdzinātas divas ierakstu kopas - izejas dati (Select daļa) un mērķa dati, balstoties uz norādītu nosacījumu, - un atkarībā no tā, vai nosacījums izpildās, vai nē, dati tiek pievienoti (Insert), koriģēti (Update) vai dzēsti (Delete). Merge galvenokārt ir ērti izmantot gadījumos, kad tabulā glabājas esoši ieraksti un tiek periodiski saņemtas jaunas ierakstu kopas, kurās var būt esošo ierakstu jaunākas versijas vai arī pavisam jauni ieraksti.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Galēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Italy}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Suņa spēks
 | oriģinālnos = ''The Power of the Dog''
 |      attēls =  The Power of the Dog (film).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Džeina Kempione]]
 |  producents =
* [[Emils Šermans]]
* [[Ians Kanings]]
* [[Rodžers Frapers]]
* Džeina Kempione
* [[Tanja Segatčana]]
 |   scenārijs = Džeina Kempione
 |     aktieri =
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Kodijs Smits-Makfī]]
* [[Tomasīna Makenzija]]
* [[Dženevīva Lemona]]
* [[Kīts Karadīns]]
* [[Frensisa Konroja]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators = [[Ari Vegners]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Zealand Film Commission]]''
* ''Bad Girl Creek''
* ''Max Films''
* ''Brightstar''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''Cross City Films''
* ''[[BBC Film]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Transmission Films]]'' (Austrālija un Jaunzēlande)
* ''[[Netflix]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|9|2|[[78. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|11|11|Austrālija un Jaunzēlande|2021|11|17|ASV un Apvienotā Karaliste}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2021/venezia-78-competition/power-dog|title=The Power of the Dog|website=[[Venēcijas kinofestivāls]]|date=July 16, 2021|access-date=July 26, 2021}}</ref>
 |      valsts =
* Austrālija
* Jaunzēlande
* Apvienotā Karaliste
* Kanāda<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.screendaily.com/reviews/the-power-of-the-dog-venice-review/5162918.article|title='The Power Of The Dog': Venice Review|last=Romney|first=Jonathan|date=September 3, 2021|access-date=December 24, 2021}}</ref>
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30-39 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|url= https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/jane-campion-the-power-of-the-dog-interview-1235010819/amp/ |title= Jane Campion on 'The Power of the Dog's Toxic Masculinity and Why She Won't Make a Marvel Movie |first= Rebecca |last= Keegan |website=[[The Hollywood Reporter]]|date= September 10, 2021|access-date= November 11, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|271,009}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Power of the Dog (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10293406/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|8|17||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Suņa spēks"''' ({{val|en|The Power of the Dog}}) ir 2021. gada [[vesterns]], [[psiholoģiskā drāma]]s filma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Power of the Dog review: a gripping psychodrama|url=https://www.bfi.org.uk/sight-and-sound/reviews/power-dog-draws-out-instability-american-west-myths|access-date=2021-12-28|website=BFI|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Gleiberman|first=Owen|date=2021-09-02|title=‘The Power of the Dog’ Review: Jane Campion’s Psychodramatic Western Is Impeccably Crafted but Lacks the Major Voices of ‘The Piano’|url=https://variety.com/2021/film/reviews/the-power-of-the-dog-review-jane-campion-benedict-cumberbatch-kirsten-dunst-jesse-plemons-1235054229/|access-date=2021-12-28|website=Variety|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|date=2021-11-17|title=Review: 'The Power of the Dog' is a sublime gothic Western|url=https://apnews.com/article/film-reviews-entertainment-reviews-arts-and-entertainment-jane-campion-b03ab22da222bcab8caf3f06085555f1|access-date=2021-12-31|website=AP NEWS|language=en}}</ref> Filmas režisore, scenārija autore un viena no producentēm ir [[Džeina Kempione]]. Filmas sižets balstīts uz [[Tomass Sevedžs|Tomasa Sevedža]] 1967. gada  [[The Power of the Dog (romāns)|tāda paša nosaukuma romānu]]. Galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kirstena Dansta]], [[Džesijs Plemonss]] un [[Kodijs Smits-Makfī]]. Filmēšana lielākoties norisinājās [[Jaunzēlande]]s [[Otāgo]] reģionā. Šī ir starptautiskā kopražojuma filma (Jaunzēlandes, Austrālijas, Apvienotās Karalistes un Kanādas). Filmā tiek apspēlētas mīlestības, skumju, aizvainojuma, skaudības un seksualitātes tēmas.<ref>{{Ziņu atsauce|last=Chhibber|first=Mini Anthikad|date=2021-12-03|title=‘The Power of the Dog’ movie review: A complex meditation on what it means to be a man|language=en-IN|work=The Hindu|url=https://www.thehindu.com/entertainment/movies/the-power-of-the-dog-movie-review-a-complex-meditation-on-what-it-means-to-be-a-man/article37823532.ece|access-date=2021-12-28|issn=0971-751X}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Billija Lina ilgais puslaika ceļš
| attēls                   = Billy Lynn's Long Halftime Walk poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billy Lynn's Long Halftime Walk''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Rodri Tomass]]
* [[Stīvens Kornvels]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = [[Džons-Kristofs Kastelli]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džo Elvins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Makenzija Lī]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Kriss Takers]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Studio 8]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Bona Film Group]]''
* ''[[The Ink Factory]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2016|11|11|ASV un Ķīna|2017|2|10|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170218111709/http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billylynn.htm|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Billija Lina ilgais puslaika ceļš"''' ({{val|en|Billy Lynn's Long Halftime Walk}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] kara drāma, kas balstīta uz Bena Founteina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Džo Elvins]], [[Kristena Stjuarta]], [[Makenzija Lī]], [[Vins Dīzels]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Kriss Takers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Frīdrihs fon Vetbergs''' (''von Wettberg'', [[1779]]—[[1825]].10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šarlote Brontē
|         vārds_orig = ''Charlotte Brontë''
|             attēls = CharlotteBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šarlote Brontē 1854. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1816
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = [[Torntona]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1855
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Bredforda]], {{GBR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Anna Brontē|Anna]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Charlotte Bronte Signature.jpg
|         pseidonīms = Karers Bells
|       nodarbošanās = Romānu autore, dzejniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Šarlote Brontē''' (''Charlotte Brontë''; dzimusi {{dat|1816|4|21}}, mirusi {{dat|1855|3|31}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, vecākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences: '''Temperatūra''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo ķermeņa (vai [[viela]]s) sasilšanas pakāpi jeb [[siltumkustība]]s intensitāti.

sentences: '''Baktēriju konjugācija''' ir divu [[šūna|šūnu]] savienošanās ar speciālu [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] pavedienu- [[F-pills|F-pillu]] (dzimum pills), kas piestiprinājies pie [[baktērija]]s sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie [[DNS]] fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par [[dzimumvairošanās]] "pirmssākumiem".

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Dzīve ir skaista
 | oriģinālnos = ''Life Is Beautiful''
 |      attēls = Vitaebella.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Roberto Beninji]]
 |  producents =
* [[Džianluidži Braši]]
* [[Elda Ferri]]
 |   scenārijs =
* [[Vinšenzo Serami]]
* Roberto Beninji
 |     aktieri =
* [[Roberto Beninji]]
* [[Nikoleta Braši]]
 |      mūzika = [[Nikolā Piovani]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Cecchi Gori Group]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
 |    izdošana = {{dat|1997|12|20||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/la-vita-e-bella-1997 |title=La Vita E Bella |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 10, 2018 |archive-date={{dat|2017|10|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171009115745/http://www.bbfc.co.uk/releases/la-vita-e-bella-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{ITA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|229,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeisbeautiful.htm|title=Life Is Beautiful (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Dzīve ir skaista"''' ({{val|it|La vita è bella}}) ir 1997. gada [[Itālija]]s drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberto Beninji]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|20||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sekstants
| abbreviation = Sex
| name_latin = Sextans
| RA = 10
| dec = 0
| areatotal = 314
| arearank = 47. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Sex''
| starmagnitude = 4,49
| neareststarname = ''LHS 292''
| stardistance = 14,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Tauhīda'''<ref name="sieviešu dzimte"/> ({{val|ar|توحيد}}, ''tawḥīd'') jeb '''dieva nedalāmība''' ir [[doktrīna]] islāmā par [[dievs islāmā|dieva]] vienotību, par to, ka [[islāms]] ir [[monoteisms|monoteiska]] reliģija. Dievs ir vienots pats sevī, to neveido atsevišķas daļas vai personas.

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences: '''Politiskais islāms''' raksturo ideju par valsts un sabiedrības veidošanu atbilstoši [[Islāms|islāma]] principiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/political-islam|title=Political Islam {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2021-12-13}}</ref> Politiskais islāms tiek definēts kā jebkāds [[islāmisms]] tiktāl, ciktāl tas var kalpot kā politiskās identitātes un politiskās rīcības pamats.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators =
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences: '''Darba ekonomika''' ir [[mikroekonomika]]s apakšnozare, kur tiek apskatīts '''darba tirgus'''. Savukārt darba tirgus ir atkarīgs no [[darba dēvējs|darba dēvēja]] un [[darba ņēmējs|darba ņēmēja]] uzvedības atkarībā no [[alga|algām]], [[cena|cenām]], [[peļņa]]s, [[likumi]]em un [[regulējoši akti|regulējošiem aktiem]]. Darba ekonomikā tiek izvirzīts uzdevums apskatīt darba devēja un darba ņēmēja attiecības gan no [[tirgus]] aspekta, gan no [[institūcija|institūciju]] un [[politika]]s viedokļa.

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ug
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Uganda Online Ltd.''
|sponsors              = ''Uganda Online Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uganda|Ugandu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Ugandā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.cfi.co.ug/registry/terms.htm Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.registry.co.ug/ www.registry.co.ug]
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Kapitālsabiedrība''' ir [[komercsabiedrība]] ar [[Juridiska persona|juridiskas personas]] tiesībām, kuras [[pamatkapitālu]] veido īpašnieku (dalībnieku vai akcionāru) ieguldītais [[kapitāls]]. Kapitālsabiedrība par savām saistībām atbild ar tām piederošo mantu. Kapitālsabiedrība neatbild par dalībnieka/akcionāra saistībām, kā arī kapitālsabiedrības dalībnieki/akcionāri neatbild par kapitālsabiedrību saistībām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Suomen tasavalta''
''Republiken Finland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Somijas Republika
|            valsts_nosaukums = Finland
|               karoga_attēls = Flag of Finland.svg
|            karoga_nosaukums = Somijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Finland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Somijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Somijas himna|Maamme]]
(tulk. "Mūsu zeme")
|               kartes_attēls = EU-Finland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Helsinki]]
|latd=60 |latm=10 |latNS=N |longd=24 |longm=56 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Helsinki]]
|              valsts_valodas = [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]1
|        valsts_galvas_tituls = [[Somijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksanders Stubs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Somijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Peteri Orpo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Somijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Krievija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Somijas lielhercogiste|Autonomija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1809|3|29}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Somijas neatkarības deklarēšana|Deklarēta]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1917|12|6}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1918|1|4}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1995|1|1}}
|                 platība_km2 = 338,424
|               platība_rangs = 64.
|              procenti_ūdens = 10,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 5 374 781<ref name="Population clock">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |title=The current population of Finland |work=Population Register Center |accessdate=2010-10-06 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090415225037/http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |archivedate=2009-04-15 }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 112.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 15,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 201.
|                     IKP_PPP = $257 miljardi<ref name=imf3>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/02/weodata/weorept.aspx?sy=2018&ey=2018&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=59&pr1.y=9&c=172&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |date=17 October 2018|title=Report for Selected Countries and Subjects|publisher=IMF}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 60.
|          IKP_PPP_per_capita = $46 559<ref name=imf3/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 24.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,940
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 11.
|                        Gini = 26,9
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.fi]], [[.ax]]3
|              tālsarunu_kods = 358
|                    piezīme1 = [[Pusprezidentāla sistēma]]
|                    piezīme2 = Pirms [[2002. gads|2002]]. gada [[Somijas marka]]
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 246
|              iso_kods_alfa2 = FI
|              iso_kods_alfa3 = FIN
}}

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences:
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Skyforger]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Buiķis
| attēls              = 12.Saeimas deputātu svinīgais solījums (15531186787).jpg
| att_izm             = 275px
| apraksts            = Andris Buiķis 2014. gadā
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāts
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| dzim_dati           = {{dat|1939|3|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Latvija|Valka}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2022|10|6|1939|3|15}}
| mir_vieta           =
| partija             = [[PSKP]] (1972—1989)
[[Jaunais laiks]] (līdz 2011)
[[Vienotība]] (2011—2014)
[[VL-TB/LNNK|Nacionālā apvienība]] (2014—2022)
| dzīvesb             = Margarita Buiķe
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts universitāte]]
| profesija           = [[matemātika|matemātiķis]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Andris Alberts Buiķis''' (dzimis {{dat|1939|3|15}} [[Valka|Valkā]], miris {{dat|2022|10|6}}) bija [[Latvija]]s [[matemātika|matemātiķis]] un [[politiķis]]. Bijis vairāku [[Saeima]]s sasaukumu deputāts, pārstāvēja [[VL-TB/LNNK|Nacionālo apvienību]] (iepriekš bijis partiju "[[Jaunais laiks]]" un "[[Vienotība]]" biedrs). [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis]] (no 1997).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| nombre              = Roskomnadzor
| full_name           = Federālais sakaru, informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu uzraudzības dienests
| nombre nativo       = ''Федеральная служба по надзору в сфере связи, информационных технологий и массовых коммуникаций (Роскомнадзор)''
| nombre nativo lengua = krievu
| logo                = Flag_of_Roskomnadzor.svg
| image               = Emblem_of_Roskomnadzor.svg
| location_country    = {{RUS}},
| location_city2      = [[Maskava]]
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences: '''Nāves jūras rokraksti''' ir no 1946. līdz 1956. gadam [[Kumrānas alas|Kumrānas alās]], [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]] atrasts 980 tekstu krājums.

sentences: '''19. marts''' ir gada 78. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (79. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 287 dienas.

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus pratensis
 | suga_lv = Pļavas čipste
 | binomial = Anthus pratensis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Urbāns I
| vārds_orģ           = ''Urbanus I''
| attēls              = A portrait of Pope Saint Urban I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 17. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[222. gads|222]]. gads
| term_beigas         = [[230. gads|230]]. gads
| priekštecis         = [[Kaliksts I]]
| pēctecis            = [[Pontiāns]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|230|5|23}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Talmūds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/Konsultacijas/LVEK-16.11.2011..pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2014|4|28||bez}} |quote='''Talmūds''', nevis ''Talmuds'';}}</ref> ({{val|he|תלמוד}} – ‘mācība’) ir pēc [[Tora]]s vissvarīgākais [[jūdaisms|jūdaisma]] teksts, kas aptver līdz pat 10 000 lappusēm vairāk nekā desmit sējumos. Divi pazīstamākie Talmūda varianti ir "[[Babilonijas Talmūds]]", kas tapis [[ebreji|ebreju]] diasporas reliģiskajos centros Surā un Pumbeditā, un daudz īsākais "[[Jeruzalemes Talmūds]]". Abas Talmūda versijas satur apmēram 500 gadu laikā tapušus un vēlāk kanonizētus [[rabīns|rabīnu]] komentārus par ebreju reliģiskajiem likumiem, ētiku, paražām un vēsturi.

sentences:
(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Šordiča
|native_name   = ''Shoreditch''
|image         = Shoreditch_High_St_N.JPG
|caption       = Šordičas Haistrīta
|coordinates   =
|location      = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Haknija}}
|designer      =
|type          = Rajons
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  =
|map_image     = Londonas centrs#Londona#Apvienotā Karaliste
|latd  =51 |latm  =31 |lats  =33 |latNS  =N
|longd =0 |longm =4 |longs =40 |longEW = W
|lat           =
|long          =
|extra         =
}}

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{Datora infokaste
|name = MacBook
|developer = [[Apple|Apple Inc.]]
|type = [[klēpjdators]]
|photo =
|caption = MacBook ar baltu korpusu
|first_release_date = {{dat|2006|5|16|N}}
|processor = (2007. g. maijs) 2,0  / 2,16 [[Hercs (mērvienība)|GHz]] 64 [[bits|bitu]] [[Intel]] ''Core 2 Duo''
|baseprice =
[[United States dollar|USD$]]1099

[[Canadian dollar|CAD$]]1249

[[Euro|EUR€]]1119

[[Yen|YEN￥]]139800

[[Pound Sterling|GBP£]]699
|website = [http://www.apple.com/macbook/macbook.html Apple — MacBook]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikko precējušies
| attēls                   = Just Married (2003 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Marriedd''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               =
* [[Roberts Simondss]]
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
| scenārija autors         = [[Sems Hārpers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Kristiāns Keins]]
* [[Deivids Moskovs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|1|10||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-married-2003|title=Just Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justmarried.htm|title=Just Married (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tikko precējušies"''' ({{val|en|Just Married}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Šons Levijs]]. Galvenās lomas atveido [[Eštons Kučers]], [[Britānija Mērfija]], [[Kristiāns Keins]] un [[Deivids Moskovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|10||bez}}.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Ānfabrikas klintis
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Anfabrikas_klintis_Līgatne.JPG
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 57.230696
| gar_d            = 25.046425
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Līgatne}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|D]]3, [[Frānas stāvs|Frāna]], [[Gaujas svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}
'''Ānfabrikas klintis''' ir līdz 17 m augstas, pelēcīgi iesarkanas [[smilšakmens]] [[klints|klintis]], kas atrodas [[Līgatne (upe)|Līgatnes]] upes kreisajā krastā [[Līgatne|Līgatnē]]. Ietilpst [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā. Valsts nozīmes [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] un [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoģisks]] [[Dabas piemineklis|aizsargājams dabas piemineklis]].<ref>[http://www.ligatne.lv/klintis-alas-pagarbi Klintis, alas un pagrabi Līgatnes pilsētā]</ref>

sentences:
'''Logans''' var būt:
* [[Logans (kalns)|Logans]] — kalns Kanādā;
* [[Logans (filma)|Logans]] — 2017. gada amerikāņu supervaroņu filma;
* [[Džonijs Logans]] (''Johnny Logan''; 1954) — Austrālijā dzimis īru dziedātājs un dziesmu autors;
* [[M. L. Logans]] (''M. L. Logan'') — britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es, Ērls un mirstošā meitene
 | oriģinālnos = ''Me and Earl and the Dying Girl''
 |      attēls = Me and Earl and the Dying Girl (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Alfonso Gomezs-Rehons]]
 |  producents =
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Dens Fogelmans]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
 |   scenārijs = [[Džese Endrjūss]]
 |     aktieri =
* [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]]
* [[Olīvija Kuka]]
* [[R. Dž. Kailers]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Mollika Šanona]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Konija Britone]]
 |      mūzika =
* [[Braiens Eno]]
* [[Niko Mūlijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Indian Paintbrush]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|6|12|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūte<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015|title=Me and Earl and the Dying Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007060133/http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meandearl.htm|title=Me and Earl and the Dying Girl (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|9,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es, Ērls un mirstošā meitene"''' ({{val|en|Me and Earl and the Dying Girl}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Džeses Endrjūsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Rehons]]. Galvenās lomas atveido [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]], [[Olīvija Kuka]], [[R. Dž. Kailers]], [[Niks Ofermans]], [[Mollika Šanona]], [[Džons Berntāls]] un [[Konija Britone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   = #22427b
 | text_color         = #FFFFFF
 | name               = ASV Kongress
 | native_name        =
 | transcription_name =
 | legislature        = 118. ASV Kongress
 | coa_pic            = Seal_of_the_Unites_States_Congress.svg
 | coa_res            = 130px
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[United States Senate|Senāts]]
[[United States House of Representatives|Pārstāvju palāta]]
 | leader1_type       = [[ASV viceprezidente|Senāta prezidente]]
 | leader1            = [[Kamala Harisa]]
 | party1             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election1          = {{dat|2021|1|20|ģ|bez}}
 | leader2_type       = Senāta prezidents ''pro tempore''
 | leader2            = [[Petija Mareja]]
 | party2             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election2          = {{dat|2023|1|3|ģ|bez}}
 | leader3_type       = Pārstāvju palātas spīkers
 | leader3            = [[Maiks Džonsons]]
 | party3             = ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
 | election3          = {{dat|2023|10|25|ģ|bez}}
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election5          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election6          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | members            = '''535'''
100 senatori
435 Pārstāvju palātas locekļi
6 delegāti
 | house1             = Pārstāvju palātas
 | house2             = Senāta
 | structure1         = (118th) US House of Representatives.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure2         = 117th United States Senate.svg
 | structure2_res     = 250px
 | political_groups1  = {{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (222)
{{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (212)
{{colorbox|#FFFFFF}} ''Brivs'' (1)
 | political_groups2  =  {{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (48)
{{colorbox|#7174e0}} Neatkarīgie (3)
{{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (49)
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | last_election2     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | session_room       = Obama Health Care Speech to Joint Session of Congress.jpg
 | session_res        = 250px
 | meeting_place      = {{vieta|ASV|Vašingtona|ASV Kapitolijs}}
 | website            =
 | footnotes          =
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kongress''' ({{val|en|United States Congress}}) ir [[ASV Federālā valdība|ASV Federālās valdības]] [[likumdevējvara]] — divpalātu parlaments, kas sastāv no [[ASV Senāts|Senāta]] (augšpalāta) un [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] (apakšpalāta).

sentences: '''Pulsārs''' ir rotējoša [[neitronu zvaigzne]]. Zvaigznes [[rotācija]] rada ap zvaigzni intensīvu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz [[Zeme]]s. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

sentences: '''Krievijas Impērijas likumu krājums''' pirmo reizi izdots 1832. gadā. Kad bija izgāzušies ilgstoši mēģinājumi [[Krievijas Impērija]]i radīt jaunu likumu kodeksu, kas balstītos Eiropas valstu piemēros, imperators [[Nikolajs I Romanovs|Nikolajs I]] pieņēma lēmumu apkopot un publicēt visus jau esošos Krievijas likumus. Pirmo likumu krājumu sagatavoja Imperatora kancelejas Otrā nodaļa Mohaila Speranska vadībā. Turpmāk to regulāri papildināja ar jauniem likumiem un labojumiem, tā padarot to aizvien lielāku un sarežģītāku. Krājuma 15 sējumiem 1892. gadā pievienojās 16 sējums, ar likumiem, kas regulēja [[procesuālās tiesības]]. Pēc [[Oktobra revolūcija]]s, 1918. gada 30. novembrī impērijas likumu krājuma izmantošanu [[Padomju Krievija]]s tiesu darbā aizliedza. Krievijas Impērijas likumu krājumu Lietuvā un Igaunijā turpināja izmantot līdz pat iekļaušanai PSRS sastāvā 1940. gadā, bet Latvijā līdz 1937. gadam, kad pieņēma jauno [[Latvijas Republikas Civillikums|Civillikumu]].

sentences: '''Spārnene''' (latīņu: ''castrum Sparnene'') bija zemgaļu pilsnovads starp [[Dobene|Dobeni]], [[Dobele (zeme)|Dobeli]], [[Tērvete|Tērveti]] un [[Žagare|Žagari]] tagadējā [[Dobeles novads|Dobeles novada]] centrālajā daļā ([[Bēnes pagasts]], [[Īles pagasts]], [[Lielauces pagasts]]), kuru pēc [[Zemgale]]s sadalīšanas līguma 1254. gada aprīlī piešķīra [[Rīgas arhibīskapija]]s domkapitulam. Dalīšanas līgumā minēts, ka Spārnenes zemē ietilpst [[Lielauces ezers]] (''stagnum que ... Autzil'') un [[Bērze (upe)|Bērzes upe]] (''Bersene''). Spārnenes pārvaldei tika iecelts savs [[fogts]], kuru padzina [[Zemgaļu sacelšanās (1259)|1259. gada Zemgaļu sacelšanās]] laikā.

sentences: '''Mašīnu un traktoru stacija''' ('''MTS''') bija valsts uzņēmums [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar [[Traktors|traktoriem]], [[Labības kombains|kombainiem]] u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica [[Kolhozs|kolhozos]] un [[Padomju saimniecība|padomju saimniecībās]] [[lauksaimniecība]]s darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Planorbulina mediterranensis.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Planorbulinidae
|        dzimta_lv = Planorbulinīdas
|           ģints = Planorbulina
|        ģints_lv = Planorbulīnas
|           suga = Planorbulina mediterranensis
|         binomial = <small>d'Orbigny, 1826</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Planorbulina mediterranensis''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un planorbulinīdu dzimtā. Sugu 1826. gadā aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. ''Planorbulina mediterranensis'' ir planorbulīnu ģints tipiskā suga. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Karību jūra]]s rģionā, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s krastiem u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113634#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences: {{Commonscat|Bays of Europe|Eiropas līči}}

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences:
'''Ītons''' var būt:
* [[Eštons Ītons]] — amerikāņu vieglatlēts,
* [[Marks Ītons]] — amerikāņu basketbolists.

sentences:
[[Kategorija:Ledāji]]
[[Kategorija:Eiropas reljefa formas|Ledāji]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristiāns Stenders
|     vārds_orig = Johann Christian Stender
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Kristiāns Stenders''' (''Johann Christian Stender'', 1787–1862) bija [[luterāņi|luterāņu]] teologs, [[Vecsēlpils|Sēlpils]] un [[Sunākstes baznīca|Sunākste]]s  mācītājs, [[Aleksandrs Johans Stenders|Aleksandra Johana Stendera]] (Jaunā Stendera) dēls. [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] loceklis.

sentences: '''27. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Platones pagasts
| karte             = Platones pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs2           = [[Platone (ciems)|Platone]]
| platība           = 86,86
| iedzīvotāji       = 1670<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1670 / 86.86 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.platone.lv
}}
'''Platones pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā, [[Platone]]s upes krastos. Robežojas ar sava novada [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]], [[Vircavas pagasts|Vircavas]], [[Sesavas pagasts|Sesavas]], [[Elejas pagasts|Elejas]], [[Lielplatones pagasts|Lielplatones]] un [[Svētes pagasts|Svētes]] pagastiem, kā arī [[Jelgava]]s pilsētu.

sentences: '''Toli dzeivoj''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Sakse''' var būt:
* [[Anna Sakse]] (1905—1981), latviešu rakstniece un PSRS Augstākās Padomes deputāte,
* [[Elga Sakse]] (1930—2023), latviešu tulkotāja,
* [[Minjona Sakse]] (dzimusi 1930. gadā), bijusī latviešu volejboliste.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Moriss Meterlinks
| vārds_orig = ''Maurice Maeterlinck''
| attēls = Maurice Maeterlinck 2.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1862
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 29
| dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Gente}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Nica]], [[Francijas Ceturtā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[esejists]]
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri = [[simbolisms]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es sarkstu
 | oriģinālnos = ''Turning Red''
 |      attēls =  Turning Red poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Domī Ši]]
 |  producents = Lindsija Kolinsa
 |   scenārijs =
* [[Džūlija Čo]]
* Domī Ši
 |     aktieri =
* Rozālija Čianga
* [[Sandra O]]
* Eiva Morsa
* [[Maitreja Ramakrišnana]]
* [[Haiena Pārksa]]
* [[Orions Lī]]
* [[Vai Čins Ho]]
* [[Džeimss Hongs]]
 |      mūzika = [[Ludvigs Jēransons]]
 |   operators =
* Mahjars Abosaedi
* Džonatans Pitko
 | mākslinieks =
 |     montāža =
* Nikolass Smits
* Stīvs Blūms
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|3|1|''[[El Capitan Theatre]]''|2022|3|11|ASV un Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|175 miljoni}}<ref name="nytimes glass ceiling">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2022/03/07/movies/turning-red-movie-interview-domee-shi.html|title=With ''Turning Red'', a Big Red Panda Helps Break a Glass Ceiling|date=March 7, 2022|first=Brooks|last=Barnes|website=[[The New York Times]]|access-date=March 9, 2022}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Turning Red (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8097030/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es sarkstu"''' ({{val|en|Turning Red}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV [[datoranimācija]]s fantāzijas komēdija, ko producējusi ''[[Pixar Animation Studios]]'' un izplata ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''. Filmas režisore ir [[Domī Ši]] un šī ir viņas pilnmetrāžas animācijas filmas režijas debija. Scenārija autore ir [[Džūlija Čo]]. Galvenās lomas ieskaņojuši [[Rozālija Čianga]], [[Sandra O]], Eiva Morsa, [[Maitreja Ramakrišnana]], Haiena Pārksa, Orions Lī, [[Vai Čins Ho]] un [[Džeimss Hongs]]. Sī ir 25. ''Pixar'' pilnmetrāžas animācijas filma.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Trīsstūris
| abbreviation = Tri
| name_latin = Triangulum
| RA = 2
| dec = +30
| areatotal = 132
| arearank = 78. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Tri''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''δ Tri''
| stardistance = 35,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Common Booster Core|}}
'''Common Booster Core''' ('''CBC''') ir [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete]]s [[Delta IV]] visās modifikācijās kā pirmās pakāpes pamatbloku. [[Delta-4 Heavy]] konfigurācijā izmanto paplidus arī divus sānblokus, kopā trīs ''CBC''.

sentences:
[[Kategorija:Igaunija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Igaunija]]

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Lillekila|Lillekila}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Lillekila
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Lilleküla peatus.JPG
| attēla_apraksts     = Lillekilas pieturas punkts
|map = Tallina
| līnijā              =
| atvērta             = 1928
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 43 | longs = 39 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Baltijas stacija (Tallina)]] 2 km
| tuvākie_pp_un_cp    = Tondi
| attālums_līdz_Tallinai = 2
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.example.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}</pre>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer's Enemy''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 8. sezona
| Series no    = 176. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Džims Rīdons]]
| Writer       = [[Džons Švalcvelders]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1997|5|4|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0701122/?ref_=fn_al_tt_1|title=Homer's Enemy |publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|13||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Homer's Enemy''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" [[Simpsoni (astotā sezona)|astotās sezonas]] 23. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1997|5|4|}}. Sēriju sarakstīja [[Džons Švalcvelders]], režisēja — [[Džims Rīdons]].

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
| '''centrēts malās'''
|-
||
||
||
|}

sentences:
{{citas nozīmes|emociju|Laime (nozīmju atdalīšana)|Laime}}
 — viens no laimes [[simbols|simboliem]]]]
'''Laime''' ir garīgs stāvoklis, kam raksturīga pozitīva vai patīkama [[labsajūta]]. Laime cilvēkam izpaužas līdz ar citām [[emocijas|emocijām]] — no vienkārša [[apmierinājums|apmierinājuma]] līdz pat lielam [[prieks|priekam]].<ref>[http://www.wolframalpha.com/input/?i=happiness&a=*C.happiness-_*Word- Wordnet 3.0]. Atjaunots: {{dat|2012|02|17}}. {{en ikona}}</ref> Filozofi un teologi laimi dažkārt raksturo kā veiksmīgas un labas [[dzīve]]s dzīvošanu, nevis kā vienkāršu emociju. Vairākas zinātnes nozares, piemēram, [[pozitīvā psiholoģija]], īpaši pievēršas laimei un meklējumiem, kas tā ir un kā to var gūt.

sentences:
== Paraugs ==
<pre>
{{Personvārda infokaste
| vārds               =
| izruna              =
| izcelsme            =
| izcelsme1           =
| izcelsme2           =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Francs Kafka
|         vārds_orig = ''Franz Kafka''
|             attēls = Kafka portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Francs Kafka 1906. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 3
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Bohēmija|Prāga}}
(pašreizējā [[Čehija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1924
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 3
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Klosterneiburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Austroungārija]]
[[Čehoslovākija]]
|            tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Hermanis Kafka
Jūlija Kafka (dzimusi Levija)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Franz Kafka's signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks
apdrošināšanas darbinieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|            periods =
|              žanri = romāns
īsie stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = "[[Pārvērtība]]" (''Die Verwandlung'')
"[[Process]]" (''Der Prozeß'')
"Pils" (''Das Schloß'')
|        ietekmējies = [[Frīdrihs Nīče]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Sērens Kirkegors]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Gistavs Flobērs]], [[Fjodors Dostojevskis]], [[Čārlzs Dikenss]]
|         ietekmējis = [[Horhe Luiss Borhess]], [[Albērs Kamī]], [[Eižens Jonesko]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Žans Pols Sartrs]], [[Žuze Saramagu]], [[Džeroms Deivids Selindžers]]
|         alma_mater = Vācu Kārļa Ferdinanda universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Francs Kafka''' ({{val|de|Franz Kafka}}; dzimis {{dat|1883|7|3}}, miris {{dat|1924|6|3}}) bija ebreju izcelsmes [[Austroungārija|Austroungārijā]] dzimis [[vācu valoda|vācvalodīgs]] rakstnieks. Viņa literārie darbi pārsvarā tika publicēti pēc viņa nāves. Tie pauž [[XX gadsimts|XX gadsimta]] cilvēka atsvešinātību no pasaules. Kafkas darbu tēmas ir [[dehumanizācija]], [[birokrātija|birokrātiski]] [[labirints|labirinti]], [[sabiedrība]] ar [[totalitārisms|totalitārisma]] iezīmēm; tiem raksturīga [[groteska]] un [[absurds]].

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences: '''Atomu absorbcijas spektroskopija''' (AAS) ir [[atomu spektroskopija]]s nozare, kuras īpatnība ir atomu absorbcijas spektru pētīšana. Praktiskais pielietojums tai ir elementanalīze pēc atomu absorbcijas spektriem. Pārsvarā AAS lieto termisko ierosināšanu, kuras paveidi ir ierosināšana liesmas plazmā un bezliesmas termolīze augsttemperatūras krāsniņā vai caurulē. Visbiežāk AAS tiek izmantota metālu un pusmetālu noteikšanai ūdens šķīdumos, pie kam ir izstrādātas metodikas vairāk nekā 70 elementu noteikšanai.<ref name=Kampars>{{grāmatas atsauce | last=Kampars |first=Valdis |date=2006 |title=Atomu uzbūve. Elementu sastāva noteikšana |location=Rīga |publisher=RTU Izdevniecība |pages=78 }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Dulce de leche''''' ({{izrunā|dulθe ðe ˈletʃe}}; no [[spāņu valoda]]s — ‘piena saldums’) ir [[Latīņamerika|Latīņamerikā]] populārs salds konditorejas izstrādājums, ko iegūst vairākas stundas karsējot [[Piens|piena]] un [[Cukurs|cukura]] maisījumu, līdz tas iegūst krēmīgu struktūru. Līdzīgu produktu var iegūt, karsējot [[iebiezinātais piens|iebiezināto pienu]]. Šāds krēms ir ziežams un tas gūst savu bagāto [[Garša|garšu]] un krāsu no [[karamelizācija]]s un [[Maijāra reakcija]]s. To parasti izmanto kā pildījumu citiem [[saldumi]]em.

sentences:
s, Kalifornijā]]
'''Sērfings''' ({{val|haw|heʻe nalu}}, {{val|en|surfing}}) ir ūdens [[sporta veidu saraksts|sporta veids]], kurā, izmantojot [[sērfings dēlis|sērfinga dēli]], pārvietojas pa [[jūras viļņi|viļņiem]]. Pastāv vēl vairāki līdzīgi sporta veidi, piemēram, [[vindsērfings]] un [[kaitbords]].

sentences: Šis ir pašreizējo '''katoļu reliģisko institūtu saraksts'''. Lielākā daļa ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] institūti, tomēr ir iekļauti arī Austrumu katoļu institūti.

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Korbela
| oriģinālnosaukums    = ''Base Jean Corbel''
| attēls               = Corbel station 1.JPG
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{FRA}}
| latd=78| latm=54| lats=12| latNS=N
| longd=12| longm=07| longs=09| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1956
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Pola Emīla Viktora Polārais institūts|IPEV]]
| pers_vasara          = 8
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Korbela''' ({{val|fr|Base Jean Corbel}}) ir [[Francija]]s vasaras [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.institut-polaire.fr/ipev/infrastructures/les-bases/arctique/ |title=L’AWIPEV : Base Arctique Franco-Allemande Spitzberg. |access-date={{dat|2019|09|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902214217/https://www.institut-polaire.fr/ipev/infrastructures/les-bases/arctique/ |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos 5 km uz dienvidaustrumiem no [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Izveidota 1956. gadā, to pārvalda [[Pola Emīla Viktora Polārais institūts]] (IPEV). Nosaukta par godu franču ģeogrāfam [[Žans Korbels|Žanam Korbelam]]. 2003. gadā Korbelas stacija tika iekļauta [[AWIPEV]] pētniecības bāzes struktūrā.<ref>[https://www.espace-sciences.org/sciences-ouest/304/dossier/le-nouveau-camp-de-base-du-grand-nord Le nouveau camp de base du grand Nord]</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Grobiņas
| Image = Grobinas-karogs.jpg
| Nickname = Grobiņas karogs
| Design = Uz diagonāli dalīta lauka ar augšējo kreiso pusi sarkanu un apakšējo labo pusi baltu centrā izvietots Grobiņas ģerbonis - melnā laukā pa kreisi pagriezusies sudraba dzērve paceltā kreisā kājā tur zelta akmeni.
| Designer = [[Grobiņa]]s pilsēta 2023. gadā
}}'''Grobiņas pilsētas karogs''' ir viens no [[Grobiņa]]s pilsētas oficiālajiem simboliem. Izveidots par godu, sagaidot pilsētas 328. dzimšanas dienu 2023. gada 27. februārī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa meitene Piektdiene
| operators =
| attēls = His Girl Friday (1940 poster) crop.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs = * [[Čārlzs Lederers]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Rozalinda Rasela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''His Girl Friday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|18}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa meitene Piektdiene"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/89677|title=Kerijs Grānts|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=17.07.2023|date=10.10.2022|language=}}</ref> ({{Val|en|His Girl Friday}}), arī '''"Viņa meitenes piektdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Vina-meitenes-piektdiena/4582|title=Viņa meitenes piektdiena|website=filmas.oho.lv|access-date=17.07.2023}}</ref> ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]] un [[Rozalinda Rasela]]. Filmu izplatīja ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences:
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Atkarīgās teritorijas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''You're Not You''
| attēls                   = You're Not You (2014) Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs S. Volfs]]
| producents               =
* [[Elisona Grīnspana]]
* [[Denīze di Novi]]
* [[Azims Bolkija]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Mollija Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Šana Feste]]
* [[Džordans Robertss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Emmija Rosama]]
* [[Džošua Diamels]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Ali Lārtere]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   = [[Žanīna Tesori]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Daryl Prince Productions]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Entertainment One]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|10|10|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/youre-not-you-2014|title=You're Not You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 1, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|11 486}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yourenotyou.htm|title=You're Not You|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=May 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190812175115/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yourenotyou.htm|archivedate={{dat|2019|08|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Benes pagasts}}
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bēnes pagasts}}

sentences:
pludiņu hidroplāns]]
 "Spruce Goose" astoņmotoru pasažieru lidlaiva]]
'''Hidroplāns''' ir [[lidaparāts]], kas var pacelties no [[ūdens]] virsmas, kā arī nolaisties uz ūdens. Hidroplānus izmanto transportā, glābšanas darbos, mežu ugunsgrēku dzēšanā u. c. Hidroplānu izmantošana būtiski paplašina nokļūšanas iespējas vietās, kur nav attīstīta [[lidlauks|lidlauku]] un sauszemes transporta infrastruktūra. Hidroplānu transports visplašāk ir attīstīts [[jūra|jūru]] un [[ezers|ezeru]] piekrastes reģionos.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=hidropl%C4%81ns&list=hidropl%C4%81ns&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences: Par '''digrāfu''' sauc [[burts|burtu]] pāri, ar ko apzīmē vienu [[fonēma|fonēmu]] vai fonēmu sekvenci, kas neatbilst šo burtu parastajai skaniskajai vērtībai. Parasti (bet ne vienmēr) tā ir skaņa, ko dotās valodas [[ortogrāfija|ortogrāfijā]] nav iespējams apzīmēt ar vienu burtu. Parasti terminu "digrāfs" lieto [[grafēma|grafēmām]], kuru [[izruna]] gandrīz vienmēr ir viena un tā pati.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Dambjapurva ezers
| attēls       = Dambjapurva ezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=25 | gar_EW=E
| platība_ha   = 1,7
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 1,9
| Max_dziļums  = 3,1
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       =
}}
'''Dambjapurva ezers''' (arī '''Dambjezers''', '''Dampezers''') ir beznoteces [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Šmerļa mežs|Šmerļa meža]] austrumu malā. Kādreiz ietekošā Gaiļupīte pa pazemes cauruli apvadīta apkārt ezeram pa austrumu pusi. Ieteka, tāpat kā izteka uz [[Strazdupīte (Rīga)|Strazdupīti]] aizbērtas. Ezera krasti lēzeni, zemi, dibens smilšains, dūņains. Ezera vidū ierīkota strūklaka. Peldvieta. Apkārt ezeram iekārtota pastaigu taka.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1855/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu hinduismā|filmu|Avatars}}
 avatāras]]
'''Avatāra''' ({{val-sa|अवतार}}, ''avatāra'') [[hinduisms|hinduismā]] ir [[dievība]]s iemiesošanās dzīvā būtnē. Nereti tā tiek uztverta kā [[inkarnācija]], lai gan precīzāk tā ir manifestācija. Hinduismā tiek apskatītas desmit tās galvenās dievības [[Višnu]] avatāras. Katru reiz zaudējot daļu no savas varenības, rezultātā iegūst jaunas spējas.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Senslāvi''' bija agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] tauta. Saskaņā ar arheoloģiskajiem datiem etniskā kopiena izveidojās ne vēlāk kā 4. gadsimta otrajā pusē. [[Slāvi|Slāvu tautu grupa]] izveidojās senslāvu izplatīšanās procesā 7.-8. gadsimtā. Runāja [[Senslāvu valoda|senslāvu valodā]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Zemļa Bunge
| oriģinālnosaukums    = ''Земля Бунге''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=74| latm=52| lats=48| latNS=N
| longd=142| longm=06| longs=45| longEW=E
| novietojums          = [[Koteļnija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1945
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1987
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 10<ref>[http://pogodaiklimat.ru/history/21541.htm Средние месячные и годовые температуры воздуха на Земле Бунге]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Zemļa Bunge»''' ({{val|ru|Полярная станция «Земля Бунге»}}) ir slēgta [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?uid=4058&f=3&t=6797&start=0 Полярная Почта. Земля Бунге]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, [[Koteļnija]]s salā, [[Bunges Zeme]]s dienvidos Bunges Zemes augstienē [[Saņņikova šaurums|Saņņikova šauruma]] ziemeļu krastā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vāclavs Havels
| vārds_orģ           = ''Václav Havel''
| attēls              = Václav Havel cut out.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Čehija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1993|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2003|2|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = ''amats izveidots''
| pēctecis            = [[Vāclavs Klauss]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Čehoslovākija]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1989|12|29|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1992|7|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Gustavs Husāks]]
| pēctecis2           = ''amats likvidēts''
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1936|10|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Čehoslovākija|Prāga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|18|1936|10|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Čehija|Hrādečeka}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = Bezpartejisks
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Dramaturgs
| alma_mater          = {{ubl|Čehijas Tehniskā universitāte|Teātra fakultāte}}
| reliģija            =
| paraksts            = Vaclav Havel Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Vāclavs Havels''' ({{val|cs|Václav Havel}}, {{izrunā|ˈvaːtslaf ˈɦavɛl}}; dzimis {{dat|1936|10|5}}, miris {{dat|2011|12|18}})<ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/miris-bijusais-cehijas-prezidents-vaclavs-havels.d?id=41991952 Miris bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Havels]</ref> bija [[čehi|čehu]] [[dramaturģija|dramaturgs]], esejists, [[dzeja|dzejnieks]], [[disidents]] un [[politiķis]].

sentences: '''Cirvis''' ir [[darbarīks]], kuru izmanto galvenokārt [[koksne]]s apstrādei, bet ticis izmantots arī kā [[aukstais ierocis|ierocis]] ([[āva]]) un ceremoniāls vai [[heraldika|heraldisks]] simbols. Ir pazīstami arī metamie cirvji. Tas ticis lietots jau pirms vairākiem tūkstošiem gadu.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''LinkedIn''
| logo_attēls          = LinkedIn 2021.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Sociālais portāls
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = [[Microsoft]]
| izveidotāji          = {{ubl|[[Reids Hofmans]]|[[Ēriks Lī]]}}
| darbību_uzsāka       = {{dat|2003|05|05}}
| darbību_beidza       =
| valodas              =
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.linkedin.com}}
}}

sentences: '''Hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''гетьман'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''hetman'', [[Čehu valoda|čehu]]: ''hejtman'', [[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''hatman'') ir vēsturisks armijas komandiera nosaukums un karavadoņa tituls [[Centrāleiropa|Centrālajā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], no [[15. gadsimts|15.]] līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/Hetmanis|title=Hetmanis - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Iboga.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Gentianales
|         rinda_lv = Genciānu rinda
|           dzimta = Apocynaceae
|        dzimta_lv = Oleandru dzimta
|            ģints = Tabernanthe
|             suga = T. iboga
|          suga_lv =
|           suga_r = Tabernanthe iboga
|         binomial = Tabernanthe iboga L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zelta drudzis
| operators =
| attēls = Gold rush poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Čārlijs Čaplins]]
| producents = Čārlijs Čaplins
| scenārijs = Čārlijs Čaplins
| aktieri = * Čārlijs Čaplins
* [[Džordžija Heila]]
* [[Marks Sveins]]
* [[Toms Marijs]]
* [[Malkolms Vaits]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Gold Rush''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1925|6|26}}
| ilgums = * 95 minūtes (oriģinālā versija)
* 72 minūtes (atjaunotā versija)
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets = {{ASV dolārs|923 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zelta drudzis"''' ({{Val|en|The Gold Rush}}) ir 1925. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Čārlijs Čaplins]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Koronālos līdzskaņus''' , sauktus arī par '''priekšējiem mēleņiem''', artikulē ar kustīgo [[mēle]]s galu.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neparastā dzīve
| attēls                   = Life less.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Life Less Ordinary''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               = [[Endrjū Makdonalds]]
| scenārija autors         = [[Džons Hodžs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Ians Holms]]
* [[Dens Hedaja]]
* [[Morijs Čaikins]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Figment Films]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|10|24||bez}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-less-ordinary-1997-0|title=A Life Less Ordinary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 27, 2019|archive-date={{dat|2019|03|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190327172150/http://www.bbfc.co.uk/releases/life-less-ordinary-1997-0}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifelessordinary.htm|title=A Life Less Ordinary (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neparastā dzīve"''' ({{val|en|A Life Less Ordinary}}) ir 1997. gada melnā komēdija, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Jūens Makgregors]], [[Kemerone Diasa]], [[Hollija Hantere]], [[Delrojs Lindo]], [[Ians Holms]], [[Dens Hedaja]] un [[Morijs Čaikins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|24||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rūdīts ugunī
| attēls                   = Man on fireposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on Fire''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Tonijs Skots]]
| producents               =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Arnons Milčans]]
* Tonijs Skots
| scenārija autors         = [[Braiens Helgelends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Rada Mičela]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Marks Entonijs]]
* [[Žankarlo Džanīni]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Mikijs Rurks]]
| mūzika                   =
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Līza Džerārda]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|4|23||bez}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonfire.htm|title=Man on Fire (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|9|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rūdīts ugunī"''' ({{val|en|Man on Fire}}) ir 2004. gada asa sižeta drāma, kas balstīta uz A. Dž. Kvinela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Dakota Faninga]], [[Rada Mičela]], [[Kristofers Volkens]], [[Marks Entonijs]], [[Žankarlo Džanīni]], [[Reičela Tikotina]] un [[Mikijs Rurks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|23||bez}}.

sentences:
{{Commons category|Medical devices}}
{{Cat main|Medicīniska iekārta}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nolīdzināt līdz ar zemi
| operators =
| attēls = DraggedAcross poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[S. Kreigs Zālers]]
| producents =
| scenārijs = S. Kreigs Zālers
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Torijs Kitlss]]
* [[Maikls Džejs Vaits]]
* [[Dženifere Kārpentere]]
* [[Lorija Holdena]]
* [[Freds Melameds]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Dons Džonsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dragged Across Concrete''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2019|3|22|ASV}}
| ilgums = 159 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|660,132}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1959744005/|title=Dragged Across Concrete |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nolīdzināt līdz ar zemi"''' ({{Val|en|Dragged Across Concrete}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''neo-noir'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[S. Kreigs Zālers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Vinss Vons]], [[Torijs Kitlss]], [[Maikls Džejs Vaits]], [[Dženifere Kārpentere]], [[Lorija Holdena]], [[Freds Melameds]], [[Udo Kīrs]], [[Tomass Krečmans]] un [[Dons Džonsons]].

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheiracanthus longicostatus zvīņas šķērsgriezums.jpg
| att_nosaukums =Zvīņas garengriezuma plānslīpējums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Acanthodiformes
| kārta_lv =Akantodveidīgās
| dzimta =Cheiracanthidae
| dzimta_lv =Heirakantīdas
| ģints =Cheiracanthus
| ģints_lv =Heirakanti
| suga =Cheiracanthus longicostatus
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}
'''''Cheiracanthus longicostatus''''' ir [[Heirakantīdas|heirakantīdu]] [[Akantodes|akantodu]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja vidusdevonā, no [[Rēzeknes svīta|rēzeknes]] līdz [[arukilas svīta]]i. Bija izplatīti [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]], kā arī [[Ziemeļvācijas līdzenums|Ziemeļvācijas līdzenumā]]. Morfoloģiski līdzīgas zvīņas ir atrastas ''Grey Hoek'' formācijā [[Špicbergena]]s rietumos, [[Severnaja Zemļa|Severnajā Zemļā]] un [[Krievija]]s ziemeļaustrumos ([[Omuļevas kalni|Omuļevas]] un [[Momskas kalni]]). Šīs sugas pārstāvju zvīņas ir sastopamas arī [[Latvija]]s devona nogulumos. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = ''Tirreno—Adriatico''
| current_event = 2023. gada Tirreno—Adriatico
| image         = [[Image:Tirreno–Adriatico logo.svg|250px]]
| date          = Marta sākums līdz vidus
| region        = {{ITA}}
| english       =
| localnames    = Tirreno–Adriatico {{it icon}}
| nickname      = Divu jūru sacensības
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[RCS Sport]]''
| director      =
| first         = 1966
| number        = 57 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|ITA}} [[Dino Dzandegu]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Rodžers De Vlāminks]]<br>(6 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences: '''DNS reparācija''' ir attiecināma uz vairāku procesu kopumu, kad [[šūna]] identificē un izlabo bojājumus [[DNS]] molekulās, kurās ir iekodēts tā [[genoms]]. Vienā [[cilvēks|cilvēka]] šūnā vienas [[diena]]s laikā ir līdz vienam miljonam šādu bojājumu.<ref name="lodish">Lodish H, Berk A, Matsudaira P, Kaiser CA, Krieger M, Scott MP, Zipursky SL, Darnell J. (2004). Molecular Biology of the Cell, p963. WH Freeman: New York, NY. 5th ed.</ref> Šos bojājumus izraisa gan normālas [[vielmaiņa]]s aktivitātes, gan ārēji faktori, kā [[ultravioletais starojums]] un [[radiācija]].

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Gulbenes apriņķis]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaungulbenes pagasts}}

sentences:
[[File:Geographic locations of the Free Economic Zones.png|thumb|250px|Valstis, kurās ir izveidotas brīvās ekonomiskās zonas]]
'''Brīvā ekonomiskā zona''' ir [[speciālā ekonomiskā zona|speciālās ekonomiskās zonas]] (SEZ) paveids, kurās saimnieciskajai darbībai netiek piemēroti [[nodoklis|nodokļi]] vai arī tie ir ļoti zemi. Saskaņā ar [[Kioto konvencija|Kioto konvenciju]] «brīvā zona ir līgumslēdzējas puses teritorijas daļa, kurā visas ievestās preces, ciktāl tas attiecas uz ievedmuitas nodokļiem, parasti uzskata par ārpus [[muita]]s teritorijas esošām precēm.»<ref>[http://www.wcoomd.org/en/topics/facilitation/instrument-and-tools/conventions/pf_revised_kyoto_conv/~/link.aspx?_id=9415CF3F04D44BB1A62B44853A63AAC1&_z=z The Revised Kyoto Convention. Specific Annex D]</ref> Brīvās ekonomiskās zonas parasti izveido valstu valdības vai starptautiskie līgumi.

sentences:
vidējās daļas mikropreparāts, kur ''f'' — gļotāda ar asinsvadiem un limfmezgla daļa]]
'''Gļotāda''' ({{val-la|tunica mucosa}}) ir dobu orgānu iekšējais apvalks.<ref name="Fedyukovich2003"/> Gļotāda klāj elpošanas, uroģenitālo un gastrointestinālo orgānu virsmas, acs plakstiņu un [[dzirde]]s ceļu iekšējās virsmas. Nosaukums 'gļotāda' ir dots tāpēc, ka vairākums gļotādu ir klātas ar [[gļotas|gļotu slāni]], kuru producē epitēlijšūnas (parasti — [[kausveida šūnas]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Wikimedians of Latvia''''' (Latvijas ''vikimedisti'') ir neformāla dalībnieku grupa, kas pārstāv dalībniekus, kuri darbojas latviskajā Vikipēdijā un citos projektos, veidojot saturu latviski un par Latviju un ar to saistītajām tēmām. 2015. gada 5. martā ''[[Wikimedia Foundation]]'' šo grupu oficiāli atzina.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Konarskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Konarski''
|         attēls = Stanisław Konarski.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1700
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Žarčice Duže, [[Žečpospolita]]
(tagad [[Malogošča]]s gminā, {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1773
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Žečpospolita]]
(tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|   nodarbošanās = rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Ļihačova rūpnīca
''Завод имени Лихачёва''
| logo             = Amo-zil-logo.svg
| caption          =
| image            = Экскурсия на ЗИЛ (14869234063).jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1916. gads]]
| founder          =
| defunct          = [[2013. gads]] (bankrots)
[[2015. gads]] (slēgšana)
[[2020. gads]] (nojaukšana)
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas automašīna]]s
[[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
[[ledusskapis|ledusskapji]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amo-zil.ru}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Ļihačova rūpnīca''' ({{val|ru|Завод имени Лихачёва}}), jeb saīsināti '''ZIL''' ({{val|ru|ЗИЛ}}), bija [[autobūve]]s uzņēmums [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija|Krievijā]], kas darbojās no 1916. gada līdz 2016. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences: '''Geštalts''' ({{val-de|Gestalt}} — 'forma', 'veids', 'struktūra') ir [[psiholoģija]]s [[teorija]] un [[psihoterapija]]s metode, uztveramo priekšmetu telpiski uzskatāma forma, ja šo priekšmetu būtiskākās īpašības nevar uztvert kā to daļu īpašību summu <ref name="ReferenceA">„Psiholoģija Mums” 2005.gada decembra numurs, 55.lpp.</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Anser anser 2 (Piotr Kuczynski).jpg
 | att_nosaukums = [[Meža zoss]] (''Anser anser'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | infraklase=Neognathae
 | infraklase_lv=Neognati
 | virskārta=Galloanserae
 | virskārta_lv=Vistu un zosu virskārta
 |         kārta = Anseriformes
 |      kārta_lv = Zosveidīgie
 |      binomial = Anseriformes <small>([[Wagler]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Daltona likums''' ir [[fizikas likums]], kas nosaka, ka [[Ideāla gāze|ideālu gāzu]] maisījuma [[spiediens]] ir šo maisījumu veidojošo gāzu [[Spiediens#Parciālspiediens|parciālspiedienu]] [[summa]]. Šo likumu 1801. gadā atklāja [[Džons Daltons]].

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nauda diviem
| operators =
| attēls = Two for the Money Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džeremijs Pivens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Two for the Money''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|7}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1685489153/|title=Two for the Money |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nauda diviem"''' ({{Val|en|Two for the Money}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Metjū Makonahijs]], [[Renē Ruso]], [[Armands Asante]] un [[Džeremijs Pivens]].

sentences: s karte 13. gadsimta vidū. Krievu karagājiens notika uz Imeru (pie Valmieras, kartē - ''Wolmar'') un Idumeju.]]

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences: s krasta biocenoze pēc [[bēgums|bēguma]], kurā redzamas [[jūras zvaigzne]]s, [[jūras anemones]] un [[sūkļi]]]]

sentences:
{{Navbox
|name = CSI
|title = [[CSI]]
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|autocollapse}}}
|list1 =
* "[[CSI Lasvegasa|Lasvegasa]]" (2000—15)
* "[[CSI Maiami|Maiami]]" (2002—12)
* "[[CSI Ņujorka|Ņujorka]]" (2004—13)
* "[[CSI: kibernoziegumi|Kibernoziegumi]]" (2015—16)
* ''[[CSI: Vegas|Vegas]]'' (2021—''pašlaik'')
}}<noinclude>
{{Collapsible option}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas lama
|           attēls = Llama, peru, machu picchu.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|            cilts = Lamini
|        cilts_lv = Lamu cilts
|            ģints = Lama
|         ģints_lv = Lamas
|             suga = Lama glama
|          suga_lv = Mājas lama
|           suga_r = Lama
|         binomial = Lama glama ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        izplatība =
Lamu izplatība 1520. un 1999. gadā (zaļš)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Kontaminācija''' ({{val-la|contaminatio}} — ‘jaukšana’) ir termins, kas tiek izmantots vairākās zinātnes nozarēs, piemēram, [[valodniecība|valodniecībā]], [[ķīmija|ķīmijā]], [[bioloģija|bioloģijā]], [[medicīna|medicīnā]].
* [[Valodniecība|valodniecībā]] kontaminācija ir jaunas izteiksmes vai formas veidošanās, divu līdzīgu izteiksmju vai formu elementiem apvienojoties. Piemēram, nepareizais teiciens „spēlēt nozīmi” veidojies kā divu teicienu kontaminācija (sajaukšanās) „spēlēt lomu” un „nozīmēt”.
* [[Literatūra|literatūrā]] par kontamināciju sauc dažādu epizožu kombināciju no dažādiem literatūras darbiem vai stāsta ievadu no cita literatūras darba.
* [[Farmācija|farmācijā]] par kontamināciju dēvē izejvielu, starpproduktu vai gala produkcijas piesārņošanu ar nevēlamiem piejaukumiem vai citām aktīvajām vielām. Terminu izmanto normatīvajā dokumentācijā.
* ķīmijā, bioloģijā un medicīnā kontaminācija nozīmē savienojumu piesārņojumu ar svešām vielām, [[mikroorganismi|mikroorganismu]] kultūras piesārņojumu ar mikrobiem vai dzīvo audu piesārņojumu ar svešu bioloģisko materiālu ([[vīrusi]]em, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnītes|sēnītēm]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts dzīvnieki
|attēls                    = Nocturnal Animals Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nocturnal Animals''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Toms Fords]]
| producents               =
* [[Roberts Salerno]]
* Toms Fords
| scenārija autors         = Toms Fords
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Andrea Rīzboro]]
* [[Maikls Šīns]]
| mūzika                   = [[Ābels Korzeniovskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fade to Black]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2016|11|18|ASV|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016|title=Nocturnal Animals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126223833/http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|title=Nocturnal Animals (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 6, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181205134203/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|archivedate={{dat|2018|12|05||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts dzīvnieki"''' ({{val|en|Nocturnal Animals}}) ir 2016. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Ostina Raita romānu "''Tony and Susan''". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Toms Fords]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Eimija Adamsa]], [[Maikls Šenons]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Aila Fišere]], [[Lora Linnija]], [[Armijs Hammers]], [[Andrea Rīzboro]] un [[Maikls Šīns]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Gešrībenšteins
| Nosaukums2           = Geschriebenstein
| Photo                = Irottko-kilato-1.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 21 | plat_s = 10 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 26 | gar_s  = 02 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 884
| Relatīvais_augstums  = 397
| Atrašanās vieta      = {{vieta|Austrija|Burgenlande}}
{{vieta|Ungārija|Vašas meģe}}
| Kalnu grēda          = [[Kēšegas kalni]]
| Augstiene            = [[Alpokalja]]
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          = Aprakstītais akmens
| Language             = vācu, ungāru
| Pronunciation        =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga=Carex ornithopoda|suga_lv=Pleznveida grīslis|autors=Willd.|binomial=Carex ornithopoda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex ornithopoda subsp ornithopoda (Segge) IMG 8364.JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Caex pedata <i>V.I.Krecz.</i>}}'''Pleznveida grīslis''' ({{val|la|Carex ornithopoda}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eiropa|Eiropā]] — vietām centrālajos un ziemeļu apgabalos, tostarp reti visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kamasīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradņi, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.07-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, dzelzs krāsā
|svītra=Pelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Āķains
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=7,9
}}

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lolium multiflorum detail.jpeg
| att_nosaukums = Daudzlapu airene
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta = Pooideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Lolium
| ģints_lv = Airenes
| suga = Lolium multiflorum
| suga_lv = Daudzlapu airene
| sinonīmi = * ''Lolium italicum'' A. Braun
| kategorijas = nē
}}
'''Daudzlapu airene''' ({{val|la|Lolium multiflorum}}) ir viengadīgs vai divgadīgs 20—65 cm augsts [[lakstaugs]]. [[stumbrs|Stumbru]] nedaudz, tie pacili, gludi, tikai zem vārpas rauji, ar lapām. [[Lapas]] pamīšus, vienkāršas, veselas, šauri lineāras, plakanas, 0,1—1 cm platas, virspusē un gar malām raupjas, gaiši zaļas. Lapu makstis vairāk vai mazāk garas, gludas vai mazliet raupjas, augšējā nedaudz uzpūsta, mēlīte īsa, strupa, dažreiz tās nav. Zied [[jūlijs|jūlijā]] un [[augusts|augustā]]. Ziedkopa — līdz 30 cm gara, taisna vārpa ar izlocītu asi. Vārpiņas zaļas, lielas, ar 5—15 ziediem, sēdošas, no sāniem saspiestas, novietotas pret vārpas asi ar šauro pusi, ar īsiem akotiem, ziedēšanas laikā stipri atstāv no vārpas ass. Vārpiņas plēksne 1, īsāka par vārpiņu, ar nedaudzām dzīslām, šķautnes nav. Zieda plēksnes 2, gandrīz vienādas; ārējā plēksne bez šķautnes, augšējiem ziediem ar īsu akotu, bet apakšējiem ziediem bez akota; zieda iekšējā plēksne ar šķautni un ar sīkiem dzelonīšiem gar to. Auglis — 0,3—0,6 cm garš grauds. Dod labu sienu, sevišķi maigu siena masu, ko labprāt ēd visi mājdzīvnieki. Var iegūt 1—2 siena ražas. Cieš no [[ziema]]s sala.

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
'''Velokurjers''' (kurjers, kas pārvietojas ar [[Velosipēds|velosipēdu]]) ir cilvēks, kurš strādā uzņēmumā par sūtījumu piegādātāju ar velosipēdu. Velokurjera pakalpojumi ir ļoti pieprasīti metropolitēnos un pārējās lielās pilsētās.
Uzņēmumi dod priekšroku velokurjeru pakalpojumiem, jo tas izmaksā lētāk un ir ātrāks par auto nelielos pilsētas attālumos, īpaši sastrēgumu laikā.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna apakšējā gliemežnīca |
  Latin        = Concha nasalis inferior |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray170.png |
  Caption      = Apakšējā deguna gliemežnīca (sarkana) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Timurs Mucurajevs
|Attēls = Timur Mutsuraev.jpg
|Att_izm =
|Fons = solists
|Dzimis = {{dat|1976|07|25|N}}
|Vieta = [[Groznija|Groznijā]], [[Čečenijas-Ingušijas APSR]] {{URS}}
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]]
|Žanrs =
|Nodarbošanās = dziesmu autors un izpildītājs
|Gadi =
|Izdevējkompānija =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Hromatīns''' ir no [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un ar to saistītām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] veidoti pavedieni, kas veido [[hromosoma]]s. [[Eikariots|Eikariotu šūnās]] tas atrodas [[šūnas kodols|šūnas kodolā]], bet [[Prokariots|prokariotos]] tas ir [[nukleoīds|nukleoīdos]]. Hromatīnu var redzēt tikai tad, kad šūna dalās.

sentences: '''Valdība ''' ir sistēma vai cilvēku grupa, kas pārvalda organizētu [[Kopiena|kopienu]], parasti valsti.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Snūpijs un Čārlijs Brauns: Riekstiņu filma
 | oriģinālnos = ''The Peanuts Movie''
 |      attēls = Snupijs.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma, ģimenes filma
 |    režisors = [[Stīvs Martino]]
 |  producents =
* [[Kreigs Šulcs]]
* [[Braiens Šulcs]]
* [[Kornēlijs Uliano]]
* [[Pols Feigs]]
* [[Maikls Dž. Traverss]]
 |   scenārijs =
* Kreigs Šulcs
* Braiens Šulcs
* Kornēlijs Uliano
 |     aktieri =
* [[Noa Šnaps]]
* [[Hadlijs Belle Millere]]
* [[Mariela Šītsa]]
* [[Alekss Garfins]]
* [[Frančeska Anegeluči Kapaldi]]
* [[Trojs Endrjūss]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Blue Sky Studios]]''
* ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|11|1|Ņujorkas pirmizrāde|2015|11|6|ASV|2015|12|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snoopy-charlie-brown-peanuts-movie-2015|title=The Peanuts Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 23, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110083513/http://bbfc.co.uk/releases/snoopy-charlie-brown-peanuts-movie-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|99 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peanuts2015.htm|title=The Peanuts Movie (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|246,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Snūpijs un Čārlijs Brauns: Riekstiņu filma"''' ({{val|en|The Peanuts Movie}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Stīvs Martino]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Noa Šnaps]], [[Hadlijs Belle Millere]], [[Mariela Šītsa]], [[Alekss Garfins]], [[Frančeska Anegeluči Kapaldi]] un [[Trojs Endrjūss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|1||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Vikiekspedīcijas''' ir pasākumi, kuros tiekas [[latviešu valodas Vikipēdija]]s dalībnieki, lai iegūtu jaunu informāciju vai trūkstošos fotoattēlus. Šajā lapā atrodama informācija par jau notikušajām un vēl plānotajām vikiekspedīcijām. Citu valodu un valstu Vikipēdijas kopienās notikušās vikiekspedīcijas ir apskatāmas, izmantojot starpviki saites.

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Priekule (nozīmju atdalīšana)|Priekule}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Priekule
| tips = stacija
| attēls = Priekules stacija.JPG
| attēla_apraksts = Priekules stacijas ēka
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode|Liepāja—Vaiņode]]
 [[Dzelzceļa līnija Priekule—Kalēti|Priekule—Kalēti]]
| atvērta = 1871
| citi_nosaukumi =
| stacijas_tips =
| arhitekts =
| platformas =
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi =
| adrese =
| tuvākās_stacijas =
| tuvākie_pp_un_cp = [[Paplaka (stacija)|Paplaka]] (6 km)
 [[Purmsāti (stacija)|Purmsāti]] (8 km)
 [[Elkuzeme (stacija)|Elkuzeme]] (10 km)
 [[Krogzemji (stacija)|Krogzemji]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 269
}}

sentences: '''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences:
'''Tavaress''' var būt:
* [[Džons Tavaress]] (''John Tavares''; 1990) — kanādiešu hokejists;
* [[Oskars Tavaress]] (''Óscar Tabárez''; 1947) — urugvajiešu futbola treneris.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex acetosella|suga_lv=Mazā skābene|suga=Rumex acetosella|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=250px|attēls=Ahosuolaheinä (Rumex acetosella).jpg|autors=L.}}'''Mazā skābene''' ({{val|la|Rumex acetosella}}) ir mainīga izskata [[Zeme|pasaulē]] plaši sastopama [[Skābenes|skābeņu]] suga, kā ietvaros nodala zemākus taksonus (pasugas, varietātes). Bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — dārzos un [[Tīrums|tīrumos]] kā nezāle, kā arī atmatās, pļavās, sausos mežos un krūmājos, bieži arī [[Kāpa|kāpās]] un smiltājos, nezālienēs ar skraju veģetācijas segumu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-acetosella-l/|title=mazā skābene - Rumex acetosella L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-21}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = Vanguard 1
| Attēls = Vanguard 1.jpg
| Attēla_izmērs = 200px
| Att_virsraksts =
| Īpašnieks = [[ASV Jūras kara flote]]
| Lielākie_izgatavotāji = [[ASV Jūras kara flotes pētnieciskā laboratorija]]
| KA_veids = [[Zemes zinātnes|Zemes zinātņu]] pavadonis
| Pārlidojums =
| Starta_gads = 1958
| Starts = {{dat|1958|3|17|SK}} 12:15:41 [[UTC]]
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Nesējs = [[Vanguard (raķete)|Vanguard]]
| Beigu_datums =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_ilgums = ~2200 dienas (līdz 1964. gada maijam)
| Lidojuma_ilgums = vēl orbītā
| NSSDC_ID = 1958-002B
| Tīmekļa_vietne = [https://www.webcitation.org/67aIe74Dh?url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraftDisplay.do?id=1958-002B NSSDC Master Catalog]
| Masa = 1,47 kg
| Enerģija = [[saules baterija]]s
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass = 8689,7 km
| Ekscentricitāte = 0,1909
| Inklinācija = 34,25°
| Periods = 134,2 min
| Apoapsīda = 3969 km
| Periapsīda = 654 km
| Apriņķojumi = ~196 000 (uz {{dat|2008|3|16|SK|bez}})
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = ''Vanguard TV3 Backup''
| KA_nāk = ''Vanguard TV5''
}}

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļeiropā|Somi (nozīmju atdalīšana)|Somi}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =
Somu zemnieki (1901. gads).
| tauta     = Somi
Suomalaiset
| skaits    = 8 miljoni
| vieta     = [[Somija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Zviedrija]], [[Kanāda]]
| valoda    = [[somu valoda]]
| reliģija  = [[luterticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Sofokls
|         vārds_orig = {{gree|Σοφοκλης}}
|             attēls = Sophocles pushkin.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 497. vai 496. gadā p.m.ē.
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = netālu no [[Atēnas|Atēnām]]
|          m_dat_alt = 406. gadā p.m.ē.
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Atēnas]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[traģēdija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences: '''Joni''' ir elektriski lādētas [[elementārdaļiņas|daļiņas]], kas rodas, ja vielas [[atoms|atomi]] vai atomu grupas zaudē vai pievieno vienu vai vairākus [[elektrons|elektronus]]. Ja atoms zaudē vienu vai vairākus elektronus, veidojas pozitīvais jons jeb '''katjons'''. Ja atoms pievieno vienu vai vairākus elektronus, veidojas negatīvais jons jeb '''anjons'''. Ja atoms vai atomu grupa zaudē vai pievieno vienu elektronu, veidojas vienvērtīgais jons; ja atoms vai atomu grupa zaudē vairākus elektronus, veidojas vairākvērtīgais jons.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vēstules Džuljetai
| attēls                   =  Letters to juliet poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Letters to Juliet''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Viniks]]
| producents               =
* [[Kerolaina Kaplana]]
* [[Ellena Bārkina]]
* [[Marks Kantons]]
| scenārija autors         =
* [[Hosē Rivera]]
* [[Tims Salivans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Kristofers Egans]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Franko Nero]]
| mūzika                   =
* [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Applehead Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|4|25|Tribekas filmu festivāls|2010|5|14|ASV|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010|title=Letters to Juliet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 13, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180754/https://www.bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=letterstojuliet.htm|title=Letters to Juliet (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 13, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|79,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vēstules Džuljetai"''' ({{val|en|Letters to Juliet}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors ir [[Geriks Viniks]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Saifreda]], [[Kristofers Egans]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Franko Nero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|25||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Filipīnu
|Article =
|Image = Flag_of_the_Philippines.svg
|Use = 111111
|Symbol =
|Proportion = 1:2
|Adoption = {{dat|1898|6|12}}
|Design = Horizontāli dalīts zilas un sarkanas joslu divkrāsu karogs ar baltu vienādmalu trīsstūri pie karogkāta, trīsstūra virsotnēs ir trīs piecstaru zelta zvaigznes un centrā astoņstaru zelta saule.
|Type = National
}}
'''[[Filipīnas|Filipīnu]] nacionālais karogs''' ({{val|fil|Pambansang Watawat ng Pilipinas}}) ir horizontāls, divkrāsains [[karogs]] ar vienādu sarkano un karaliski zilo joslu, ar baltu vienādsānu trijstūri karoga kreisajā pusē. Trijstūra vidū ir zeltaini dzeltena saule ar astoņiem galvenajiem stariem, kas reprezentē Filipīnu astoņas sākotnējās provinces. Katrā trijstūra virsotnē ir zeltaini dzeltena zvaigzne, katra zvaigzne apzīmē Filipīnu trīs galvenās salu grupas — [[Lusona]], [[Visajas]] (oriģināli attiecināts uz [[Panaja|Panaju]]) un [[Mindanao]].

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hipatija
|          vārds_orig = Υπατία
|              attēls = Hypatia Sanzio.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hipatija [[Rafaēls|Rafaēla]] [[freska|freskā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 370
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 415
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = Aleksandrija, Romas impērija
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Neoplatonisms]]
|           intereses = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in South Africa}}

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lukinajama
| photo = Lukina_Jama_-_Trojama_cave.jpg
| photo_width = 200px
| photo_caption = Lukinajamas un Trojamas alu shēma
| map = Horvātija
| relief = jā
| location = {{vieta|Horvātija|Velebits}}
| lat_d = 44| lat_m = 46 |lat_s = 01 | lat_NS = N
| long_d = 15| long_m = 01 | long_s = 35 | long_EW = E
| depth = 1431 m
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1992
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list = Lukinajama, Trojama
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website =
}}
'''Velebita alas''' ir [[Karsta process|karsta]] alu sistēma [[Horvātija|Horvātijā,]] [[Velebits|Velebita]] kalnu grēdā. Lielākā no tām ir Lukinajama (burtiski "Lukiča bedre", ''Lukina jama).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Talsu lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Talsu lidlauks.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVTE
|lat_deg=57|lat_min=15|lat_sec=17|lat_dir=N
|lon_deg=22|lon_min=33|lon_sec=58|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Talsi
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Talsu novads]]
| atrasanas_vieta            = [[Ģibuļu pagasts]], [[Talsu novads]]
| elevation-f                = 223
| elevation-m                = 68
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 03/21
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 400
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Talsu lidlauks''' (ICAO: '''EVTE''')<ref>[http://www.world-airport-codes.com/latvia/talsi-airfield-63536.html World Airport Codes Talsi Airfield]</ref> ir nesertificēts lidlauks [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu pagastā]]. Izvietojies [[Talsi|Talsu]] pilsētas ziemeļrietumu pierobežā 1,5 km no pilsētas centra. Lidlaukam ir viens 400 m garš un 20 m plats [[Asfaltbetons|asfalta]] seguma skrejceļš.<ref>[http://myairfields.com/item/talsi-0321/ MyAirfields.com Talsi]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =Tečera komēta
| discovery_ref =
| discoverer =A. E. Tečers
| discovered ={{Dat|1861|4|5}}
| designations = yes
| mp_name =C/1861 G1, Thatcher
| epoch = 2400920.5 ({{Dat|1861|5|25}})
| aphelion =110.44307381 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.9207 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =55.6818869065619 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.983465
| period =415.5077 [[Jūlija gads (astronomija)|a]]
| inclination =79.7733°
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Cepurītes salas apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.437814773814 | latNS  = N
|longd = 27.072674817894 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Alūksnes novads|Alūksne}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 159
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|1229. gada Aizkraukles kauju|Aizkraukles kauja|Aizkraukles kauja}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2457''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2457''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2456]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2458]]''
}}
'''''Kosmos-2457''''' (''Космос-2457'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 733. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 6.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Mokšu sievietes tradicionālajos tērpos, 19. gadsimta fotogrāfija
|tauta=Mokši
|native_name = ''мокшет''
|skaits=ap 296 tk.
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[mokšu valoda]]<br />[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[erzji]]
}}
'''Mokši''' ir [[Krievija]]s [[Pievolga]]s reģionā dzīvojoša [[somugri|somugru]] tauta.<ref>{{PZT|491}}</ref> Viena no [[Mordvijas Republika]]s pamattautām, dažkārt tiek uzskatīta par [[mordvieši|mordviešu]] etnisko grupu. Runā [[mokšu valoda|mokšu valodā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 300 tūkstošiem, no kuriem tikai apmēram puse dzīvo Mordvijā, tās rietumu daļā [[Mokša]]s upes baseinā, bet pārējie — sporādiski plašā reģionā gar [[Volga|Volgu]], [[Sibīrija|Sibīrijā]] un citur Krievijā. Ievērojama mokšu diaspora dzīvo [[Igaunija|Igaunijā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. [[Tatarstāna]]s [[Kamskoje Ustje]]s apvidū dzīvo mokšu etniskā grupa [[karataji]] (ap 100 cilvēku), kas runā [[tatāru valoda|tatāru valodā]] ar mokšu valodas piejaukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PacificWhiteSidedDolphine.jpg
| att_nosaukums =[[Klusā okeāna delfīns]] (''Lagenorhynchus obliquidens'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Cetacea
| kārta_lv=Vaļveidīgie
| apakškārta =Odontoceti
| apakškārta_lv=Zobvaļi
| virsdzimta=Delphinoidea
| virsdzimta_lv=Delfīnu virsdzimta
| binomial=Delphinoidea <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small><ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonName.aspx?id=68682&tree=0.1 Superfamily Delphinoidea]</ref>
| kategorijas=nē
}}
'''Delfīnu virsdzimta''' (''Delphinoidea'') ir [[vaļveidīgie|vaļveidīgo kārtas]] (''Cetacea'') jūrā dzīvojošu [[zīdītāji|zīdītāju]] virsdzimta, kas pieder pie [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti''). Tā ir lielākā zobvaļu grupa, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošu sugu [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un 3 izmirušu sugu dzimtas, kuras iedalās 66 [[delfīni|delfīnu]] ģintīs. Ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka [[narvaļu dzimta]] un [[cūkdelfīnu dzimta]] savstarpēji ir tuvāk radniecīgas, nekā trešā šīs grupas dzimta - [[delfīnu dzimta]], kura no pirmajām divām dzimtām atdalījās pirms 11 miljoniem gadu.<ref>Waddell, V.G. and Milinkovitch, M.C. and Bérubé, M. and Stanhope, M.J. (2000). "Molecular Phylogenetic Examination of the Delphinoidea Trichotomy: Congruent Evidence from Three Nuclear Loci Indicates That Porpoises (Phocoenidae) Share a More Recent Common Ancestry with White Whales (Monodontidae) Than They Do with True Dolphins (Delphinidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution 15 (2): 314–318. doi:10.1006/mpev.1999.0751. {{PMID|10837160}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 71
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lu
|             atommasa = 174,967
|   valences elektroni = [Xe]4f145d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Lutēcija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,27
|              blīvums = 9841
|  kušanas temperatūra = 1925 K (1652 °C)
| viršanas temperatūra = 3675 K (3402 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs fon Tīzenhauzens
|     vārds_orig = ''Heinrich von Tiesenhausen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 1520. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Bērzaunes pils]], [[Livonija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads|Bērzaunes pagasts|Bērzaune}})
|         m_gads = 1600
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 6
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Harri Martinsons
|     vārds_orig = ''Harry Martinson''
|         attēls = 20120807084529!Martinson,_Harry_i_VJ_1943.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Harri Martinsons četrdesmito gadu sākumā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Jemshēga]], [[Zviedrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Moa Martinsone
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, prozaiķis
|rakstīšanas valoda = [[zviedru valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = poēma "Aniāra", romāns "Ziedošā nātre"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1974. gada [[Nobela prēmija literatūrā]] <br />kopā ar [[Eivinds Junsons|Eivindu Junsonu]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Hermanis Pantēnijs
|     vārds_orig = Theodor Hermann Pantenius
|         attēls = Teodors Hermanis Pantēnijs.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sensācija
| attēls = Scoopposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scoop''
| žanrs = kriminālfilma, romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = * [[Letija Āronsone]]
* [[Garets Vailijs]]
| scenārija autors = Vudijs Allens
| galvenajās lomās = * Vudijs Allens
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika = [[Marks Ishems]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[BBC Films]]'''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Phoenix Wiley]]''
* ''[[Jelly Roll Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2006|7|28||bez}}
| ilgums = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/scoop-2006|title=Scoop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=scoop.htm|title=Scoop (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Sensācija"''' ({{val|en|Scoop}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Vudijs Allens]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Hjū Džekmens]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|28||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Phoxinus.jpg
|  att_nosaukums = [[Mailīte]]s (''Phoxinus phoxinus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Phoxinus
|       ģints_lv = Mailītes
|       binomial = Phoxinus <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1820)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Mailītes, mailīšu ģints''' (''Phoxinus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 21 saldūdens [[zivis|zivju]] [[suga|sugu]]. Tās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], tomēr tikai vienai sugai (parastajai [[mailīte]]i) izplatība saistīta ar [[Eirāzija]]s teritoriju.<ref name=fish/> Lielākā daļa sugu mājo vai nu Eiropā, vai Āzijā, un to izplatība ir salīdzinoši ierobežota.<ref name=fish/> Nesenā pagātnē mailīšu ģintī tika sistematizētas arī [[Ziemeļamerikas raudas]] (''Chrosomus''), kas mūsdienās izdalītas atsevišķā ģintī.<ref>Strange, R.M. & Mayden, R.L. (2009): Phylogenetic Relationships and a Revised Taxonomy for North American Cyprinids Currently Assigned to Phoxinus (Actinopterygii: Cyprinidae). Copeia, 2009 (3): 494-501.</ref>

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Education of Charlie Banks''
| attēls                   =  Education of charlie banks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Freds Dērsts]]
| producents               =
* [[Marisa Polvino]]
* [[Pīters Elkovs]]
| scenārija autors         = Pīters Elkovs
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Džeisons Riters]]
* [[Eva Amuri]]
* [[Glorija Votsisa]]
* [[Kriss Markete]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|27|Tribekas filmu festivāls|2009|3|27|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=educationofcharliebanks.htm|title=The Education of Charlie Banks|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā              = {{ASV dolārs|15 078}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Education of Charlie Banks''''' ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Freds Dērsts]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Džeisons Riters]], [[Eva Amuri]], [[Glorija Votsisa]] un [[Kriss Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|27||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Sedovs
|     vārds_orig = ''Георгий Яковлевич Седов''
|         attēls = Sedow georgy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Sedove|Krivaja Kosa]], [[Krievija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rūdolfa sala]], [[Krievija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Krievs
|   nodarbošanās = virsnieks, hidrogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Georgijs Sedovs''' ({{val|ru|Георгий Яковлевич Седов}}; dzimis {{dat|1877|4|23}}, miris {{dat|1914|2|20}}) bija [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[hidrogrāfija|hidrogrāfs]] un [[polārpētnieks]]. Vairāku [[Arktika|arktisko]] ekspedīciju dalībnieks un vadītājs, tajā skaitā neveiksmīgā mēģinājuma sasniegt [[Ziemeļpols|Ziemeļpolu]] 1914. gadā, kuras laikā gāja bojā. [[PSRS|Padomju]] laikā īpaši cildināts, jo cēlies no vienkāršas ģimenes.

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Semka Sokoloviča-Bertoka
|     vārds_orig = ''Semka Sokolović-Bertok''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Horvātija|Zagreba}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}} <br />{{CRO}}
|   nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]], [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''Eksperiments''' ({{val|la|experimentum}} — ‘mēģinājums’) ir pētījuma metode (darbību un novērojumu kopums), ar kuras palīdzību pierāda cēloņsakarības starp parādībām. Ar eksperimenta palīdzību pārbauda [[hipotēze]]s patiesumu vai nepatiesumu. Eksperiments ir [[empīrisms|empīriskās]] pieejas zināšanām stūrakmens. Eksperimenta priekšrocība pār citām pētniecības metodēm ir tā precizitāte — uzmanīgi kontrolējot notiekošo, pētnieks veic kādu noteiktu darbību un izmēra šīs darbības rezultātu. Eksperimentam ir jābūt atkārtojamam. Tas nozīmē, ka jebkuram citam pētniekam tādos pašos apstākļos būtu jāiegūst tāds pats vai ļoti līdzīgs rezultāts.

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Angolas lielieplaka
 |position=left
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 2|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Angolas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Angolas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidaustrumos. Izvietojusies starp [[Āfrika]]s kontinenta krastu austrumos, [[Gvinejas grēda|Gvinejas grēdu]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] rietumos un [[Vaļu grēda|Vaļu grēdu]] dienvidos. Veidojusies [[mezozojs|mezozojā]], ieliecoties [[okeāns|okeāna]] gultnei. Vidējais dziļums ap 4000—6000 metru, maksimālais — 6050 metru. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls. Lielieplakas rietumu malā [[Svētās Helēnas sala]].<ref>{{PZT|47}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Pleikšņi
|settlement_type = Lielciems
|image_skyline =
|image_caption =
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pagasts
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
|subdivision_name2 = [[Ozolaines pagasts]]
|established_title = Pirmoreiz minēts
|established_date = 19. gadsimtā
|established_title2 =
|established_date2 =
|seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
|seat = Lekši ({{val|de|Lekschi}})
Plekši
Plekšina
Plekšņi
|area_total_km2 = 3.4
|area_land_km2 =
|population_as_of = 2021
|population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce|url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4599|title=Informācija par objektu: Pleikšņi|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2021|4|4||bez}}}}</ref>
|population_total = 810
|population_density_km2 = auto
|latd = 56 |latm = 29 |lats = 0 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 19 |longs = 24 |longEW = E
|elevation_footnotes =
|elevation_m = 186.8
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-4601 Rēzekne-1
}}
'''Pleikšņi''' ({{val|ltg|Pliekšni}}) ir ciems [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Ozolaines pagasts|Ozolaines pagastā]]. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu pierobežā, [[Rēzekne]]s pilsētas un novada centra pievārtē, {{nobr|7 km}} attālumā no pagasta centra [[Balbiši]]em un {{nobr|246 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
(ASV)]]
'''Krūka''' ir plats [[trauki|trauks]] ar kakliņu un rokturi (osu), ko izmanto [[ūdens]] un citu dzērienu pasniegšanai un glabāšanai. Tradicionāli izgatavots no [[keramika]]s ([[māls]]), vai arī no stikla, metāla, plastmasām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators =
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

sentences: '''Uzturs''' ir [[uzturvielas|uzturvielu]] kopums, kas vajadzīgs organisma [[dzīvība]]s norišu normālai nodrošināšanai. Uzturs cilvēka ikdienā ir ļoti svarīgs; [[nepietiekams uzturs|nepietiekama uztura]] gadījumā cilvēka organisms var mainīties un tikt traucēta tā darbība, bet, uzņemot pārāk daudz uzturvielu, var sākt veidoties [[liekais svars]].

sentences:
:''Neise ir arī [[Nisa]]s vāciskais nosaukums''
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Neise
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Lužická Nisa
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Lausitzer Neiße
| citvaloda3      = pl
| oriģinālnosaukums3 = Nysa Łużycka
| attēls            = Neiße3Länder.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Neise vietā, kur satiekas Vācijas, Čehijas un Polijas teritorijas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jizeras kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Odera]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{GER}}
{{POL}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4 297
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Polija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''"Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē"''' ({{val|en|The Presentation of Self in Everyday Life}}) ir [[1959. gads|1959]]. gadā [[Kanāda|kanādiešu]] [[socioloģija|sociologa]] [[Ērvings Gofmanis|Ērvinga Gofmaņa]] sarakstīta [[grāmata]]. Tajā viņš apraksta, kā cilvēki mijiedarbojas ar citiem cilvēkiem, lai stratēģiski veidotu iespaidu par sevi. Gofmaņa izstrādātā koncepcija ir kļuvusi par pamatu daudziem akadēmiskiem pētījumiem par iespaida vadību gan klātienes attiecībās, gan arī saziņā ar mediju starpniecību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Encyclopedia of Social Psychology|url=https://sk.sagepub.com/reference/socialpsychology/n494.xml|publisher=SAGE Publications, Inc.|date=2007|location=Thousand Oaks|pages=836–838|first=Meredith|last=Terry|first2=Kate|last2=Sweeny|first3=James A.|last3=Shepperd}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jakobs Lipmans
|          vārds_orig = Jacob Goodale Lipman
|              attēls = Jacob Goodale Lipman (1874-1939).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Ņubransvika (ASV)|Ņubransvikā]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Ratgera universitāte, Kornela universitāte
|             zinātne = agroķīmija, [[bakterioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = augsnes [[mikrobioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2475''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2475''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2476]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2474]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2476]]''
}}
'''''Kosmos-2475''''' (''Космос-2475'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada novembrī. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 743. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 8.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Bassaricyon_medius_medius.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon medius
| suga_lv=Rietumu ielejas olings
| binomial=Bassaricyon medius <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1909)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
'''Interfāze''' ir [[šūnas]] cikla fāze, kurā tipiska šūna pavada visilgāko laika posmu. Šajā fāzē šūnas kopē savu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un gatavojas [[Mitoze|mitozei]]. Interfāze ir šūnas "ikdienas dzīve" vai [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] fāze, kurā šūna iegūst barības vielas un [[Vielmaiņa|metabolizē]] tās, aug, lasa DNS un veic citas "normālas" šūnu funkcijas. Lielākā daļa [[Eikarioti|eikariotu]] šūnu lielāko daļu laika pavada interfāzē. Šo posmu agrāk sauca par atpūtas fāzi. Tomēr interfāze neapraksta šūnu, kas tikai atpūšas; drīzāk šūna dzīvo un gatavojas vēlākai šūnu dalīšanai, tādēļ vārds tika mainīts. Nepareiza izpratne ir tā, ka interfāze ir pirmais mitozes posms. Tomēr, tā kā mitoze ir kodola sadalīšana, profāze faktiski ir pirmais posms mitozē.
Interfāzē šūna pati kļūst gatava mitozei vai [[Mejoze|mejozei]]. Somatiskās šūnas vai normālas organisma diploīdās šūnas pārdzīvo mitozi, lai šūnu dalīšanās procesā tās pavairojas, savukārt diploīdās cilmes šūnas (ti, primāro spermatocītu un primāro [[Olšūna|olšūnas]]) iet caur mejozi, lai radītu haploīdas [[Gameta|gametas]] (ti, spermu un olšūnas) seksuālās reprodukcijas nolūkos. [[Hromosoma|Hromosomas]] tiek kopētas.

sentences:
{{noformējums+}}<!-- html tagi un daudz kas cits -->
{{vikisaites+}}
 <p>'''Kvadrātfunkcija''' ir [[funkcija]], kuru apraksta [[vienādojums]] <math>y={ax^2+bx+c}</math>, kur a,b,c ∈ R un a≠0.
  <ref> "Beyond the Quadratic Formula", Ron Irving, 21. lpp, {{ISBN|978-0883857830}}  </ref>
  Funkcijas [[grafiks]] ir [[parabola]].
  <ref> "Introductory and Intermediate Algebra: An Applied Approach", Richard Aufmann, Joanne Lockwood, 616 lpp., {{ISBN|978-1133365419}} </ref>
 </p>
<p> Šīs funkcijas definīcijas un vērtību apgabals ir visi reālie skaitļi. </p>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences: '''Motofrīstails''' ir [[Motokross|motokrosa]] variācija, kurā motobraucējs lec un gaisā izpilda dažādus akrobātiskus trikus, ko vērtē tiesnešu žūrija.

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard
| titleclass = fn org
| title      = {{PAGENAME}}
| above      = {{{datums|}}}
| abovestyle = font-size: smaller
| image      = {{#if:{{{attēls|}}}|}}
| caption    = {{{apraksts|}}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Sakne''' [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[morfēma]]. Šī ir [[vārds|vārda]] svarīgākā morfēma, bez saknes netiek veidoti vārdi.<ref name="gramatika2013" /> Sakne norāda vārda [[leksika|leksisko]] nozīmi. Sakne pieder pie leksiskajām morfēmām, citas morfēmas ([[piedēklis]], [[priedēklis]], [[galotne]]) pieder pie gramatiskajām morfēmām, ko sauc arī par [[afikss|afiksiem]].<ref name="gramatika2013" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jeļena Blavatska
|     vārds_orig = Елена Петровна Блаватская
|         attēls = Helena Petrovna Blavatsky.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jeļena Blavatska, 1877. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dņipro|Jekaterinoslava]], [[Krievijas impērija]]
(Dņipro, {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
{{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, [[ezotērija|ezotēriķe]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nikifors Blavatskis, Mihaels Betanelli
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Štafenhāgena nams''' atrodas Baznīcas ielā 17 [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Tas esot celts 17. gs. Kuldīgas birģermeistaram.
[[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] laikā [[1701]]. gadā te esot uzturējies [[Zviedrija]]s karalis [[Kārlis XII]] un no sava brauciena nama priekštelpā atstājis neparasti lielu lādi (2x2,5m), kas apskatāma vēl šodien.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.irlaiks.lv/tourism/articles/article.php?id=2132343 |title=www.irlaiks.lv |access-date={{dat|2009|02|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080901012725/http://www.irlaiks.lv/tourism/articles/article.php?id=2132343 |archivedate={{dat|2008|09|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Hilda Žīgure
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dat|1918|3|2}}
| dz vieta =
| mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2022|9|6|1918|3|2}}
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktrise
| darbības gadi = 1944—1986
| vecāki =
| brāļi = [[Jānis Žīgurs (rakstnieks)|Jānis Žīgurs]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| mājaslapa =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| spēlmaņu_nakts =
| kristaps =
| apbalvojumi = [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece]] (1967)
| dzimums = S
}}
'''Hilda Žīgure''' (dzimusi {{dat|1918|3|2}}, mirusi {{dat|2022|9|6}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[aktrise]].<ref name="la" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Eižens Laube
| image = Eižens_Laube.jpg
| imagesize =
| caption = Eižens Laube, gleznoja Kārlis Dobrājs
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|5|25}}
| location = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1967|7|21|1880|5|25}}
| deathplace = {{vieta|ASV|Portlenda|2s=Portlenda (Oregona)}}
| nationality = [[Vācbaltietis]], [[latvieši|latvietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[Jūgendstils]], Nacionālais romantisms
| famous works = vairāk nekā 200 projektētu Rīgas namu, Ķemeru viesnīca
| patrons = [[Konstantīns Pēkšēns]]
| awards = Tēvzemes balva (1940)
}}
'''Eižens Laube''' (dzimis {{dat|1880|5|25}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1967|7|21}} [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] cilmes latviešu [[arhitektūra|arhitekts]] un arhitektūras profesors, kurš pamatā darbojās [[tautiskais romantisms|tautiskā romantisma]] stilā. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896-1919)|Rīgas Politehniskā institūta]], Baltijas Tehniskās augstskolas, Latvijas Universitātes un [[Baltijas Universitāte]]s mācībspēks. [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis (1918). [[Latvijas Augstskola]]s [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums|rektors]] (1922), [[Latvijas Universitāte|LU]] Goda doktors (1930). Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Cyprus}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ainažu pagasts
| karte             = Ainažu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Ainaži
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 149,1
| iedzīvotāji       = 523<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf] Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 523 / 149.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ainažu pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos [[Igaunija]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Ainaži|Ainažu]] pilsētu, [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas pagastu]] un [[Staiceles pagasts|Staiceles pagastu]]. Pagasta pakalpojumu centrs atrodas [[Ainaži|Ainažos]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Makgila Arktikas pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''McGill Arctic Research Station''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}
| latd=79| latm=24| lats=54| latNS=N
| longd=90| longm=44| longs=52| longEW=W
| novietojums          = [[Aksela Heiberga sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1959
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Makgila Universitāte]]
| pers_vasara          = 8-20
| pers_ziema           =
| augstums             = 176
| vid_t                = -15
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            =
}}
'''Makgila Arktikas pētniecības stacija''' ({{val|en|McGill Arctic Research Station}}, MARS) ir [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://inq.ulaval.ca/en/tools/lab-o-nord/facilities/mcgill-arctic-research-station-mars |title=Institut nordique du Québec. McGill Arctic Research Station (MARS) |access-date={{dat|2022|06|18||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221016082547/https://inq.ulaval.ca/en/tools/lab-o-nord/facilities/mcgill-arctic-research-station-mars }}</ref> Izvietojusies [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salā]] [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Stacija pieder [[Makgila Universitāte]]i; ierīkota 1959. gadā un ir viena no vecākajām universitāšu lauka pētniecības stacijām Kanādas Arktikā.

sentences: '''Pārtēriņa kredīts''', '''pārsnieguma kredīts''' jeb '''overdrafts''' (no {{val|en|overdraft}}) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa [[aizdevums]] bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba [[alga]]. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no [[kredītiestāde]]s kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html|title=FKTK Klientu Skola - Finanšu pakalpojumi|website=www.klientuskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=1|archive-date={{dat|2019|02|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190220111155/http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts|title=Naudas skola / Terminu vārdnīca|website=www.naudasskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=2|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923100925/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis abavica muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. abavica'' muguras plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis abavica
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis abavica
Mark-Kurik 1965
}}
'''''Psammolepis abavica''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir kreisās [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] priekšējā daļa, kas tika atrasta [[Abava]]s kreisajā krastā pretī Lējēju mājām [[gaujas svīta]]s apakšdaļas nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis abavica'' nozīmē "Abavas [[Psammolepji|psammolepis]]" (no Abavas upes, kur tika atrasti šīs sugas pārstāvji). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītas apakšējā daļā (senāk Abavas svītā) [[Latvija|Latvijā]] Abavas lejtecē. Vēl šīs sugas pārstāvji tika atrasti pie Essi un Rattu mājām [[Vehandu]] upes atsegumos [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Nacionālā Svētās Sirds Bazilika
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = Basilica of the Sacred Heart.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Brisele#Beļģija#Eiropa
|valsts                 = {{flag|Beļģija}}, [[Brisele]]
|adrese                 =
|apkaime                = [[Kukelberha]]
|             karte = Brisele#Beļģija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief =
 |        map_size =
 |  latd =  50 |  latm = 52 |  lats =00  |  latNS = N
 | longd = 4 | longm = 19 | longs =02  | longEW = E
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            =
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = 1970
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = [[Baznīca (celtne)|Baznīca]]
|antena spice           = 89
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           =
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Pjērs Lanžroks, Alberts van Hifels
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = Romas Katoļu Baznīca
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = http://www.basilicakoekelberg.be
}}

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences:
[[Kategorija:Kenija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Kenija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Kenija]]

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences:
{{apšaubīts}}
{{Tautas infokaste
| tauta = Latgalieši
| native_name = Latgali, latgalīši
| image =
| image_caption = [[Latgaliešu karogs]]
| population = 150–200 tūkstoši cilvēku (pēc citām aplēsēm — vairāk nekā 500 tūkstoši cilvēku)
| radi = [[latvieši]], [[lietuvieši]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Latgale]], [[Rīga]] un [[Pierīga]]
| valoda = [[latgaliešu valoda|latgaliešu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]{{nepieciešama atsauce}}
}}
'''Latgalieši''' ({{val|ltg|latgali, latgalīši}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[subetniskā grupa]], [[Latgale]]s pamatiedzīvotāji.

sentences:
{{Cita nozīme|ASV prezidentu|ekonomistu|Džeimss Bjūkenens (ekonomists)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Džeimss Bjūkenens
| vārds_orģ           = ''James Buchanan''
| attēls              = James Buchanan.jpg
| apraksts            =
<!--- Pirmais amats --->
| amats               = 15. [[ASV prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1857|3|4|N}}
| term_beigas         = {{dat|1861|3|4|N}}
| viceprezidents      = [[Džons Brekinridžs]]
| priekštecis         = [[Frenklins Pīrss]]
| pēctecis            = [[Abrahams Linkolns]]
<!--- Otrais amats --->
| amats2              = 17. [[ASV valsts sekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1845|3|10|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1849|3|7|N}}
| prezidents2         = {{ubl|[[Džeimss Polks]]|[[Zekerijs Teilors]]}}
| priekštecis2        = [[Džons Kelhūns]]
| pēctecis2           = [[Džons Midltons Kleitons]]
<!--- Trešais amats --->
| amats3              = ASV senators no Pensilvānijas
| term_sākums3        = {{dat|1834|12|6|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1845|3|5|N}}
| priekštecis3        = [[Viljams Vilkinss]]
| pēctecis3           = [[Saimons Kemerons]]
<!--- Personīgā informācija --->
| dzim_dati           = {{dat|1791|4|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Mersersburga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1868|6|1|1791|4|23}}
| mir_vieta           = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Pensilvānija|Lenčestera}}
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           = jurists, diplomāts
| reliģija            = [[Prezbiterisms|prezbiterānis]]
| paraksts            = James Buchanan Signature.png
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences: '''Vistleras Olimpiskais parks''' ir [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada ziemas olimpiskās spēļu]] ziemas sporta veidu norises vieta. Parks atrodas Kalagānu ielejā, [[Vistlera]]s rietumos. Šajā parkā norisinās [[biatlons|biatlona]], [[distanču slēpošana]]s, [[ziemeļu divcīņa]]s un [[tramplīnlēkšana]]s sacensības. Pēc Olimpiskajām spēlēm sporta komplekss tiks izmantots publiskām vajadzībām un sacensību rīkošanai.

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences: '''Datne''' jeb '''fails''' ({{val|en|file}}) ir datu kopa, kas glabājas datu nesējā un ko datu glabāšanā, pārsūtīšanā vai apstrādē uzskata par vienotu veselumu. Datnē var ietilpt jebkāda veida [[cipardati]]. Parasti datu nesēju (disku) noformatē kādā [[failsistēma|failsistēmā]], lai arī tas nav obligāti. (Teorētiski būtu iespējams failu datiem piekļūt sākot nolasīt vai ierakstīt noteiktu datu nesēja vietu) Lielākajā daļā failsistēmu datnes satur datus (failā esošie dati) un metadatus (faila vārds, izveidošanas un izmainīšanas datumi, piekļuves tiesības, utt).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Infobox
| child    = {{{child|}}}
|bodyclass = vcard plainlist
|bodystyle = {{#if:{{{infoboxwidth|}}} |width:{{px|{{{infoboxwidth}}}}}; }}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens: Nāvējošais joks
| attēls                   =  Batman-The Killing Joke (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman: The Killing Joke''
| žanrs                    = animācijas filma, supervaroņu
| režisors                 = [[Sems Liu]]
| producents               =
* [[Brūss Tims]]
* [[Alans Bērnets]]
* [[Sam Reģistrs]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = (balss angļu valodā)
* [[Kevins Konrojs]]
* [[Marks Hemils]]
* [[Tara Stronga]]
* [[Rejs Vaiss]]
| mūzika                   =
* [[Kristofers Kārters]]
* Maikls Makjūštons
* [[Lolita Ritmane]]
| operators                =
| montāža                  = Kristofers Lozinskis
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Fathom Events]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|7|22|Sandjego Comic-Con|2016|7|25|ASV|2016|8|2|Latvija}}
| ilgums                   = 77 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/batman-killing-joke-film | title=''Batman – The Killing Joke'' (18) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | access-date={{dat|2016|7|20|bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.reddit.com/r/batman/comments/4icuu9/batman_the_killing_joke_production_info_rumors |title= Batman The Killing Joke – Production info & rumors|access-date={{dat|2016|8|15|bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movie/Batman-The-Killing-Joke#tab=summary |title=Batman: The Killing Joke |website=The Numbers |access-date={{dat|2016|8|15|bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens: Nāvējošais joks"''' ({{val|en|Batman: The Killing Joke}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[pieaugušais|pieaugušo]] [[animācija]]s [[supervaronis|supervaroņu]] trillera filma, ko veidojusi studija ''[[Warner Bros. Animation]]'' un izplata ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''. Šī filma par ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]] ir 26. filma [[DC Visuma oriģinālās animācijas filmas|DC Visuma oriģinālo animācijas filmu]] sērijā, un tās scenārijs adaptēts no [[Batman: The Killing Joke (komikss)|tāda pašā nosaukuma grafiskā romāna]], ko veidojuši [[Alans Mūrs]] un [[Braians Bolands]]. Filmas režisors ir [[Sems Liu]], scenārists ir [[Braians Azarelo]] un galvenās lomas filmā angļu valodā ierunājuši [[Kevins Konrojs]], [[Marks Hemils]], [[Tara Stronga]] un [[Rejs Vaiss]]. Tāpat kā grafiskajā romānā filma seko [[Džokers (tēls)|Džokera]] centieniem padarīt policijas komisāru [[Džims Gordons|Džeimsu Gordonu]] par jukušu un Betmena izmisīgajiem mēģinājumiem viņu apturēt.

sentences:
[[Kategorija:Robežas]]
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Politiskā ģeogrāfija]]

sentences: ir [[virsma]], kam ir tikai viena puse un viena mala. Tas ir viens no objektiem, ko pēta topoloģijā.]]

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harijs Marnics
|     vārds_orig = ''Harry Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ikšķile|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 2
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, masieris, publicists, memuārists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Piedrujas pagasts
| karte             = Piedrujas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Piedruja
| platība           = 64,46
| iedzīvotāji       = 601<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 601 / 64.46 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Piedrujas pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Daugava]]s labajā krastā pie [[Latvijas-Baltkrievijas robeža]]s. Robežojas ar sava novada [[Indras pagasts|Indras]], [[Kalniešu pagasts|Kalniešu]] un [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Baltkrievija]]s [[Vitebskas apgabals|Vitebskas apgabala]] [[Verhņadzvinskas rajons|Verhņadzvinskas rajonu]].  Te atrodas [[Valsts robežsardze]]s Daugavpils pārvaldes Piedrujas nodaļa.

sentences:
''Ghillie'' tērpā]]
'''Maskēšanās''' ir paslēpšanās metode, kuras pielietošanas rezultātā kāds konkrēts [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] vai objekts kļūst neredzams uz apkārtējā fona. Piemēram, [[tīģeris|tīģeriem]] ir svītras, lai tie būtu neredzami [[džungļi|džungļos]]. Protams tas izpaužas ne tikai [[daba|dabā]], bet arī ar cilvēkiem saistītajās jomās, piemēram, [[militārisms|militārismā]], kad ir ļoti svarīgi no ienaidnieku redzes loka paslēpt kādu objektu, šādu maskēšanos sauc par [[kamuflāža|kamuflāžu]].

sentences:
[[Kategorija:Gabona]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Gabona]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Gabona]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mārlijs un es
| attēls                   = MarleyPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marley & Me''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Frankels]]
| producents               =
* [[Kārena Rozenfelts]]
* [[Džils Neters]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Frenks]]
* [[Dons Rūss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Sunswept Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|25}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marley-me-2008|title=Marley & Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018|archive-date={{dat|2017|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170809155311/http://bbfc.co.uk/releases/marley-me-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|255,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marleyandme.htm|title=Marley and Me (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mārlijs un es"''' ({{val|en|Marley & Me}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas ir balstīta uz Džona Grogana tāda paša nosaukuma memuāru. Filmas režisors ir [[Deivids Frankels]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|25||bez}}.

sentences: '''Dzintaru koncertzāle''' ir koncertzāļu komplekss, kas atrodas [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Koncertzāle ir plaši pazīstama [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], kā arī citās valstīs pēc tajā rīkotajiem starptautiskajiem festivāliem un koncertiem. Koncertzāle iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kulturaskanons.lv/lv/1/9/14/|title=Dzintaru koncertzāle 1936-2008|author=Anita Antenišķe|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130613102521/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/14|archivedate={{dat|2013|06|13||bez}}}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|[[Jūrmala]]s pilsētas daļu|Dzintari (nozīmju atdalīšana)|Dzintari}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dzintari
|attels             =
|paraksts           = Skatu tornis Dzintaru mežaparkā
|karte              =
|paraksts2          = Dzintaru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,8 km2
|iedzivotaju_skaits = 2050 ([[2008. gads|2008]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums |access-date={{dat|2013|07|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      = [[Dzintaru koncertzāle]]
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              = Dzintaru Mežaparks
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]] [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               = Vilciens ([[Dzintari (stacija)|Dzintaru stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2015
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenetilamīna struktūrformula

Fenetilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PEA, 1-amino-2-feniletāns
|           CAS numurs = 64-04-0
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,18
|              blīvums = 0,9640
|  kušanas temperatūra = –60 °C
| viršanas temperatūra = 195 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences: '''Izdzīvošana''' ir spēja ekstemālās situācijās palikt [[dzīvība|dzīvam]]. Par izdzīvošanu cīnās ikviens [[organisms]] - gan [[cilvēks|cilvēki]], gan [[dzīvnieki]], gan [[augi]]. Ikvienam no viņiem ir izdzīvošanas tieksme. [[Evolūcija]] pastāv tikai tamdēļ, ka vājākie [[īpatnis|īpatņi]] nespēj izdzīvot, savukārt spēcīgākie izdzīvo un nākamajām [[paaudze|paaudzēm]] nodot tālāk tieši savus [[gēns|gēnus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirovīnogskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С3Н4О3
|molmasa=88,06
|blīvums=1250
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=165 °C (sadalās)
}}
'''Pirovīnogskābe''' (2-oksopropānskābe, α-ketopropionskābe, acetilskudrskābe, piruvīnskābe, CH3CO−СООН) ir vienkāršākā keto[[karbonskābe]]. Pirovīnogskābe ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Pirovīnogskābes sāļus un esterus sauc par '''piruvātiem''' ({{Val-el|pyr}} - uguns + {{Val-la|uva}} - vīnoga).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Sight & Sound}}
'''Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labākās filmas''' ir saskaņā ar britu žurnāla ''[[Sight & Sound]]'' veiktajām aptaujām sastādīts labāko filmu saraksts.

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences: '''Ģitāra''' — stīgu [[mūzika]]s instruments, viens no pašiem izplatītākajiem pasaulē.

sentences: {{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gotlībs Vilhelms Daimlers
|     vārds_orig = ''Gottlieb Wilhelm Daimler''
|         attēls = gottliebdaimler1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Šorndorfa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Štutgarte]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|   nodarbošanās = [[inženieris]], [[autobūves pionieris]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Gotlībs Vilhelms Daimlers''' (''Gottlieb Wilhelm Daimler'', dzimis {{dat|1834|3|17}}, miris {{dat|1900|3|6}}), īstajā uzvārdā '''Deimlers''' (''Däumler'') bija [[vācieši|vācu]] izgudrotājs, inženieris, uzņēmējs un autokonstruktors. Viņš kopā ar [[Vilhelms Maibahs|Vilhelmu Maibahu]] tiek uzskatīts par pirmo mūsdienu [[automašīna]]s un [[motocikls|motocikla]] radītāju.

sentences: '''Padomju pils''' ({{val|ru|Дворец Советов}}) bija paredzēts pārvaldes centra un sanāksmju zāles projekts [[Maskava|Maskavā]], netālu no [[Kremlis|Kremļa]], nojauktās [[Kristus Glābēja katedrāle]]s vietā. Tās celtniecība sākta [[1937]]. gadā, taču [[1941]]. gadā Padomju pils celtniecību pārtrauca [[Nacistiskā Vācija|Nacistiskās Vācijas]] [[Barbarosa (plāns)|iebrukums]] [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Celtnes [[tērauds|tērauda]] karkass tika izkausēts un izmantots [[tilts|tiltu]] celtniecībā. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Padomju pils celtniecība vairs netika atsākta, un 1958. gadā tās vietā atvēra milzu [[peldbaseins|peldbaseinu]], bet 1995. gadā atjaunoja iepriekš nojaukto Kristus Glābēja katedrāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Arhitektūra, kas būtu mainījusi pasauli: piecas fenomenālas un nerealizētas būves |date= 2019. gada 24. septembris |website=[[tvnet.lv]] |url= https://www.tvnet.lv/6784562/arhitektura-kas-butu-mainijusi-pasauli-piecas-fenomenalas-un-nerealizetas-buves/page/4 |accessdate= 2020. gada 10. aprīlī}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vamsuta''' (ap 1634.-1662.), arī '''Aleksandrs Pokanokets''', bija [[vampanoagi|vampanoagu]] cilts [[indiāņi|indiāņu]] [[sačems]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''A. ornata'' fosilijas ([[Latvijas Dabas muzejs|LDM]])
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis ornata
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis ornata''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā [[Frānas stāvs|frāna]] [[Gaujas svīta|Gaujas svītā]] un skaitās ''[[Asterolepis]]'' ģints tipveida suga. Sugai nosaukumu 1840. gadā deva E. Eihvalds. Šī ir vienīgā asterolepidīdu suga, kurai ir atrastas veselu eksemplāru [[fosilijas]] un pirmā bruņuzivju suga, kurai ir atrasti un aprakstīti mazuļi dažādās vecuma stadijās. Šai sugai ir arī stratigrāfiska nozīme, jo pēc tās atradumiem ir izdalīta ''Asterolepis ornata'' ihtiozona, kas atbilst Gaujas svītai.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Slocene
  | attēls           = Slocene 2.JPG
  | paraksts         = Slocene pie Valguma ezera
  | vietaskarte      = Latvija
  | reljefs = jā
  | garums           = 44
  | baseins          = 314
  | baseins_latvijā  =
  | kritums          = 58
  | gada_notece      =
  | caurtece         =
  | izteka           = pie [[Degole]]s skolas
  | augštece         = Vēžupe
  | satekupes        =
  | ieteka           = [[Kaņiera ezers]]
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  =
  | pietekas         = [[Skujupīte (Slocenes pieteka)|Skujupīte]], [[Vašleja]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=5 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=27 | iet_gar_s=43 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cucumaria miniata.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cucumaria miniata|Jūras gurķis}} filtrē planktonu.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| iedalījums =
* tips {{TaksoSaite|Echinodermata|Adatādaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Chordata|Hordaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Hemichordata|Pushordaiņi}}
* tips †{{TaksoSaite|Vetulicolia|Vetulikolijas}}
| kategorijas =nē
| binomial=Deuterostomia <small>([[Grobben]], 1908)</small>
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskais''' jeb '''digitālais portfelis''' (saīsinājumā '''e-portfelis''') ir lietotāja izveidots un pārvaldīts elektronisko materiālu kopojums, ko parasti ievieto [[internets|internetā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Sēle
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Astra Egle<ref name=literatura.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Laimdota Sēle|url=http://literatura.lv/person/872016?lang=lv|publisher=literatura.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]], [[žurnāliste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimdota Sēle''' (dzimusi {{dat|1951|11|5}}, pseidonīms ''Astra Egle'') ir latviešu [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]]<ref name=lr1>{{Tīmekļa atsauce|title=Vēsturniece un rakstniece Laimdota Sēle|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/melnbaltais-foto/vesturniece-un-rakstniece-laimdota-sele.a53169/?highlight=Laimdota%20S%C4%93le|publisher=lr1.lsm.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref> un [[žurnāliste]].

sentences: '''Starptautiskais produkta numurs''' (pazīstams arī kā '''Eiropas produkta numurs''' jeb '''EAN''') ir standarts, kas apraksta [[Svītrkods|svītrkodu simboloģiju]] un numerācijas sistēmu, ko izmanto globālajā tirdzniecībā, konkrēta ražotāja konkrēta mazumtirdzniecības produkta veida identificēšanai konkrētā iepakojuma konfigurācijā. Standarts ir [[wiktionary:subsume|iekļauts]] [[GS1]] organizācijas [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā tirdzniecības vienību numura]] standartā; tos pašus numurus var saukt par '''GTVN,''' un tos var kodēt citās svītrkodu simboloģijās, ko definē GS1. EAN svītrkodi tiek izmantotas visā pasaulē lookup mazumtirdzniecības tirdzniecības vietā, bet var izmantot arī kā ciparus citiem mērķiem, piemēram, vairumtirdzniecības pasūtīšanā vai uzskaiti. Šie svītrkodi apzīmē tikai ciparus 0–9, atšķirībā no dažām citām svītru kodu simboloģijām, kas var attēlot papildu rakstzīmes.

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Īzaks Luria
|     vārds_orig = יִצְחַק לוּרְיָא
|         attēls = GraveOfIsaacLuria.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Īzaka Lurias kaps Cfatā (Safedā), Izraēlā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1534
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1572
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cfata]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kabalists, mistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Elizabete Bousa-Laiona
| vārds_orģ           = ''Elizabeth Bowes-Lyon''
| attēls              =ElizabethBowes-Lyon.jpg
| amats               =karaliene-konsorte
| term_sākums         =	{{dat|1936|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1952|2|6|N}}
| priekštecis         =[[Tekas Marija]]
| pēctecis            =[[Princis Filips]]
| dzim_dati           ={{dat|1900|8|4}}
| dzim_vieta          =[[Londona]], {{GBR}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2002|3|30|1900|8|4}}
| mir_vieta           =[[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]], [[Bārkšīra]], {{GBR}}
| tēvs                =[[Klods Bouss-Laions]]
| māte                =[[Sesīlija Bousa-Laiona]]
| dinastija           =[[Vindzoras dinastija]] (laulībā)
| dzīvesb             =[[Džordžs VI Vindzors|Džordžs VI]]
| bērni               =[[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]], [[Margarēta Vindzora]]
| reliģija            =
| apglabāts           =[[Sendžordža kapela]], [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]], {{GBR}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: Šeit uzskaitīti Vikipēdijā aprakstītie [[minerāls|minerāli]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Aizskalotais
| attēls                   =flushed poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Flushed Away''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Deivids Bouverss]]
* [[Sems Fells]]
| producents               =
* [[Pīters Lords]]
* [[Devids Sprokstons]]
* [[Sesila Krāmere]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klementss]]
* [[Īens La Frenē]]
* [[Kriss Loids]]
* [[Džo Kīnens]]
* [[Viljams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Žans Reno]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Šeins Ričijs]]
Shane Richie
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Aardman Animations]]''
* ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|3|ASV|2006|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/flushed-away-2006-2|title=Flushed Away|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|149 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=flushedaway.htm|title=Flushed Away|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|178,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|valsti Eiropā|pilsētu Baltkrievijā|Kosava}}
{{Cita nozīme|valsti Eiropā|pilsētu Ukrainā|Kosiva}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republika e Kosovës / Република Косово''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kosovas Republika
|            valsts_nosaukums = Kosova
|               karoga_attēls = Flag of Kosovo.svg
|            karoga_nosaukums = Kosovas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Kosovo.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kosovas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px

|               kartes_attēls = Europe-Republic of Kosovo.svg
|             kartes_paraksts = Kosova (tumši zaļa) Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Priština]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[albāņu valoda]]
[[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas = 92,0% [[albāņi]]
5,3% [[serbi]]
2,7% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva =  [[Vjosa Osmani]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = [[Albins Kurti]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Serbija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|2008|2|17}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta1
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|2008|2|18}}
|                 platība_km2 = 10 887

|          iedzīvotāju_skaits = 2 200 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2005. gads|2005]].

|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 220

|                      valūta = [[Eiro]] (€)
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = ''nav zināms''

|                    piezīme1 = Atzinušas daudzas valstis, [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] vēl nav paudusi savu nostāju.
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1927
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzīves_vieta = [[Detroita]], [[Mičigana]]<br />[[Annārbora]], [[Mičigana]]
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Mičiganas Universitāte]]
| alma_mater =[[Veina Universitāte]]
| zinātne =[[fizika|fiziķis]]
| sasniegumi =[[Leita-Upatnieka hologramma]]
}}

sentences:
{{pāradresācija|Lauzis|Par valodnieku|Aldis Lauzis}}
'''Urķis''', '''datorlauzis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=ur%C4%B7is&id=2072931&g=1 |title=Letonika.lv. Enciklopēdijas — Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīc. urķis}}</ref> jeb '''hakeris''' ({{val|en|hacker}})<ref>{{AkadTerm|term=hacker|lang=EN}}</ref> ir tehniski izglītots [[dators|datoru]] entuziasts. Hakerus var iedalīt divās kategorijās — urķos un datorlaužos. Datorlauži tāpat kā urķi ir tehniski izglītoti, taču viņi savas zināšanas izmanto, lai nepilnvaroti piekļūtu aizsargātiem [[dati]]em,<ref>{{Tīmekļa atsauce |URL=http://www.delfi.lv/news/national/politics/article.php?id=25812981 |title=Rosina hakerus turpmāk saukt par urķiem vai datorlaužiem |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2009. gada 22. jūlijs}}</ref> bet urķiem šāda nodarbe var būt [[vaļasprieks]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums = [[Peloponēsas glodene]] (''Anguis cephalonnica'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Anguidae
|     dzimta_lv = Glodeņu dzimta
|   apakšdzimta = Anguinae
|apakšdzimta_lv = Glodeņu apakšdzimta
|         ģints = Anguis
|      ģints_lv = Glodenes
|      binomial = Anguis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Glodenes''' (''Anguis'') ir viena no [[glodeņu dzimta]]s (''Anguidae'') ģintīm, kas apvieno 5 bezkāju ķirzaku sugas (divas mūsdienās dzīvojošas un trīs izmirušas).<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Anguis&species=cephallonica&search_param=%28%28taxon%3D%27Anguidae%27%29%29 Reptile-database: Anguis cephallonica]</ref> Mūsdienu sugas izplatītas lielākajā daļā [[Eiropa]]s un salīdzinoši nelielā teritorijā [[Āzija]]s rietumos, mitros [[mērenā josla|mērenās joslas]] reģionos. Uzturas siltās un aizsargātās vietās, piemēram, [[mežs|mežā]], [[pļava|pļavā]] un [[virsājs|virsājā]]. Samērā bieži sastopamas [[dārzs|dārza]] komposta kaudzēs.<ref>[https://www.wildlifetrusts.org/wildlife-explorer/reptiles/slow-worm Wild Life Trusts: Slow-worm]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mamuti
|         binomial = Mammuthus
|           attēls = Columbian mammoth.JPG
|    att_nosaukums = [[Kolumbijas mamuts]] Džordža S. Peidža muzejā, [[Losandželosa|Losandželosā]]
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Proboscidea
|         kārta_lv = Snuķaiņi
|           dzimta = Elephantidae
|        dzimta_lv = Ziloņu dzimta
|            ģints = Mammuthus
|         ģints_lv = Mamuti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = nav zināms sugu skaits<br />pašlaik zināmas 13 sugas (skatīt sadaļu "[[Mamuts#Sistemātika|Sistemātika]]")
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Varšavas geto sacelšanās
| partof            = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un [[Holokausts|Holokausta]]
| image             = Stroop Report - Warsaw Ghetto Uprising BW.jpg
| alt               = A Jewish boy surrenders in Warsaw, from the Stroop Report to Heinrich Himmler from May 1943
| image_size        = 300px
| caption           = Ebreju sievietes un bērnus ''[[Schutzstaffel]]'' (SS) vienības piespiedu kārtā izveda no bunkura deportācijai uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas]] vai [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas]] [[koncentrācijas nometnes|koncentrācijas nometnēm]] (1943); [[Varšavas geto zēns|viena no ikoniskākajām Otrā pasaules kara bildēm]].
| date              = 1943. gada 19. aprīlis — 16. maijs
| place             = [[Varšavas geto]], [[Ģenerālgubernatūra]] (tagad [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|14|46|N|20|59|45|E|display=inline,title}}
| result            = Sacelšanās sakauta
* Izdzīvojušie ebreji tika deportēti uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas koncentrācijas nometni]] un [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas koncentrācijas nometni]]
| combatant1        = {{plainlist |
* '''{{flaga|Nazi Germany}}'''[[Trešais reihs]]
* [[Gestapo]], [[Trša reiha kārtības policija|Orpo]], [[Sicherheitsdienst|SD]], [[Waffen-SS]], [[Vērmahts]]
}}
| combatant2        = {{plainlist |
* '''[[Ebreju pretošanās kustība]]'''
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ebreju kaujas organizācija]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Ebreju militārā savienība]]<ref name="Apfelbaum2007">{{grāmatas atsauce|author=Marian Apfelbaum|title=Two Flags: Return to the Warsaw Ghetto|url=https://books.google.com/books?id=kPqlpOQRwhsC&pg=PA15|year=2007|publisher=Gefen Publishing House Ltd|isbn=978-965-229-356-5|page=15}}</ref>
}}
| commander1        = {{plainlist |
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Ferdinands fon Zammern-Frankenegs]]
(atcelts no komandēšanas)
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Jirgens Strūps]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SSPF Oberfīrers [[Arpads Vigands]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SIPO/SD komandieris Dr. [[Ludvigs Hāns]]
}}
| commander2        = {{plainlist |
* {{nowrap|{{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mordehajs Aņelevičs]]{{KIA}}}}
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ichāks Cukermans]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Civija Ļubetkina]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Maurīcijs Orzešs]] (sodīts ar nāvi)
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mareks Edelmans]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Pāvels Frenkjels]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Leons Rodals]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Dāvids Vdovinskis]]
}}
| strength1         = pēc ikdienas vidējā rādītāja ap 2 090, ieskaitot 821 Waffen-SS karavīrus
| strength2         = Apmēram 600 ŻOB un apmēram 400<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.rp.pl/artykul/122686.html |author=Maciej Kledzik |title=Zapomniani żołnierze ŻZW |work=Rzeczpospolita |date=18 April 2008 |language=pl |access-date=7 November 2012 |archive-date=28 April 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150428215807/http://www.rp.pl/artykul/122686.html |dead-url=yes }}</ref> ŻZW kaujinieku, pluss noteikts skaits poļu kaujinieki
| casualties1       = '''pēc vācu datiem:'''
17 nogalināti
93 ievainoti{{sfnp|Stroop|2009|pp=25–30}}
'''pēc pretošanās kustības datiem:'''
300 upuru<ref name=McDonough>McDonough, Frank: ''[https://books.google.com/books?id=U3O2DwAAQBAJ The Hitler Years, Volume 2: Disaster 1940–1945], p. 396</ref>
| casualties2       = 56 065 nogalināti/vai sagūstīti no kuriem apmēram 36 000 deportēti uz koncentrācijas nometnēm (pēc vācu datiem)
| notes             =
}}

sentences: '''Orbītas ekscentricitāte'''<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005 {{ISBN|9984-802-55-8}}</ref> ir [[orbīta]]s formu raksturojošs parametrs. Tā parāda, cik ļoti orbīta atšķiras no riņķa, orbītas izstiepumu. Apzīmē ar ''e''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristaps Reinholds Girgensons
|          vārds_orig = ''Christoph Reinhold Girgensohn''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zosēni (Zosēnu pagasts)|td=Latvija}}
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = Georgs Reinholds Girgensons un Anna Lūcija Bādenhāgene
|               brāļi =
|               māsas = Juliana Luīzija, Renāte Šarlote, Barbara Elizabete
|        dzīvesbiedrs = Doroteja Renāte Elizabete Fitkava, Anna Helēna Mīleke
|               bērni = Ernests Georgs, Leonards Oto Gotlībs, Gustavs Kārlis, Auguste Luīze, Šarlote Napjerska, Oto Kristaps Heinrihs, Vilhelms Johans, Teodors
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristaps Reinholds Girgensons''' ({{val|de|Christoph Reinhold von Girgensohn}}, 1752—1814) bija [[Vidzemes guberņa]]s [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs un rakstnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Gilda
| operators =
| attēls = Gilda (1946 one-sheet poster - Style B).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Čārlzs Vidors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rita Heivorta]]
* [[Glenns Fords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gilda''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|3|14}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Gilda"''' ({{Val|en|Gilda}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Vidors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rita Heivorta]] un [[Glenns Fords]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Ilmers
|     vārds_orig =
|         attēls = Карл_Ильмер.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Līgatne}}
(tagad {{vieta|Latvija|Cēsu novads}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krievijas valsts]], [[Tomska]]
(tagad {{vieta|Krievija|Tomskas apgabals}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = revolucionārs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Ilmers''' ({{val|ru|Карл Петрович Ильмер}}; dzimis {{dat|1891|12|25}}, miris {{dat|1919|03|13}}; segvārdi Pēteris Veiss, Automāts, Žanis Bergmanis) bija [[Līgatne|Līgatnē]] dzimis [[latvieši|latviešu]] izcelsmes komunists. [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks. [[KSDSP]] biedrs no 1908. gada, profesionāls revolucionārs. Darbojies [[Baku]], [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]. 1917. gada decembrī tika norīkots uz [[Sibīrija|Sibīriju]], kur iecelts par [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabala]] pārtikas komisāru. Pēc [[Čehoslovāku dumpis|Čehoslovāku dumpja]] sākuma darbojās pagrīdē. [[Aleksandrs Kolčaks|Aleksandra Kolčaka]] valdības drošības dienestu arestēts, miris cietumā.

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences: Ir pieejamas divas dziedātājas [[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] diskogrāfijas lapas.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex hydrolapathum|suga_lv=Krastmalas skābene|suga=Rumex hydrolapathum|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=20140816Rumex hydrolapathum.jpg|autors=Huds.}}'''Krastmalas skābene''' ({{val|la|Rumex hydrolapathum}}) ir [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot kontinenta rietumu daļu). Nereti sastopama [[Latvija|Latvijā]] — ūdenstilpju piekrastē, grāvjos, applūstošos pļavu pazeminājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-hydrolapathum-huds/|title=krastmalas skābene - Rumex hydrolapathum Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-24}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences:
'' parazitē uz knišļa ''[[Simulium yahense]]'' antenas]]
'''Parazitoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kas pētī [[parazīti|parazītus]] un [[parazītisms|parazītismu]] starp organismiem. Parazitoloģija ir cieši saistīta ar [[ekoloģija|ekoloģiju]], kā arī ar [[zooloģija|zooloģiju]], [[botānika|botāniku]], [[molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[imunoloģija|imunoloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām bioloģijas nozarēm.

sentences:
[[Kategorija:Viceprezidenti| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
|-
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
|-
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
|-
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
|-
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
|-
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
|-
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
|-
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
|-
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Lorde''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Lorde Laneway 7 (cropped).jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = ''Lorde'' 2014. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1996|11|7}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Jaunzēlande|Takapuna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Alternatīvais roks]], [[ārtpops]], ''[[dream pop]]'', ''[[electronica]]'', ''[[indietronica]]''
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Universal Music Group|UMG]]
* ''[[Lava Records|Lava]]''
* ''[[Republic Records|Republic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|lorde.co.nz}}
|         Dzimums = s
}}
'''Ella Marija Lani Jeliča-O'Konora''' (''Ella Marija Lani Yelich-O'Connor'';<ref name="birthcertificate">{{Tīmekļa atsauce |url=http://thehairpin.com/2014/01/here-is-lordes-birth-certificate/ |title=Here Is Lorde's Birth Certificate |work=[[The Hairpin]] |date=28 January 2014 |accessdate=31 January 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140828002124/http://thehairpin.com/2014/01/here-is-lordes-birth-certificate |archivedate={{dat|2014|08|28||bez}} }}</ref> dzimusi {{dat|1996|11|7}}), pazīstama ar skatuves vārdu '''''Lorde''''', ir [[Jaunzēlande]]s [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Lodze
| Photo           = LhotseMountain.jos.500pix.jpg
| Augstums        = 8516
| Atrašanās vieta = [[Nepāla]]<br />[[Ķīna]],[[Tibeta]]
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{citas nozīmes|mēnesi|Jūlijs (nozīmju atdalīšana)|Jūlijs}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
'''Jūlijs''' ({{val|la|Julius}}) ir [[gads|gada]] septītais [[mēnesis]]. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''liepu''' vai '''siena mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''liepinis'' vai ''šienavimo mėnuo'', bet mūsdienās — ''liepa''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
[[glezna]].) ]]
'''Stress''' ir [[cilvēks|cilvēka]] vai [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] organisma un [[psihe]]s kompleksveida reakcija uz [[Emocijas|emocionāli]] ļoti spēcīgu kairinājumu, signālu, vai problēmsituāciju.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=stress]{{Novecojusi saite}} Tezaurs</ref> Lietpratēji stresa stāvoklī izšķir trauksmes, rezistences un izsīkuma stadiju. Trauksmes stadijā notiek organisma aizsargspēju mobilizēšana, fizioloģiska "cīņas vai bēgšanas reakcija."<ref>[http://www.arstipsihoterapeiti.lv/lv/reakcijas-uz-stresu.html] Latvijas Ārstu psihoterapeitu asociācija (LĀPA)-Reakcijas uz stresu</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nine-banded Armadillo.jpg
| att_nosaukums =[[Gardeguna bruņnesis]] (''Dasypus novemcinctus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| virskārta =Xenarthra
| virskārta_lv =Amerikas placentāļi
| kārta =Cingulata
| kārta_lv =Bruņneši
| dzimta=Dasypodidae
| dzimta_lv=Bruņnešu dzimta
| dzimta_r=Bruņneši
| kategorijas =nē
| binomial=Cingulata <small>([[Illiger]], 1811)</small>
}}
'''Bruņneši''', '''bruņnešu kārta''' (''Cingulata'') ir [[Amerikas placentāļi|Amerikas placentāļu]] (''Xenarthra'') [[zīdītāji|zīdītāju]] kārta. Bruņnešu kārtā mūsdienās ir viena dzimta — '''bruņnešu dzimta''' (''Dasypodidae''). Šajā kārtā ir vēl 2 izmirušas dzimtas - ''[[Pampatheriidae]]'' un ''[[Glyptodontidae]]''. Bruņneši no citiem dzīvniekiem atšķiras ar savu bruņām līdzīgo ādu. [[Acteki]] tos sauc par ''azotochtli'', kas [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē bruņurupučtruši.<ref>McDougall, Len (2004). The Encyclopedia of Tracks & Scats. Globe Pequot. p. 266.</ref> Bruņnešu dzimtā ir 21 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 9 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Dažas sugas savā starpā var atšķirt tikai pēc to joslu skaita biezajā bruņu [[āda|ādā]].

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''skalārais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[vektors|vektoriem]] piekārto [[skalārs lielums|skalāru lielumu]] jeb skaitli, kas raksturo doto vektoru [[garums|garumu]] un [[leņķis|leņķi]] starp tiem, un nav atkarīgs no koordinātu sistēmas, kurā vektori uzdoti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Starcs
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Karalisks piedāvājums
| attēls                   = KaraliskaisPiedavajums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Hologram for the King''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Toms Tikvers]]
| producents               =
* [[Stefans Arndts]]
* [[Gerijs Gētzmens]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Arkādijs Golubovičs]]
* [[Tims O'Hērs]]
* [[Ūve Šots]]
| scenārija autors         = Toms Tikvers
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Aleksandrs Bleks]]
* [[Sarita Čoudurija]]
* [[Bens Višovs]]
* [[Toms Skerits]]
* [[Sidse Babete Knudsena]]
| mūzika                   =
* [[Džonijs Klimeks]]
* Toms Tikvers
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Primeridian Entertainment]]''
* ''[[X-Filme Creative Pool]]''
* ''[[Fábrica de Cine]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Saban Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|4|20|Tribekas filmu festivāls|2016|4|22|ASV}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hologram-king-2016|title=A Hologram for the King|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2019|12|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191225080501/https://bbfc.co.uk/releases/hologram-king-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{MEX}}
* {{DEU}}
* {{FRA}}
* {{CYM}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hologram-for-the-King-A#tab=summary|title=A Hologram for the King (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= January 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karalisks piedāvājums"''' ({{val|en|A Hologram for the King}}) ir 2016. gada drāmas filma, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no mūzikas autoriem ir [[Toms Tikvers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Aleksandrs Bleks]], [[Sarita Čoudurija]], [[Bens Višovs]], [[Toms Skerits]] un [[Sidse Babete Knudsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|20||bez}} Trebekas filmu festivālā.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 35
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 7
 |               simbols = Br
 |              atommasa = 79,904
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s24p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Ampula ar šķidru bromu un broma molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+7''', '''+5''', +3, '''+1''', '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 2,96
 |               blīvums = 3119
 |   kušanas temperatūra = 265,8 K (-7,3 °C)
 |  viršanas temperatūra = 332 K (58,8 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences:
(''Erinaceus europaeus'')]]
 (''Blarina carolinensis'')]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draivs
| attēls                   =  Drive2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Drive''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Nikolass Vindings Ferns]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Džons Palermo]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         = [[Hoseins Amini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Alberts Brūkss]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[OddLot Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Motel Movies]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|16|ASV}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011|title=Drive|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828165742/https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drive2011.htm|title=Drive (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|6|22||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draivs"''' ({{val|en|Drive}}) ir 2011. gada asa sižeta drāma, kuras režisors ir [[Nikolass Vindings Refns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Kerija Maligana]], [[Braians Krenstons]], [[Kristīna Hendriksa]], [[Rons Pērlmans]], [[Oskars Izāks]] un [[Alberts Brūkss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|5|20||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences: '''HD 147513 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 147513]], kura atrodas 12,87 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,939 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,591 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,2577. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma ļoti nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Sibīrija]]s ziemai.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Getingenes Universitāte
''Georg-August-Universität Göttingen''
|attēla_nos   = Uni Göttingen Siegel.svg
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         = ''In publica commoda'' ([[Latīņu valoda|latīņu]])
''Zum Wohle aller'' ([[vācu valoda|vācu]])
|dibin        = 1734
|valsts       = Vācija
|vieta        = [[Getingene]], [[Lejassaksija]] {{GER}}
|tips         = sabiedriski finansēta (kopš 2003)
|dotācijas    =
|rektors      = [[Ulrike Beiziegele]]
|pasniedz     = 4238
|studenti     = 26 381
|publik       =
|asociācijas  = [[German Excellence Universities]]
 [[Coimbra Group]]
 [[European University Association|EUA]]
 U4 Network
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = https://www.uni-goettingen.de/de/1.html
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gotfrīds Kellers
|     vārds_orig = ''Gottfried Keller''
|         attēls = Gottfried Keller 1860.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1846 - 1888
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi = romāns "Zaļais Heinrihs" (''Der grüne Heinrich'', 1855)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Minhenes Mākslas akadēmija]], [[Heidelbergas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teds Tērners
|     vārds_orig = ''Ted Turner''
|         attēls = Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teds Tērners 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1938|11|19}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = mediju magnāts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = tēvs: Roberts Edvards Turners II
māte: Florensa Rūnija
|          brāļi =
|          māsas = Mērija Džeina Tērnere
|   dzīvesbiedrs = Džūlija Geila Naja (1960–1964)
 Džeina Šērlija Smita (1964–1988)
 [[Džeina Fonda]] (1991–2001)
|          bērni = 5
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Valmieras apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Nakteņu dzimta]]
[[Kategorija:Augļi]]
[[Kategorija:Dārzeņi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Izliecies par manu sievu
| attēls = Just Go with It Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Go With It''
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Deniss Dugans]]
| producents = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Hetere Parija]]
| scenārija autors = * [[Alans Loebs]]
* [[Timotijs Doulings]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* Ādams Sendlers
* [[Niks Svardsons]]
* [[Bruklina Dekere]]
* [[Deivs Metjūzs]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Nikola Kidmena]]
| mūzika = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|2|8|Ņujorka|2011|2|11|ASV|}}
| ilgums = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011|title=Just Go with It|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018|archive-date={{dat|2020|08|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812072012/https://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thepretendwife.htm|title=Just Go with It (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|214,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Izliecies par manu sievu"''' ({{val|en|Just Go with It}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Ādams Sendlers]], [[Niks Svardsons]], [[Bruklina Dekere]], [[Deivs Metjūzs]], [[Beilija Medisona]] un [[Nikola Kidmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|8||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Rasas punkts''' ir [[temperatūra]], līdz kurai jāatdziest [[gaiss|gaisam]], lai tajā esošais [[gaisa mitrums|mitrums]] kļūtu piesātināts un sāktos gaisa mitruma [[kondensācija]] ([[rasa]]s izkrišana). Rasas punkts ir atkarīgs arī no [[gaisa spiediens|gaisa spiediena]].

sentences: '''Tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni''' ir daļa no "otrās paaudzes" (ekonomiskajām, sociālajām un kultūras) cilvēktiesībām.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sesavas pagasts
| karte             = Sesavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Sesavas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Sesavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Sesava
| platība           = 99,1
| iedzīvotāji       = 1860<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1860 / 99.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.sesava.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Tekvondo]]
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaungvineja
|attēls              = Yali man Baliem Valley Papua.jpg
|attēla paraksts     = [[Jali]] vīrietis Baliemas ielejā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = New Guinea, Niugini, Pulau Papua
|izvietojums         = [[Melanēzija]]
|arhipelāgs          =
|latd=5|latm=20|lats=0|latNS=S |longd=141|longm=36|longs=0|longEW=E
|platība             = 786 000
|garums              = 2400
|platums             = 690
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Džajas kalns]]
|augstums            = 4884
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PNG}}<br />{{IDN}}
|iedzīvotāji         = 6 900 000
|blīvums             = 8
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Portmorsbi]]
|piezīme =
}}
'''Jaungvineja''' ({{val|en|New Guinea}}, {{val|tpi|Niugini}}, {{val|id|Pulau Papua}}) ir otra pasaules lielākā [[sala]] pēc [[Grenlande]]s, atdalījusies no [[Austrālija (kontinents)|Austrālijas]] aptuveni pirms 7 000 gadiem, kad ceļoties [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] līmenim applūda tagadējais [[Torresa šaurums]]. Sala sadalīta starp divām valstīm — rietumu daļa pieder [[Indonēzija]]i un austrumu daļā atrodas [[Papua Jaungvineja]]. Attiecīgi rietumu daļā oficiālā valoda ir [[indonēziešu valoda]], kurā sala saucas '''Papua''' (1945. — 2000. gados '''Iriāna'''), bet austrumu daļā ir vairākas oficiālās valodas: [[angļu valoda|angļu]], [[tokpisins]] un [[hirimotu valoda]]. Jaungvineja, pateicoties tās ārkārtīgi saposmotajam reljefam, grūti caurejamajiem purvājiem un džungļiem un vietējo iedzīvotāju kareivīgumam līdz nesenam laikam bija salīdzinoši maz izpētīta. Salai piemīt ārkārtīgi augsta, vēl pilnībā neapzināta bioloģiskā, kultūras un valodu daudzveidība.

sentences:
ar tās akvatorijas daļu.]]
'''Akvatorija''' (no {{val|la|aqua}} — '[[ūdens]]', ''territorium'' — '[[teritorija]]') ir ūdens virsmas apgabals, kas ir norobežots ar dabīgām, mākslīgām vai nosacītām robežām. Izšķir dabīgās akvatorijas (piemēram, [[okeāns|okeānu]], [[jūra]]s, [[Līcis|līčus]] un [[Ezers|ezerus]]) un mākslīgas akvatorijas (piemēram, [[osta]]s, [[ūdenskrātuve]]s un [[kanāls|kanālus]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Voldemārs Zīlmanis
|     vārds_orig = ''Woldemar Friedrich Sielmann''
|         attēls = Woldemar Friedrich Sielmann.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Dikļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Straupe]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Jēkabs Zīlmanis, Elizabete fon Šrēdere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Sokolovska
|          bērni = [[Burhards Zīlmanis]], Voldemārs Ernests Zīlmanis
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Verners Goldbergs
 |     vārds_orig = ''Werner Goldberg''
 |         attēls = WernerGoldberg.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1919
 |     dz_mēnesis = 10
 |       dz_diena = 3
 |       dz_vieta =  [[Berlīne]], [[Veimāras Republika]]
 |         m_gads = 2004
 |      m_mēnesis = 9
 |        m_diena = 28
 |        m_vieta = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
 |      pilsonība =
 |        tautība =
 |       paraksts =
 |         pakāpe =
 | dienesta_laiks = 1938—1940
 |         valsts = {{flaga|Trešais reihs}}[[Trešais reihs]]
 |      struktūra = [[Vērmahts]]
 |        vienība =
 |   nodarbošanās = [[kājnieki|kājnieks]]
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
 |    apbalvojumi =
 |      izglītība =
 |     cits_darbs =
 |    kategorijas =
}}
'''Verners Goldbergs''' ({{val|de|Werner Goldberg}}; dzimis {{dat|1919|10|3}}, miris {{dat|2004|9|28}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[vērmahts|vērmahta]] [[karavīrs]] un [[Nacisma propaganda]]s fotomodelis, pazīstams kā "ideāls vācu karavīrs" ({{val|de|Ideale deutsche Soldat}}).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hipnotika
| operators =
| attēls = Hypnotic-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Roberts Rodrigess]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bens Afleks]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Dž. D. Pardo]]
* [[Heila Finlija]]
* [[Dajo Okeniji]]
* [[Džefs Feihi]]
* [[Džekijs Ērls Heilijs]]
* [[Viljams Fihtners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hypnotic''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|12|[[South by Southwest|SXSW]]|2023|05|12|Latvija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8080204/|title=Hypnotic (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hipnotika"''' ({{Val|en|Hypnotic}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] trillera filma, kuras režisors ir [[Roberts Rodrigess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bens Afleks]], [[Alisi Braga]], [[Dž. D. Pardo]], [[Heila Finlija]], [[Dajo Okeniji]], [[Džefs Feihi]], [[Džeikijs Ērls Heilijs]] un [[Viljams Fihtners]].

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
[[Kategorija:Antiļu salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Karību jūras salas]]

sentences:
{{Atmosfēras uzbūve}}s troposfēra pa [[lidmašīna]]s logu.]]
'''Troposfēra''' ir zemākais un vislabāk izpētītais [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kura vidējais augstums ir 11 km (8—10 km virs polārajiem apgabaliem, 10—12 km mērenajos platumos un 16—18 km virs [[tropi|tropu]] rajoniem). Troposfērā atrodas vairāk nekā 80% no visas atmosfēras gaisa masas, bieži notiek [[turbulence]] un [[konvekcija]], šeit koncentrēta lielākā daļa ūdens tvaiku, rodas daudz [[mākoņi|mākoņu]] un [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]], [[ciklons|ciklonu]] un [[anticiklons|anticiklonu]], kā arī notiek daudzi citi procesu, kuri ietekmē [[laikapstākļi|laikapstākļus]] un [[klimats|klimatu]]. Troposfērā ik pēc katriem 100 metriem gaisa [[temperatūra]] pazeminās vidēji par 0,65 °C, un sasniedz −53 °C augšējā daļā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Narelle Kelnere
|     vārds_orig = ''Narelle Kellner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1934
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eižens Šeiermanis
|     vārds_orig = ''Eugen Scheuermann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1856
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofers Komstoks
|Attēls           = 2016 Open Beatz - Marshmello - by 2eight -DSC 4448.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Marshmello 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1992|5|19}}
|Vieta            = {{flaga|ASV}} [[ASV]], [[Pensilvānija]], [[Filadelfija]]
|Žanrs            = [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[diskžokejs]], ierakstu producents
|Gadi             = [[2015]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://marshmellomusic.com/ marshmellomusic.com]
|Dzimums          = V
}}
'''''Marshmello''''' (īstajā vārdā '''Kristofers Komstoks''' ({{val|en|Christopher Comstock}}); dzimis 1992. gada 19. maijā) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[diskžokejs]] un ierakstu producents.

sentences: [[Navigācija|Navigācijā]] par '''radiobāku''' sauca ierīci zināmās ģeogrāfiskās koordinātēs, kura ļāva ar [[Radiopeilēklis|radiopeilēkļa]] palīdzību atrast [[Peilējums|peilējumu]] uz to. Radiobākas pārraidīja [[Radioviļņi|radio signālu]], kuru uztvēra kuģu radiopeilēkļi, lai noteiktu virzienu uz bāku. Visas jūrniecībā izmantotās radiobākas mūsdienās ir izslēgtas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Tomass Hendriks Ilvess
| vārds_orģ = ''Toomas Hendrik Ilves''
| attēls = Thilves.JPG
| amats = [[Igaunijas prezidents]]
| term_sākums = {{Dat|2006|10|09|N}}
| term_beigas = {{Dat|2016|10|10|N}}
| priekštecis = [[Arnolds Rītels]]
| pēctecis = [[Kersti Kaljulaida]]
| premjers = [[Andruss Ansips]]
[[Tāvi Reivass]]
| dzim_dati = {{Dzimšanas datums un vecums|1953|12|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| partija = bezpartejisks, pirms tam [[Sociāldemokrātiskā partija (Igaunija)|Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = * Merija Buloka
* [[Evelīna Ilvesa]], dzimusi Inta-Lambota (2004—2015)
* [[Ieva Ilvesa]], dzimusi Kupče (2016—pašlaik)
| profesija = žurnālists, diplomāts
| alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]],
[[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences: '''Apdegumi''' ir audu bojājumi, kas radušies augstas temperatūras, kodīgu ķīmisku vielu, elektriskās strāvas vai radioaktīvu vielu iedarbībā. Dzīvībai bīstams pat neliels, bet dziļš apdegums.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts Ponzolds
|     vārds_orig = ''Albert Ponsold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Minstere]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tiesu medicīnas ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Atlantic Airways''
| logo                 = Atlantic_Airways_logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = 2017-09-12_Atlantic_Airways_(Faroe_Islands)_Airbus_A319_aircraft_(OY-RCG)_at_Narsarsuaq,_Greenland.jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      = ''Atlantic Airways'' lidmašīna [[Grenlande]]s [[Narsarsuakas lidosta|Narsarsuakas lidostā]]
| IATA                 = RC
| ICAO                 = FLI
| izsaukums            = FAROELINE
| dibināta               = 1987. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Voaras lidosta]]
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  = 4
| galamērķi              = 9
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = {{Vieta|Fēru Salas|Voara|Voaras lidosta}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{url|https://www.atlanticairways.com/}}
}}
{{VietasKarte | Fēru Salas
| width =
| float = right
| caption = ''Atlantic Airways'' galvenā mītne Fēru Salās
| label = ''Atlantic Airways''
| lat_deg = 62.0661863605136 | lat_dir = N
| lon_deg = 7.275588814719737 | lon_dir = W
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sedlecas osuārijs
| native_name         = ''Kostnice v Sedlci''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Čehija#Eiropa
| status              =
| image               = Kostnice_Sedlec.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Čehija}}, [[Kutna Horas apriņķis]]
| latd  = 49.961956 | latNS  = N
| longd = 15.288292 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1870. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kutna Hora: Pilsētas vēsturiskais centrs ar Svētās Barbaras baznīcu un Sedlecas Dievmātes katedrāli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/732 732]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CZE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences: '''Nemejas spēles''' (sengr. ''Νεμέων Αγώνων'') ir [[sacensības]] [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kas tika rīkotas [[Nemejas ieleja|Nemejas ielejā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]] pie Zeva tempļa, un bija veltītas [[Zevs|Zevam]], līdzīgi kā [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]. Šīs spēles tika uzskatītas par vienām no četrām panhellēniskajām spēlēm, un tika rīkotas gadu pirms vai gadu pēc Olimpiskajām spēlēm.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Priekulzu pagasts}}
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences:
'''Terapija''' (no {{val|el|ϑεραπεία}} (''therapeia'') — 'kalpošana, kopšana, dziedināšana') ir metožu kopums [[slimība|slimību]] un ievainojumu ārstēšanai. Iedarbīgas terapijas priekšnoteikums ir pareiza [[diagnoze]].
[[Latvijas PSR]] laikā par terapiju dēvēja arī [[Internā medicīna|internās medicīnas]] nozari, kas pētī [[iekšķīgās slimības|iekšķīgo slimību]] rašanos, patoģenēzi, norisi, diagnostiku, profilaksi un ārstēšanu.

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Elizabete
| attēls                   = Elizabeth Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Elizabeth''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Šekars Kapurs]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Elisona Ouvena]]
| scenārija autors         = [[Maikls Hirsts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Džefrijs Rašs]]
* [[Džozefs Fainss]]
* [[Ēriks Kantona]]
* [[Ričards Atenboro]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Kapurfilm]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|8|Venēcijas filmu festivāls|1998|10|23|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elizabeth-1998|title=Elizabeth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]30 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elizabeth%A0.htm |title=Elizabeth (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=October 23, 2018 |archive-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181216074225/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elizabeth%A0.htm }}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]82,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Elizabete: Zelta laikmets]]
| imdb                     =
}}
'''"Elizabete"''' ({{val|en|Elizabeth}}) ir 1998. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Šekars Kapurs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|8||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Kristofers Eklstons]], [[Džefrijs Rašs]], [[Džozefs Fainss]], [[Ēriks Kantona]] un [[Ričards Atenboro]]. 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Elizabete: Zelta laikmets]]".

sentences: '''Kognitīvā psiholoģija''' (no {{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens') ir [[psiholoģija]]s virziens, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesus un to likumsakarības, cilvēka uzmanību, uztveri, paternu atpazīšanu, zināšanu reprezentāciju, [[atmiņa|atmiņu]], [[valoda|valodu]], [[domāšana|domāšanu]], problēmu risināšanu, radošumu, lēmumu pieņemšanu, mākslīgo un cilvēka [[intelekts|intelektu]], kā arī kognitīvo attīstību. Mūsdienu definīcija kognitīvajai psiholoģijai ir būtiski paplašinājusies, salīdzinājumā ar tās izveidošanās periodu 20. gadsimta 50.—60. gados. Lai arī kognitīvās psiholoģijas pamatlicēji bija [[Ulrihs Naisers]], [[Džeroms Bruners]], [[Alberts Bandura]] un citi, ar atpakaļejošu datumu par kognitīvajiem psihologiem tiek dēvēti arī tādi ievērojami zinātnieki kā [[Hermanis Ebinghauss]], [[Žans Piažē]] un [[Ļevs Vigotskis]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Taho ezers
| attēls       = Tahoe North Shore from the East Shore.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{USA}}
| vieta2       = {{flag|Kalifornija}}<br />{{flag|Nevada}}
| vieta3       =
| map          = ASV#Kalifornija#Nevada
| plat_d= 39| plat_m= 5.5| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 120| gar_m= 2.5| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 490
| garums       = 35
| platums      = 19
| Vid_dziļums  = 300
| Max_dziļums  = 501
| tilpums      = 150
| augstums_vjl = 1897
| baseins      =
| debits       =
}}
'''Taho ezers''' ({{val|en|Lake Tahoe}}, jašo: ''dáʔaw'') ir [[saldūdens]] ezers [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas uz [[Kalifornija]]s un [[Nevada]]s robežas.

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences: '''Rentabilitāte''', '''pelnītspēja''' jeb '''ienesīgums''' ir rādītājs, kas liecina par uzņēmuma spēju veikt tādu [[Saimnieciska darbība|saimniecisko darbību]], kas ir ienesīga.

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džefs Kinijs
|         vārds_orig = ''Jeff Kinney''
|             attēls = Jeff Kinney Book Signing, November 2011 (1).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Džefs Kinijs 2011. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 02
|           dz_diena = 19
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Fortvašingtona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Džūlija Kinija
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, karikatūrists
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods = 2004—pašlaik
|              žanri = [[bērnu literatūra]], [[komēdija]], [[satīra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Grega dienasgrāmata]]
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Džefs Kinijs''' ({{val|en|Jeff Kinney}}; dzimis {{dat|1971|2|19}} [[Fortvašingtona (Mērilenda)|Fortvašingtonā]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rakstnieks]] un [[karikatūra|karikatūrists]]. Kinijs visplašāk pazīstams ar savu bērnu romānu "[[Grega dienasgrāmata (grāmata)|Grega dienasgrāmata]]" un tam sekojošo [[Grega dienasgrāmata|grāmatu sēriju]]. Tāpat Kinijs ir izveidojis bērnu [[mājaslapa|interneta mājaslapu]] ''[[Poptropica]]''.

sentences: [[Kalibrs]] apzīmē iekšējo vai ārējo cilindra, vada vai caurules diametru. Tas nāk no itāļu valodas vārda ''calibro'', kas savukārt nāk no arābu valodas ''qālib'' (قالب), kas nozīmē [[veidne]], bet vissenākais nāk no grieķu valodas vārda ''kālápous'', tas nozīmē kurpju sagatave.

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Pasterce
| attēls       = Johannisberg_(Hohe_Tauern)_2.jpg
| paraksts     =
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
| vietaskarte  = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      =
| vieta        = {{vieta|Austrija|Karintija|Augstais Tauerns}}
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=47 | plat_m=05| plat_s=08| plat_NS=N
| gar_d=12| gar_m=43| gar_s=24| gar_EW=E
| platība      = 18,5 (2006. gads)
| garums       = 8,3 (2006. gads)
| platums      =
| kritums      = 1353
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     = <!-- galvenās pietekas -->
| valstis      =
| salas        = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     attēls = Kaninchen.jpg
|     valsts = Animalia
|  valsts_lv = Dzīvnieki
|       tips = Chordata
|    tips_lv = Hordaiņi
|      klase = Mammalia
|   klase_lv = Zīdītāji
|      kārta = Lagomorpha
|   kārta_lv = Zaķveidīgie
|     dzimta = Leporidae
|  dzimta_lv = Zaķu dzimta
|      ģints = Oryctolagus
|   ģints_lv = Eiropas truši
|    ģints_r = Trusis
|       suga = Oryctolagus cuniculus
|    suga_lv = Eiropas trusis
|     suga_r = Trusis
|   binomial = Oryctolagus cuniculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| iedalījums =
|  izplatība =
|kategorijas = nē
}}
'''Trusis''' jeb '''Eiropas trusis''' (''Oryctolagus cuniculus'') ir [[Zīdītāji|zīdītāju klases]] (''Mammalia'') [[zaķu dzimta]]s (''Leporidae'') dzīvnieks, kas pieder '''Eiropas trušu ģintij''' (''Oryctolagus''). Trusis ir vienīgā [[suga]] Eiropas trušu ģintī.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Pirmskola "Ābelīte"
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = [[Plūdu iela (Jūrmala)|Plūdu iela]] 4a, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 48 | longs = 51 | longEW = E
|schooltype             = pirmskola
|fundingtype            =
|established            = 1993. gads
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Natālija Zarāne
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu, krievu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Black_Redstart_I2_IMG_0862.jpg
| att_nosaukums = [[Melnais erickiņš]] (''Phoenicurus ochruros'')
| att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
|  ģints =Phoenicurus
|  ģints_lv =Erickiņi
|      binomial =Phoenicurus <small>([[Thomas Ignatius Maria Forster|Forster]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Erickiņi''', '''erickiņu ģints''' (''Phoenicurus'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') ģints, kas apvieno 14 mūsdienās dzīvojošas [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>
Tās visas ir [[Vecā Pasaule|Vecās Pasaules]] putnu sugas, kas sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=world/>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Namcho
|attēls=NamTso scene.jpg
|paraksts=Namcho ainava
|karte=Namtso as seen from space.png
|kartes_paraksts=Namcho satelītaina
| map = Ķīna
| plat_d=30 | plat_m=42 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=90 | gar_m=33 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{CHN}}
|platība=2470
|garums=70
|platums=30
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=125
|tilpums=0,77
|augstums_vjl=4718
|izteka= beznoteces
|baseins=10 610
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=5
|pilsētas=
}}
'''Namcho''' ([[tibetiešu valoda|tibetiešu]]: གནམ་མཚོ་, ''Nam Co'' — ‘Debesu ezers’; {{val|zh|納木錯}}, ''Nàmù Cuò'') ir liels augstkalnu [[sālsezers]] [[Tibeta]]s centrālajā daļā, ap 420 km ziemeļrietumos no [[Lhasa]]s. Pasaulē augstākais lielais ezers. Viens no diviem galvenajiem svētajiem [[tibetieši|tibetiešu]] ezeriem.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = [[File:MAS-38.jpg|270px|MAS-38]]
|paraksts           = MAS-38
|nosaukums          = MAS-38
|valsts             = {{flag|Francija}}
|tips               = [[Mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = [[1939]].—[[1946]].
|bruņojumā          = [[Francija]]
[[Nacistiskā Vācija]]
[[Vjetnama]]
|patronu_tips       = [[7.65x20mm Longue]]
[[7.65×17mm Browning SR]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600-700 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 350 m/s
|attālums           = 200m
|masa               = 2.87 kg bez [[magazīna]]
3.56 kg ar [[magazīna|magazīnu]]
|garums             = 62.3 cm
|stobrs             = 22.4 cm
|pārlādes_sistēma   = Kārbveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = 32 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''MAS-38''' ''('''M'''anufacture d''''A'''rmes de '''S'''aint-Étienne)'' bija franču [[mašīnpistole]], kas izstrādāta pirms [[2. pasaules karš|2. pasaules kara]]. Tā tika lietota franču un vācu spēkos. MAS-38 attīstījusies mazā ieroču attīstības programmā no 1918. Līdz 1922. gadam kā ''Service Technique de l'Armement'' (Tehniskais dienesta bruņojums) aprīkojums. Mašīnpistole ir viegla pusautomātiska šautene, kas tika ražota, lai aizstātu visus eksistējošos kājnieku ieročus. Sakarā ar budžeta ierobežojumu un [[Mažino līnija]]s būvēšanu kājnieku vienībās šos ieročus sāka izmantot ar kavēšanos.

sentences: '''Čukstošās galerijas viļņi ''' jeb '''čukstošās galerijas modas ''' ir [[viļņi|viļņu]] veids, kas pārvietojas gar ieliektu virsmu.  Sākotnēji tie tika atklāti [[skaņa]]s viļņiem čukstošajā galerijā [[Svētā Pāvila katedrāle|Svētā Pāvila katedrālē]], bet tie var rasties arī [[gaisma]]s viļņiem un citu veidu viļņiem. Čukstošās galerijas viļņiem ir pielietojumi [[Lāzers|lāzeros]], dzesēšanā, [[Sensors|sensoros]], kā arī [[Astronomija|astronomijā]] un [[Telesakari|telekomunikācijās]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Negotiator''
| operators =
| attēls = The Negotiator poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Deivids Hobermens]]
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * [[Džeimss Demonako]]
* [[Kevins Fokss]]
| aktieri = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Rons Rifkins]]
* [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Negotiator''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Mandeville Films''
* ''New Regency''
* ''Taurus Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|7|29}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88 miljoni}}<ref name="SLA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://slate.com/culture/2005/08/hollywood-s-profits-demystified.html|title=Hollywood’s Profits, Demystified |publisher=The Slate |accessdate= {{dat|2024|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Negotiator''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kevins Speisijs]], [[Deivids Morss]], [[Rons Rifkins]], [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Skanste]]
[[Kategorija:Skanste]]

sentences: '''Laukšpats'''<ref>Nosaukums veidots no divām valodām — "lauks", kura pielietojums šiem minerāliem [[latviešu valoda|latviešu valodā]] caur [[vācu valoda|vācu valodu]] ienācis no [[zviedru valoda]]s un "špats" — sākotnēji vācu valodas jēdziens, kas apzīmē minerālu, kas nav metālu rūda.</ref> ir jēdziens, kas apzīmē nozīmīgu [[iezis|iežus]] veidojošu [[minerāls|minerālu]] grupu. Visi laukšpati ir [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] — tektosilikāti. Iespējams, ka pat 60% [[Zemes garoza]]s sastāv no laukšpatiem. Arī Latvijā laukšpati ir vieni no parastākajiem minerāliem, kas atrodami granīta un vairāku citu iežu laukakmeņos.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 64
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Gd
|             atommasa = 157,25
|   valences elektroni = [Xe]4f75d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gadolīnija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,20
|              blīvums = 7900
|  kušanas temperatūra = 1585 K (1312 °C)
| viršanas temperatūra = 3546 K (3273 °C)
}}
'''Gadolīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Gd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 64. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. Salīdzinot ar citiem [[lantanīdi]]em, tas ir relatīvi stabils gaisā (oksidējas lēnām, veidojot melnu pārklājumu). Zem tā [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] gadolīnijs ir [[feromagnētisks]]. Virs [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] tas ir [[paramagnētisks]]. Dabā gadolīnijs sastopams oksīda formā un to atdalot tam ir citu reto metālu piejaukumi to līdzīgo ķīmisko īpašību dēļ. Gadolīniju iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Tarpon3.JPG
| att_nosaukums = [[Atlantijas tarpons]] (''Megalops atlanticus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|    infraklase = Teleostei
| infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|   megakohorta = Elopocephalai
|megakohorta_lv = Elopu megakohorta
| megakohorta_r = Elopu kohorta
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|      binomial = Elopomorpha <small>([[Peter Humphry Greenwood|Greenwood]] et al., 1966)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Pečora
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Petsjora rivier near Narjan-Mar.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe pie [[Narjanmara]]s pilsētas
  | karte             = Bassin de la Petchora.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Ziemeļurālos
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = Barencas jūra
  | baseina_valstis   = Krievija
  | tek_caur          =
  | garums            = 1809
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 130
  | baseins           = 322 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Usa]], [[Ižma]]
  | sāk_plat_d=62 | sāk_plat_m=11 | sāk_plat_s=52.4 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=59 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=12.4 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=68 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=29.6 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=55 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=52.5 | iet_gar_EW=E
}}
'''Pečora''' ({{val|ru|Печора}}, {{val|kv|Печӧра}}, {{val-yrk|Санэро’’ яха}}) ir upe [[Krievija]]s [[Eiropa]]s daļas ziemeļaustrumos, [[Komi Republika|Komi Republikā]] un [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabalā]], [[Ņencu autonomais apvidus|Ņencu autonomā apvidū]]. Sākas [[Urāli|Ziemeļurālos]], tek pa [[Pečoras zemiene|Pečoras zemieni]], ietek [[Barenca jūra]]s dienvidaustrumu daļā. Augštece līkumaina un ielejai augsti stāvi krasti. Plašas palienes, upē izveidojušās salas, sēkļi un šķēršļi. Lejpus [[Usa]]s ietekas Pečora kļūst ūdenīga, līdz {{nobr|1,5 km}} plata. {{nobr|130 km}} no jūras gultnes sadalās [[Boļšaja Pečora|Boļšaja Pečorā]] un [[Malaja Pečora|Malaja Pečorā]], pie ietekas [[Pečoras līcis|Pečoras līcī]] veido deltu. Galvenokārt upi veido sniegūdeņi. Palos, maija mēnesī, līmenis ceļas līdz 11 m. Jūras kuģi Pečorā iebrauc līdz [[Narjanmara]]i ({{nobr|110 km}}), upes kuģi līdz [[Ustjuņja]]i ({{nobr|1667 km}}).

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Autines sacelšanās un kauja pie Satezeles
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika pie Turaidas (kartē - ''Treiden'')
|date=[[1212. gads|1212. gada]] rudens
|place= [[Autine]], [[līvi|līvu]] zemes un [[Satezele]]s pils
|result=Krustneši nopostīja [[Lielvārde]]s, [[Salaspils]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] pilis un pēc smagām kaujām ieņēma [[Satezele]]s pili
|combatant1= ''' Līvu un letgaļu zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[Zobenbrāļu ordenis]]
[[krustneši|Vācu krustneši]]
 '''
|commander1=[[Satekle]]s [[Rūsiņš]]†
Turaidas [[Vesiķis]], Satezeles [[Ase]]
|commander2= [[Alberts fon Bukshēvdens|Bīskaps Alberts]],
Raceburgas bīskaps Filips
 [[Cēsu Bertolds]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=vairāki [[Sigulda]]s pils ordeņa brāļi
|casualties2=[[Rūsiņš]]
}}
'''Autines sacelšanās (1212)''' bija [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] aprakstītā [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] un [[līvi|līvu]] sacelšanās pret [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]] un [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapu Albertu]] 1212. gada rudenī. Tās pamatā bija Zobenbrāļu ordeņa brāļu rīcība, kas pēc [[Letijas dalīšanas līgums|Letijas dalīšanas līguma]] nosacījumiem atņēma [[Autine]]s latgaļiem viņu zemnieku tīrumus un [[Meža dravniecība|bišu kokus]]. Tā paša gada vasarā [[Jersikas miera līgums|Jersikas miera sarunās]] Polockas kņazs [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Valdemārs]] atteicās no meslu kundzības pār līviem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Naivās T šūnas''' jeb '''Th0 limfocīti''' ir [[T šūnas]] (jeb T limfocīti), kuras nav kontaktējušās ar [[Antigēns|antigēnu]]. Pēc antigēna prezentācijas naivās T šūnas tiek aktivētas. Antigēna [[Prezentācija (imunoloģija)|prezentāciju]] naivajām T šūnām veicina [[dendrītiskās šūnas]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia mandshurica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia mandshurica|suga_lv=Mandžūrijas liepa|attēls=Tilia mandshurica 45583095.jpg}}
'''Mandžūrijas liepa''' ({{val-la|Tilia mandshurica}}) ir [[malvu dzimta]]s suga. Auga dabiskās izplatības areāls ir [[Ķīna|Ķīnā]], [[Korejas pussala|Korejas pussalā]], [[Japāna|Japānā]] un [[Krievijas Tālie Austrumi|Krievijas tālajos austrumos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835433-1|title=Tilia mandshurica Rupr. & Maxim. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-08-06|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rhs.org.uk/plants/18233/i-tilia-mandshurica-i/details|title=Tilia mandshurica {{!}} Manchurian linden /RHS Gardening|website=www.rhs.org.uk|access-date=2022-08-06|language=en-gb}}</ref> Augs ir jutīgs pret vēlu [[Salna|salnu]] radītiem bojājumiem.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Roloff|first=Andreas|last2=Gillner|first2=Sten|last3=Kniesel|first3=Rico|last4=Zhang|first4=Deshun|date=2018-09-06|title=Interesting and new street tree species for European cities|url=https://journals.qucosa.de/jflr/article/view/4|journal=Journal of Forest and Landscape Research|volume=3|issue=1|pages=1–7|doi=10.13141/jflr.v3i1.1995|issn=2366-8164}}</ref>

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu ASV|Ņujorka (nozīmju atdalīšana)|Ņujorka}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ņujorka
 | native_name              = ''New York City''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 = The [[Big Apple]], Gotham, [[Center of the universe|Center of the Universe]], The City That Never Sleeps,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://hotword.dictionary.com/big-apple-gotham/|title=Why is New York City known as "the Big Apple" and "Gotham?"|publisher=Dictionary.com, LLC|accessdate=June 16, 2011}}</ref> The Capital of the World<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mpiweb.org/Archive?id=2972 |title=Showcase Destinations New York City: Capital of the World |publisher=Mpiweb.org |date=September 22, 1924 |accessdate=June 16, 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110930082527/http://www.mpiweb.org/Archive?id=2972 |archivedate={{dat|2011|09|30||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nyc.gov/html/lmec/html/about/nycapital.shtml|title=About New York City|publisher=The City of New York|accessdate=June 16, 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140407134046/http://www.nyc.gov/html/lmec/html/about/nycapital.shtml|archivedate={{dat|2014|04|07||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.baruch.cuny.edu/nycdata/forward.htm|title=FORWARD New York – Capital of the Modern World|author=Eugene J. Sherman|publisher=The Weissman Center for International Business Baruch College/CUNY 2011|accessdate=June 16, 2011|archive-date={{dat|2008|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20081002112343/http://www.baruch.cuny.edu/nycdata/forward.htm}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tripouttravel.com/new-york-city-the-capital-of-the-world/|title=New York City: The Capital of the World|publisher=2011 Viacom International Inc|accessdate=June 16, 2011|archive-date={{dat|2012|01|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120119001101/http://www.tripouttravel.com/new-york-city-the-capital-of-the-world/}}</ref>
 | motto                    =
 | image_skyline            = NYC Montage 2011.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Pulksteņa rādītāja virzienā no augšas: [[Manhatana]]s centrālā daļa, [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] galvenā mītne, [[Brīvības statuja]], [[Bruklinas tilts]], [[Centrālparks]], [[Taimskvērs]] un [[Unisfēra]] [[Kvīnsa|Kvīnsā]].
 | image_flag               = Flag of New York City.svg
 | image_seal               = Seal of New York City.svg
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 40 | latm  = 43 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 74 | longm = 0 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
 | subdivision_name1        = {{karogs|Ņujorka}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = [[Ēriks Adamss]]
 | parts_type               = Iedalījums
 | parts_style              = coll
 | parts                    = Rajoni
 | p1                       =
 | p2                       =
 | p3                       =
 | p4                       =
 | p5                       =
 | p6                       =
 | p7                       =
 | p8                       =
 | area_total_km2           = 1214.4
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 789.4
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 428.8
 | elevation_m              = 10
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 8175133
 | population_as_of         = {{dat|2018|4|1|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 8223567
 | population_metro         = 16897109
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | area_code                = 212, 718, 917, 646, 347, 929
 | website                  = {{URL|http://www.nyc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ņujorka''' ({{val|en|New York City}}) ir pilsēta [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], tā ir visvairāk apdzīvotā pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/cities/SUB-EST2009.html|title=Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places over 100,000, Ranked by July 1, 2009 Population: April 1, 2000 to July 1, 2009 (SUB-EST2009-01)|publisher=U.S. Census Bureau|accessdate=April 26, 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110514000702/http://www.census.gov/popest/cities/SUB-EST2009.html|archivedate={{dat|2011|05|14||bez}}}}</ref> un Ņujorkas metropoles centrs ir viena no visvairāk apdzīvotajām [[metropole|metropolēm]] pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mongabay.com/cities_urban_01.htm|title=World's Largest Urban Areas [Ranked by Urban Area Population]|publisher=Rhett Butler|year=2003–2006|accessdate=April 26, 2011|archiveurl=http://arquivo.pt/wayback/20091009143739/http://www.mongabay.com/cities_urban_01.htm|archivedate={{dat|2009|10|09||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.worldatlas.com/citypops.htm|title=Largest Cities of the World – (by metro population)|publisher=Woolwine-Moen Group d/b/a Graphic Maps|accessdate=April 26, 2011}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.demographia.com/db-wlargestua.pdf|title=Largest urban areas in the world: 2008 All Urban Areas 2,000,000 & Over|publisher=Wendell Cox Consultancy|accessdate=April 26, 2011}}</ref> Ņujorkai ir liela nozīme vairākos sektoros — sakaros, finansēs, medijos, mākslā, modē, zinātnē, tehnoloģijās, izglītībā un izklaidē. Ņujorkā arī atrodas [[Apvienoto Nāciju Organizācija|Apvienoto Nāciju]] galvenā mītne,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://visit.un.org/wcm/content/|title=United Nations Visitors Centre|publisher=United Nations|year=2011|accessdate=April 26, 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100924091240/http://visit.un.org/wcm/content|archivedate={{dat|2010|09|24||bez}}}}</ref> kas Ņujorku padara par nozīmīgu ārvalstu darījumu vietu. Ņujorku bieži vien dēvē arī par '''Ņujorkas pilsētu''' (''New York City''),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nyc.gov/portal/site/nycgov/?front_door=true|title=Welcome to the official New York City Web site|publisher=The City of New York|year=2011|accessdate=2011-09-18|archive-date=2012-03-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20120309151647/http://www.nyc.gov/portal/site/nycgov/?front_door=true}}</ref> lai to nesajauktu ar Ņujorkas štatu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nysegov.com/citguide.cfm?context=citguide&content=munibyalpha&alpha=N|title=All Municipality Websites Listed Alphabetically|publisher=New York State|accessdate=2011-09-18|archiveurl=https://web.archive.org/web/20111016090101/http://www.nysegov.com/citguide.cfm?context=citguide&content=munibyalpha&alpha=N|archivedate=2011-10-16}}</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Moreass''' (''Jean Moréas'', dzimis 1856. gada 15. aprīlī, miris 1910. gada 30. aprīlī), dzimis '''Joannis Papadiamontopuls''' (''Ιωάννης Παπαδιαμαντόπουλος''), bija grieķu dzejnieks, kas rakstīja franču valodā.

sentences:
[[File:Camerae-obscurae.jpg|thumb|Dagerotipijas [[obskura kamera]]s Parīzes Mākslas un Amatniecības muzejā]]
'''Dagerotipija''' ir pats pirmais atklātais fotogrāfiska attēla iegūšanas veids. Tā nav tradicionālā [[fotogrāfija]], bet [[pozitīvs (fotogrāfija)|pozitīva]] [[attēls|attēla]] iegūšana uz apsudrabotas [[varš|vara]] plates, kas īsi pirms uzņemšanas apstrādāta ar [[Jods_(elements)|jodu]], lai iegūtu gaismjutīga [[sudraba jodīds|sudraba jodīda]] slānīti. Gaismas iedarbībā tajā rodas slēptais attēls, ko attīsta [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] tvaikos un fiksē ar [[nātrija tiosulfāts|nātrija tiosulfāta]] šķīdumu. Ar dagerotipijas metodi iegūtu attēlu sauc par '''dagerotipu'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia
|           autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1855
|           attēls = Collared Dove (Streptopelia decaocto), Fairlands Valley Park, Stevenage, 15 April 2011.jpg
|     att_nosaukums =[[Gredzenūbele]] (''Streptopelia decaocto'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Columbinae
|   apakšdzimta_lv=Tipiskie baloži
|   ģints=Streptopelia
|  ģints_lv = Ūbeles
|      kategorijas = nē
}}
'''Ūbeles''', '''ūbeļu ģints''' (''Streptopelia'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2018]</ref>

sentences: 1919. gadā. Aiz vidējā vagona redzams [[Velkonis|velkoņa]] skurstenis.]]

sentences: '''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

sentences:
{{Skaitlis
|num = 24
|lv = Divdesmit četri
}}
'''24''' ('''divdesmit četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[23 (skaitlis)|23]] un [[25 (skaitlis)|25]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Zvīņainā anona
|         binomial = Annona squamosa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Sugar apple on tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Zvīņainās anonas auglis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Annonaceae
|        dzimta_lv = Anonu dzimta
|            ģints = Annona
|         ģints_lv = Anonas
|             suga = A. squamosa
|          suga_lv = Zvīņainā anona
|         sinonīmi = {{ubl|''Annona asiatica'' L.|''Annona cinerea'' Dunal|''Guanabanus squamosus'' (L.) M.Gómez|''Xylopia glabra'' L.|''Annona forskahlii'' DC.}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =A. gigantea Aldabra Giant Tortoise.jpg
| att_nosaukums =[[Aldabras milzu bruņurupucis]] (''Aldabrachelys gigantea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Testudinidae
| dzimta_lv = Sauszemes bruņurupuču dzimta
| binomial =Testudinidae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču dzimta''' (''Testudinidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām, kurai piederošās sugas mājo uz [[sauszeme]]s. Šajā dzimtā ir 15 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar apmēram 50 sugām un 4 izmirušas ģintis. Sauszemes bruņurupuču dzimtas tuvākie radinieki ir [[purva bruņurupuču dzimta]]s (''Emydidae'') sugas.<ref name=adw/>

sentences: '''Nefrīts''' (no {{val|grc|νεφρός}} (''nephros'') — 'niere', jo senāk uzskatīja, ka šis akmens palīdz pret nieru slimībām) ir divu [[amfibols|amfibola]] grupas [[minerāls|minerālu]] — [[aktinolīts|aktinolīta]] un [[tremolīts|tremolīta]] maisījums. Skaistās zaļās krāsas dēļ nefrīts ir iecienīts rotakmens, kam daudzās pasaules kultūrās ([[maors|maori]], [[ķīnieši]], [[inuiti]]) tiek piešķirta liela nozīme. Jārēķinās ar to, ka angļu valodā pastāv termins "''jade''", kas apzīmē gan nefrītu gan arī ļoti līdzīgo [[žadeīts|žadeītu]]. Latviešu valodā abi šie termini ir nošķirti jeb vai arī, attiecībā uz senākiem šī termina lietojumiem vārds "nefrīts" apzīmē abu veidu minerālus. Nefrītu un žadeītu kā divus atšķirīgus materiālus izdalīja tikai XIX gadsimtā.

sentences:
rasējums. [[Animators]] zīmē uz stikla paneļa, kura aizmugurē esošais projektors projicē vienu filmas kadru]]
'''Rotoskopija''' ir [[Animācija|animēšanas]] tehnika, kurā tiek pārzīmēta darbība no [[video]] materiāla. Sākotnēji [[Animators|animatori]] projicēja filmu attēlus uz stikla paneļa un pārzīmēja darbību, mūsdienās šo ierīci aizstāj [[dators|datori]] un [[datorprogramma|programmas]], ar automatizētām rotoskopēšanas iespējām.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons|Vergales]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žanna Dibarī. Karaļa favorīte
| attēls = Zanna-dibari-karala-favorite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| oriģinālnos = ''Jeanne du Barry''
| žanrs =
| režisors = [[Maivena]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Džonijs Deps]]
* [[Maivena]]
* [[Pjērs Rišārs]]
* [[Noēmija Ļvovska]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Le Pacte]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2023|5|16|Francija|2023|9|27|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://le-pacte.com/france/film/jeanne-du-barry|title=Jeanne du Barry|website=[[Le Pacte]]|access-date=6 April 2023}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{UK}}
| valoda = [[franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22,4 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Goodfellow |first=Melanie |date=30 March 2023 |title=Female-Directed Films Hit Historic 33% Share In France But Women Struggle To Access High Budgets – CNC Study |url=https://deadline.com/2023/03/female-directed-films-33-percent-share-france-budgets-cnc-study-1235313489/ |access-date=2 April 2023 |website=Deadline |language=en-US}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Jeanne du Barry (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17277414/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}'''"Žanna Dibarī. Karaļa favorīte"''' ({{val|fr|Jeanne du Barry}}) ir 2023. gada Francijas, Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopražojuma vēsturiska [[drāma]]s filma, kuras režisore un producente ir [[Maivena]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], Maivena, [[Pjērs Rišārs]] un [[Noēmija Ļvovska]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Week-end''
| operators = Rauls Kutārs
| attēls = Weekendflm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|melnā komēdija]], [[postmodernisms]]
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Reimons Danons
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Mireja Darka]]
* [[Žans Janns]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
| mūzika = Antuāns Duamēls
| oriģinālnos = ''Week-end''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|29|Francija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|250 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Week-end''''' ir 1967. gada [[Francija]]s [[Postmodernisms|postmoderna]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.metalasylum.com/ragingbull/movies/weekend.html|title=Week End - Jean-Luc Godard Film Movie Review|website=www.metalasylum.com|access-date=2022-10-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movie-gazette.com/1193/week-end|title=Week End - Movie Review|website=movie-gazette.com|access-date=2022-10-16}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido tā laika franču televīzijas zvaigznes [[Mireja Darka]], [[Žans Janns]], kā arī viens no [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] pazīstamākajiem aktieriem [[Žans Pjērs Leo]].

sentences: '''Valodniecība''' jeb '''lingvistika''' (no {{val|la|lingua}} — 'valoda') ir [[zinātne]] par cilvēku [[valoda|valodu]], tās īpašībām, uzbūvi, funkcionēšanu un attīstību. Izšķir [[vispārējā valodniecība|vispārējo]] un [[konkrētā valodniecība|konkrēto valodniecību]] (pētī kādu valodu, valodu grupu vai saimi). Tradicionāli valodniecību veido [[semantika]], [[sintakse]] un [[fonoloģija]],<ref name="britannica"/> bet valodas sistēmas līmeņus un apakšsistēmas pēta arī [[fonētika]], [[gramatika]], [[leksikoloģija]], [[frazeoloģija]], [[stilistika]], valodas attīstību aplūko valodas vēsture, [[etimoloģija]], valodas funkcionēšanu sabiedrībā — [[dialektoloģija]], [[sociolingvistika]] un citas nozares.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zāganas hercogiene Vilhelmīne
|     vārds_orig =
|         attēls = Wilhelmine von Sagan by Grassi.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1781
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = [[Pēteris Bīrons]], [[Doroteja fon Mēdema]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Luijs de Rohans (1800—1805), Vasīlijs Trubeckojs (1805—1806), Kārlis Rūdolfs fon der Šulenburgs (1819—1828)
|          bērni = ārlaulības meita (1801)
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| image_caption =
| tauta = Andi
| native_name = ''Андал''
| skaits = 40 tūkstoši
| vieta =  [[Dagestāna]]
| valoda = [[andu valoda]]<br />[[krievu valoda]]
| reliģija = [[sunnītu islāms]]
| grupas =
| radi = [[ahvahi]], [[karati]], [[tindi]], [[bagulali]], [[čamali]], [[godoberi]], [[botlihi]]
| image = [[File:Caucasus-ethnic_andi.png|214px]]
}}
'''Andi''' (pašnosaukums — ''Андал, Къӏваннал, Кохерал'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām [[Krievija|Krievijā]] (šodien tiek uzskatīti par [[Avāri|avāru]] etnisko grupu).

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Luiss Bunjuels
|          vārds_orig = ''Luis Buñuel''
|              attēls = LuisBuñuel1929.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Luiss Bunjuels 1929. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|Spānija|Kalanda}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
|       darbības_gadi = 1929—1977
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
|            Nosaukums = Elbruss
|                Photo = Mount Elbrus May 2008.jpg
|           Photo size =
|             Paraksts =
|                karte = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija#Krievijas Eiropas daļa
| paraksta_izvietojums = right
|  latd=43 |  latm=20 |  lats=45 |  latNS=N
| longd=42 | longm=26 | longs=55 | longEW=E
|             Augstums = 5642
|      Atrašanās vieta = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Elbrusa rajons}}
|               Kāpums =
|  Relatīvais_augstums = 4741
|      Topographic map =
|                 Type = [[stratovulkāns]]
|          Kalnu grēda = [[Bokovoja grēda]], [[Lielais Kaukāzs]]
|                  Age =
|        Last eruption = ~{{dat|50}}
|         First ascent = {{dat|1874}}
|        Easiest route =
|              Listing =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lloyd''''' var būt:
* [[Herolds Loids]];
* [[Kristofers Loids]];
* [[Šēra Loida]].

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences:
{{noformējums|Saites tekstā uz citu valodu vikipēdijām}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aivars Kalējs
|          Attēls = Aivars kalejs 2011 ventspils pec autorkoncerta.jpeg
|         Att_izm = 310px
|        Apraksts = Aivars Kalējs 2011. gadā pēc autorkoncerta Ventspilī
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|04|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Žanrs = [[Klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[ērģelnieks]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[ērģeles]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1967—pašlaik
|Izdevējkompānija = Bärenreiter, Edition Peters, Formblitz, Musica Baltica, Melodiya, Rīgas skaņu ierakstu studija, [[Latvijas Radio]], Ritonis
|   Darbojies_arī = [[Kamēr...|Koris "Kamēr..."]], Koris "Mūza", Sieviešu koris "Dzintars", Kamerkoris "Sacrum", [[Latvijas radio koris]], Latvijas Kultūras ministrijas Muzeju un Kultūras pieminekļu padome
|         Dzimums = V
}}

sentences:
]]
'''Jakobīņi''' ({{val|fr|jacobins}}) bija ietekmīgs politisks klubs [[Franču revolūcija]]s laikā. 1790. gada pavasarī, revolūcijai pieņemoties spēkā, [[Parīze|Parīzē]], [[dominikāņi|dominikāņu]] Sv. Jēkaba klosterī Nacionālās sapulces [[Bretaņa]]s deputātu frakcija un to domubiedri nodibināja '''Konstitūcijas draugu klubu''' (vēlāk šo klubu tautā sāk dēvēt par '''jakobīņiem'''), kurš vēlāk pārauga par radikālu politisko partiju, kurai bija ļoti liela ietekme uz Franču revolūcijas gaitu.

sentences: '''14. februāris''' ir gada 45. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 320 (321 garajā gadā) diena.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Montevideo
 | native_name              =
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Montevideo Department.png
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
 | longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Urugvaja}}'''
 | subdivision_type1        = [[Urugvajas administratīvais iedalījums|Departaments]]
 | subdivision_name1        = [[Montevideo departaments|Montevideo]]
 | area_total_km2           = 201
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1319108
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[ART]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | area_code                = +598 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Montevideo''' ({{val|es|San Felipe y Santiago de Montevideo}}) ir [[Urugvaja]]s galvaspilsēta, kā arī valsts lielākā pilsēta un nozīmīgākā ostas pilsēta. Montevideo ir vienīgā pilsēta valstī, kuras [[iedzīvotāju skaits]] pārsniedz vienu miljonu, 2011. gadā tajā dzīvoja 1 319 108 cilvēku. Pilsētas platība ir 201 km².

sentences: {{Commonscat|Buildings in Ireland|Celtnes un būves Īrijā}}

sentences: '''Telpaugs''' ir [[Augi|augs]], kas tiek audzēts iekštelpās, piemēram, dzīvesvietās un birojos, galvenokārt dekoratīvos nolūkos, taču pētījumi liecina, ka telpaugiem ir arī pozitīva [[Psiholoģija|psiholoģiska]] ietekme. Papildus tam telpaugi palīdz arī iekštelpu [[Gaisa piesārņojums|gaisa attīrīšanā]], jo dažas sugas un ar tām saistītie augsnē mītošie [[Mikroorganismi|mikrobi]] samazina iekštelpu gaisa piesārņojumu, absorbējot gaistošos organiskos savienojumus, tostarp [[Benzols|benzolu]], [[Formaldehīds|formaldehīdu]] un trihloretilēnu. Lai gan šīs piesārņojošās vielas parasti ir toksiskas cilvēkiem, tās augiem un augsnē mītošajiem mikrobiem nekaitē.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wolverton|first=B. C.|last2=Johnson|first2=Anne|last3=Bounds|first3=Keith|date=1989-09-15|title=Interior Landscape Plants for Indoor Air Pollution Abatement|url=https://ntrs.nasa.gov/citations/19930073077|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kabiles pagasts
| karte             = Kabiles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Kabiles pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Kabiles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Kabile
| platība           = 178,98
| iedzīvotāji       = 786<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 786 / 178.98 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Kabillen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кабилленская
| ref_krievu        =
}}
'''Kabiles pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos, 28 km no [[Kuldīga]]s un 120 km no [[Rīga]]s. Robežojas ar sava novada [[Rendas pagasts|Rendas]], [[Rumbas pagasts|Rumbas]] un [[Vārmes pagasts|Vārmes]] pagastiem, [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Šķēdes pagasts|Šķēdes pagastu]], [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Vānes pagasts|Vānes]] un [[Matkules pagasts|Matkules]] pagastiem un [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]].

sentences: '''Lākenes indikatori''' ir rādītāju sistēma kopēju [[Eiropa]]s statistikas rādītāju aprēķinam par [[nabadzība|nabadzību]] un [[sociālā atstumtība|sociālo atstumtību]].

sentences: {{Valsts armijas infokaste|country=|name=Meksikas bruņotie spēki|native_name=Fuerzas Armadas de México|image=|caption=|image2=|caption2=|founded={{dat|1821}}|current_form=|disbanded=|branches=|headquarters=[[Mehiko]]|flying_hours=|commander-in-chief=|commander-in-chief_title=|minister=|minister_title=|commander=|commander_title=|age=no 18 gadiem|conscription=|manpower_data=|manpower_age=|available=|available_f=|fit=|fit_f=|reaching=|reaching_f=|active=~354 180 (2023)|ranked=|reserve=60 000 (2022)|deployed=|amount=7 939 672 721 [[ASV dolārs|USD]] (2023)|percent_GDP=0.6 % (2014)|domestic_suppliers=|foreign_suppliers=|imports=|exports=|history=|ranks=}}'''Meksikas bruņotie spēki''' ([[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Fuerzas Armadas de México'') ir [[Meksika|Meksikas Savienoto Valstu]] bruņotie spēki, kuru uzdevums ir aizsargāt valsts brīvību, neatkarību un teritoriālo integritāti. To sastāvā galvenokārt ir sauszemes, jūras un gaisa spēki.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Andora]]s valdības vadītāji''' ({{val|ca|Cap de Govern del Principat d'Andorra}}) jeb '''Andoras premjerministri'''. Valdības vadītāju ieceļ [[Ģenerālpadome (Andora)|Ģenerālpadome]]. Šis amats tika izveidots [[1982]]. gadā, kad pēc konstitucionālās reformas tika nošķirta izpildvara un likumdošanas vara.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Eberhards fon Zīverss''' ({{val-de|Karl Eberhard von Sievers}}; [[1745]]—[[1821]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Krievijas impērija]]s armijas virsnieks, [[Vidzemes guberņa]]s muižnieks.

sentences:
[[Kategorija:Anglijā dzimušie]]
[[Kategorija:Dārbišīra]]
{{catmore|Dārbišīra}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium fragiferum kz09.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium fragiferum
| suga_lv = Zemeņu āboliņš
| binomial = Trifolium fragiferum
| autors = [[Linnejs]]
| attēls2 = Trifolium fragiferum.jpg
| att2_nosaukums = Zemeņu āboliņa augļi
}}'''Zemeņu āboliņš''' (''Trifolium fragiferum'') ir [[Āboliņi|āboliņu ģints]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Eiropa|Eiropā]] tā ir plaši sastopama, [[Latvija|Latvijā]] reti un salveidīgi, tikai dažviet Baltijas jūras un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē. Sugai nodala divas [[pasuga]]s, no kurām viena saistīta ar ziemeļu (arī Latviju), otra — ar dienvidu teritorijām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-fragiferum-l/|title=zemeņu āboliņš - Trifolium fragiferum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-28}}</ref>

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Pilsrundāles vidusskola
|attēla_nos   = Pilsrundāles skola un stadions. School and stadium at Pilsrundāle. May, 2012 - panoramio.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1919
|vieta        = [[Pilsrundāle]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Daiga Saka
|skoleni      = 344 (2022)
|mlapa        = http://vidusskola.rundale.lv
}}
'''Pilsrundāles vidusskola (PV)''' ir vispārizglītojoša skola [[Zemgale|Zemgalē]]. Skola sastāv no Pilsrundāles vidusskolas un tās struktūrvienībām [[Svitene]]s skola, [[Bērstele]]s skola, Mūzikas un mākslas skola.

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences:
{{catmore|Universitāte}}
{{Commonscat|Universities and colleges}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Estragons
|         binomial = Artemisia dracunculus
|           autors = L.
|           attēls = Estragon 1511.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. dracunculus
|          suga_lv = Estragons
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Wonder''
| operators =
| attēls = The Wonder (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, vēsturiska
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Florensa Pjū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonder''
| studija = * ''House Productions''
* ''Element Pictures''
* ''Screen Ireland''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|2}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{IRL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Wonder''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Īrija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galveno lomu atveido [[Florensa Pjū]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada Emmas Donohijas romānu ar tādu pašu nosaukumu. Donohija ir arī viena no filmas scenārija autorēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Karstā pakaļdzīšanās
 | oriģinālnos = ''Hot Pursuit''
 |      attēls = Karstapakaldzisanas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Anne Flečera]]
 |  producents =
* [[Dana Foksa]]
* [[Bruna Papandrea]]
* [[Rīza Viterspūna]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Fīnijs]]
* [[Džons Kvaintenss]]
 |     aktieri =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sofija Vergara]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Pacific Standard]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|5|8||bez}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hot-pursuit-2015|title=Hot Pursuit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180856/https://www.bbfc.co.uk/releases/hot-pursuit-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=witherspoonvergara.htm|title=Hot Pursuit (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Karstā pakaļdzīšanās"''' ({{val|en|Hot Pursuit}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Anne Flečera]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]] un [[Sofija Vergara]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|8||bez}}.

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lazurīts
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=9.FB.10
|ķīm_formula=(Na,Ca)8[(S,Cl,SO4,OH)2<nowiki>|</nowiki>(Al6Si6O24
|singonija= [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=Spilgta safīrzila ar zeltainiem pirīta vai baltiem kalcīta ieslēgumiem
|svītra=Balta vai gaiši zila
|habituss=Pārsvarā agregātos kopā ar citiem minerāliem
|skaldnība=Zema
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 5-5,5
|spīdums=Bāls
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef= 1,502–1,522
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Lazurīts''' ir sarežģīts minerāls, kura sastāvā atrodams arī [[nātrijs]], [[silīcijs]], [[skābeklis]], [[sērs]] un [[hlors]]. Bieži satur pirītu, kas veido zeltainus plankumus, vai kalcītu, kas veido baltus plankumus, kā arī spožus vizlas ieslēgumus. Tumšo safīra krāsu akmenim piešķir sērs.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences: '''Liepājas opera''' bija [[Liepāja]]s operteātris, kas darbojās [[Teātra iela (Liepāja)|Teātra ielā]] 4 Liepājā no 1922. līdz 1934. gadam, vēlāk kā '''Liepājas pilsētas drāma un opera''' (1934—1941), '''Liepājas drāmas, operas un baleta teātris''' (1941), '''Liepājas operas un drāmas teātris''' (1941—1944), '''Liepājas Muzikāli dramatiskais teātris''' (1945—1950).

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|17|48|S|178|0|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls= 2019-01-31 Maui Jetty, Coral Coast, Viti Levu, Fiji.jpg
|attēla paraksts= Viti Levu koraļļu piekraste
|garums=146
|platums=106
|iedzīvotāji=660 000
|iedzīvotāju gads=2017
|augstums=1324
|augstākais kalns=[[Tomanivi]]
|arhipelāgs=[[Viti Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabali
|valsts adm vienība=[[Rietumu apgabals (Fidži)|Rietumu apgabals]],<br>[[Centrālais apgabals (Fidži)|Centrālais apgabals]]
|blīvums=56
|valsts lielpilsēta=[[Suva]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=77 368
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Viti Levu''' ir lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[dienvidi]]em no Fidži otrās lielākās salas [[Vanua Levu]]. Salas platība ir 10 388 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir ap 660 000.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamsīts - (Y)
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]], ūdeni saturošs karbonāts ar svešiem anjoniem
|ŠtruncaID=5/D.03-02
|ķīm_formula=NaY<nowiki>[</nowiki>CO3<nowiki>]</nowiki>2.6H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, bāli sārts, bāli violets
|svītra=Balta
|habituss=kristālu agregāti, piemēram radiāli novietotu adatveida kristālu agregāts, sfēriskas masas. Kristāli līdz 2,5 cm gari
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.480 nβ = 1.498 nγ = 1.571
|pleohroisms=
|blīvums=
}}

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Talsu apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ārlavas pagasts}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Sloka|Sloka}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sloka
| tips                = stacija
| attēls              = File:Slokas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Slokas stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = kravas, pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 50.73 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 37 | longs = 4.94 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (10 km)
 [[Ķemeri (stacija)|Ķemeri]] (9 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (3 km)
[[Kūdra (stacija)|Kūdra]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 35
}}

sentences:
'''''Henry''''' var būt:
* [[Henrijs]] — elektriskās induktivitātes mērvienība
* [[Džozefs Henrijs]] (''Joseph Henry'', 1797—1878) — ASV fiziķis
* [[Princis Harijs, Saseksas hercogs|Princis Harijs]] ''(Prince Henry of Wales)'' — Apvienotās Karalistes trešais troņmantinieks
* [[Tjerī Anrī]] ''(Thierry Henry)'' — franču futbolists
* [[O. Henrijs]] (''O. Henry'') — ASV rakstnieks (1862—1910)
* [[Henrijs II Plantagenets]] (''Henry II Plantagenet, the Curtmantle'', 1133-1189) — Anglijas karalis
* [[Henrijs Plantaganets, Jaunais karalis|Henrijs III, Jaunais karalis]], (''Henry the Young King'', 1155-1183) — Anglijas karalis
* [[Henrijs III Plantagenets]] (''Henry II Plantagenet'', 1207-1272) — Anglijas karalis
* [[Henrijs IV Lankasters]] (''Henry IV, of Bolingbroke'', 1367-1413) — Anglijas karalis
* [[Henrijs V Lankasters]] (''Henry V of Lancaster'', 1387-1422) — Anglijas karalis
* [[Henrijs VI Lankasters]] (''Henry VI of Lancaster'', 1421-1471) — Anglijas karalis
* [[Henrijs VII Tjudors]] (''Henry VII Tudor'', 1457-1509) — Anglijas karalis
* [[Henrijs VIII Tjudors]] (''Henry VIII Tudor'', 1491-1547) — Anglijas karalis
* [[Henrija ledus sala]] ''(Henry Ice Rise)'' — ledus pacēlums Antarktīdā

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku un cilvēku ķermeņa ārējo apvalku|materiālu|āda (materiāls)}}
 āda]]
'''Āda''' ir dzīvnieku un cilvēku ķermeņa ārējais apvalks. Āda sargā ķermeni no apkārtējās vides ietekmes un [[mikroorganismi]]em, ir maņu orgāns, piedalās [[vielmaiņa|vielmaiņā]] un [[termoregulācija|termoregulācijā]].

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Dārziņi (nozīmju atdalīšana)|Dārziņi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Dārziņi
| attels =
| paraksts = Skats uz Dārziņiem pāri Dārziņu attekai
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 4,348 km²
| iedzivotaju_skaits = 3 859 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes =
| parki =
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31}}
| trolejbuss =
| tramvajs =
| mikroautobuss =
| cits =
| pasta_indekss = LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/darzini/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Universal Plug and Play (UPnP)''''' ir [[tīkla protokols|tīkla protokolu]] kopums. ''UPnP'' mērķis ir universāli un automātiski konfigurēt tīkla ierīces gan mājās, gan korporatīvajā vidē. Tas sastāv no saistītu protokolu kopuma, kas veidoti uz atvērtiem interneta standartiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vieglas uzvedības teicamniece
| attēls                   =  Easy a australian.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Easy A''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Vils Glaks]]
| producents               =
* [[Zanne Devaina]]
* Vils Glaks
| scenārija autors         = [[Bērts V. Rojals]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Pens Badžlijs]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Dens Bairds]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kems Džidžandets]]
* [[Liza Kudrova]]
| mūzika                   = [[Breds Segals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Olive Bridge Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|9|17|ASV|2010|11|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/easy-2010|title=Easy A|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=easya.htm|title=Easy A (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vieglas uzvedības teicamniece"''' ({{val|en|Easy A}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Vils Glaks]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Pens Badžlijs]], [[Amanda Bainsa]], [[Dens Bairds]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kems Džidžandets]] un [[Liza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences: '''Sindikālisms''' ir [[ekonomika|ekonomikas]] sistēma, kurā [[uzņēmums|uzņēmumi]] un industrijas ir strādnieku kopīpašums, tos pārvalda darbinieki, viņu apvienības vai [[arodbiedrība]]s. Tas ir [[sociālisms|sociālisma]] novirziens. Sindikālisti aizstāv strādnieku īpašumtiesības uz sava darba produktu. Šādus [[strādnieku pašpārvalde]]s uzņēmumus var pārvaldīt gan paši strādnieki, gan arī viņu ievēlēti pārstāvji.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batanesa
| official_name = ''Batanes''
| image_skyline = Batanes Island of Winds.jpg
| imagesize =
| image_caption = Batanas salas piekraste
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Batanes in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1783
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 203.22
| population_total = 18831
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 20 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 54 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Basko]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 29
| p1 = '''6 municipalitātes'''
| p2 = [[Basko]]
| p3 = Itbajata
| p4 = Ivana
| p5 = Mahatao
| p6 = Sabtanga
| p7 = Ujugana
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[ivatani]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTN
| website                  =
}}
'''Batanesa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batanes}}, {{val|en|Province of Batanes}}, {{val|ivv|Provinsiya nu Batanes}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 6 municipalitātēs un sīkāk 29 barangajās. Batanesa in mazākā Filipīnu province gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Basko]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir salu pamatiedzīvotāji [[ivatani]] un neliela [[iloki|iloku]] minoritāte.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''My Summer of Love''
| attēls                   = My Summer of Love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pāvels Pavlikovskis]]
| producents               =
* [[Kriss Kolinss]]
* [[Taņa Segačiana]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Vains]]
* Pāvels Pavlikovskis
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Presa]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Pedijs Konsidains]]
| mūzika                   =
* [[Elisona Goldfrapa]]
* [[Vills Gregorija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[ContentFilm]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|21|Edinburgas filmu festivāls|2004|11|5|Apvienotā Karaliste|2005|6|17|ASV|}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004|title=My Summer of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422183423/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=My Summer of Love|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Salacgrīva
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Salacgrīva, piemineklis jūrniekiem.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piemineklis jūrniekiem Salacgrīvā
| image_flag = Flag of Salacgrīva.svg
| flag_link = Salacgrīvas karogs
| image_shield = Salacgriva COA.svg
| shield_link = Salacgrīvas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 45
| lats = 06
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 21
| longs = 26
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Salacgrīvas apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Andris Zunde
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Salismünde}}
| area_total_km2 = 12.57
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Salacgrīva}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 4
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4033
| website = {{URL|www.salacgriva.lv}}
| footnotes =
}}
'''Salacgrīva''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]], [[Salaca]]s upes grīvā. Attālums no Salacgrīvas līdz [[Rīga]]i — {{nobr|103 km}}, līdz [[Limbaži]]em — {{nobr|50 km}}, līdz [[Valmiera]]i — {{nobr|95 km}}. Pilsētas saimniecībā liela nozīme ir koku eksportam, kokapstrādei, pārtikas ražošanai un tirdzniecībai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
Writer'' lietojumprogrammatūra]]
'''Lietojumprogrammatūra''' ({{val|en|Application software}}) jeb vienkārši '''lietotne''' ({{val|en|Application}}) ir [[programmatūra]]s apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar [[dators|datora]] palīdzību.

sentences:
{{cita nozīme|zivi|cilvēkiem ar šādu uzvārdu|Ķīsis (uzvārds)}}
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Gymnocephalus cernuus.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Actinopteri
|    klase_lv = Starspures
|       kārta = Perciformes
|    kārta_lv = Asarveidīgās
|      dzimta = Percidae
|   dzimta_lv = Asaru dzimta
|       ģints = Gymnocephalus
|    ģints_lv = Ķīši
|     ģints_r = Ķīšu ģints
|        suga = G. cernuus
|     suga_lv = Ķīsis
|    binomial = Gymnocephalus cernuus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    sinonīmi =
* ''Gymnocephalus cernua''
* ''Acerina cernua''
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences: '''Hugenoti''' ({{val|fr|huguenot}}; {{izrunā|yɡ(ə)no}}, atvasinājums no ''eitgenôz'' ({{val-de|Eidgenosse}}) — "sabiedrotais") ir [[franči|franču]] [[protestantisms|protestanti]], kuru izcelsme meklējama 16.—17. gadsimtā. Lielākā daļa hugenotu bija [[kalvinisms|kalvinisti]]. Ap 1562. gadu Francijā bija gandrīz 2 miljoni hugenotu, kuri apdzīvoja galvenokārt valsts dienvidu un centrālo daļu. Sekojošo vajāšanu dēļ liela daļa hugenotu tika nogalināti, bet apmēram 210 līdz 900 tūkstoši — pameta Franciju. Mūsdienās Francijā ir apmēram 300 000 kalvinistu.

sentences:
{{Cat main|Eiropas čempionāts daiļslidošanā}}
{{Commons cat|European Figure Skating Championships|Eiropas čempionāts daiļslidošanā}}
[[Kategorija:Daiļslidošana]]
[[Kategorija:Daiļslidošanas čempionāti]]
[[Kategorija:Eiropas čempionāti]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus junquilleus JPG1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Neoboletus
| ģints_lv =
| suga =Neoboletus junquilleus
| suga_lv =Dzeltenā beka
| binomial =Neoboletus junquilleus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus junquilleus''
}}
'''Dzeltenā beka''' (''Neoboletus junquilleus'') ir Latvijā ļoti reta [[beku dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kura retuma dēļ saudzējama. Tā pašlaik dažādos avotos tiek atzīta gan par patstāvīgu sugu,<ref>[http://www.fungipedia.org/hongos/neoboletus-junquilleus.html Fungipedia]</ref> gan par [[pārslainā beka|pārslainās bekas]] formu.<ref>T. Lessoe, Sēnes, 189. lpp., “Zvaigzne ABC”, {{ISBN|9984-22-283-7}}.</ref> Tāpat tā ilgu laiku bijusi jaukta vai uzskatīta par formu bekai ''Neoboletus pseudosulphureus''.<ref>{{cite journal |author=Klofac W. |title=Boletus pseudosulphureus, der gultige Name fur den teilweise fehlinter-pretierten Boletus junquilleus?  |trans_title=Boletus pseudosulphureus, the correct name for the partly misinterpreted Boletus junquilleus?  |journal=Osterreichische Zeitschrift fur Pilzkunde |year=2011 |issue=20 |pages=53–72 |language=German}}</ref> Paretam par dzelteno beku latviešu un arī krievu valodās dēvēta arī cita beka - ''Boletus impolitus'' (arī ''Leccinum impolitum'', tagad ''Hemileccinum impolitum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dikorosi.lv/lv/448 |title=Arhivēts: Dikorosi.lv |access-date={{dat|2007|10|24||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20071024011002/http://www.dikorosi.lv/lv/448 |archivedate={{dat|2007|10|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Trompete
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Trompete tās tradicionālajā izskatā
| background            =
| names                 =
| classification        = [[metāla pūšamais mūzikas instruments]]
| hornbostel_sachs      =
| hornbostel_sachs_desc = 423.233
| inventors             =
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[kornete]], [[flīgerhorns]], [[fanfaras]]
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Rīgas Aviācijas muzejs
| native_name         =
| image               =
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
  |lat_dir =N  |lat_deg =56.9189 |lat_min =  |lat_sec =
  |lon_dir =E  |lon_deg =23.9604 |lon_min =  |lon_sec =
  |region        = LV
  |CoordScale    =10000
| established         = [[1997. gads|1997. gadā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://aviamuseum.org/RU/index.html |title=Par muzeju {{val{{!}}ru{{!}}О музее}} |access-date={{dat|2018|11|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130917010209/http://aviamuseum.org/RU/index.html |archivedate={{dat|2013|09|17||bez}} }}</ref>
| dissolved           =
| location            =  Skultes iela 35, Skulte, [[Mārupes novads]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =  [[Viktors Talpa]]
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://airmuseum.lv/}}
}}
'''Rīgas aviācijas muzejs''' ir privāts muzejs [[Skulte (Mārupes novads)|Skultē]], to uzskata par vienu no lielākajiem [[aviācija]]s iekārtu muzejiem [[Eiropa|Eiropā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://muzeji.lv/lv/museums/riga-aviation-museum/|title=Rīgas Aviācijas muzejs – Latvijas muzeju katalogs – Muzeju biedrība|website=muzeji.lv|access-date=2018-11-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181025142215/http://www.muzeji.lv/lv/museums/riga-aviation-museum/|archivedate=2018-10-25}}</ref> <!--[ieslēpju faktu ar atsauci, jo ir Igaunijas Aviācijas muzejs pie Tartu] Tas ir vienīgais šāda veida muzejs Baltijas valstīs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.liveriga.com/lv/3009-rigas-aviacijas-tehnikas-muzejs|title=Rīgas aviācijas tehnikas muzejs|website=www.liveriga.com|access-date=2018-11-05|language=en}}</ref> --> Muzejs ietver lielāko [[Padomju Savienība|PSRS]] ražoto lidaparātu, lidmašīnu un helikopteru kolekciju ārpus [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Spinulum canadense iNat 227208297.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| ģints = Lycopodium
| ģints_lv = Staipekņi
| ģints_r = Staipekņu ģints
| suga = Lycopodium dubium
| suga_lv = Mainīgais staipeknis
| binomial = Lycopodium dubium (Zoëga)
| sinonīmi =
* Lycopodium annotinum subsp. alpestre (Hartm.) Á.Löve & D.Löve, (1958)
* Spinulum annotinum subsp. alpestre (Hartm.) Uotila, (2019)
* Spinulum canadense (Romhild ex Nessel) A.Haines, (2003)
| kategorijas =nē
}}
'''Mainīgais staipeknis''' (''Lycopodium dubium'') ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs. Sugas [[izplatības areāls]] ir galvenokārt subarktiskajos un subalpīnajos apgabalos. Mainīgais staipeknis sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļu daļā, mērenajā un aukstajā joslā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 80. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref><ref name=Kew/> Latvijā ir areāla dienvidu mala, tādēļ tas sastopams ļoti reti,<ref name=Priedītis>N. Priedītis ''Enciklopēdija Latvijas augi''. Rīga : Gandrs, 2014. 42. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5</ref> ir zināmas tikai dažas atradnes. Mainīgais staipeknis ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 1. kategorijā, kā izzūdoša suga.<ref name=Sg/>

sentences: '''Šaursliežu dzelzceļš''' ir [[dzelzceļš]] ar šaurākām sliedēm nekā parastā platuma (platsliežu) dzelzceļam, un kura [[ritošais sastāvs]] nav savietojams ar platsliežu dzelzceļa ritošo sastāvu (tehniskās problēmas nevar atrisināt, nomainot riteņpārus vai vagonu ratiņus). Parasti šaursliežu dzelzceļa sliežu platums ir 600–1200 mm. Dažreiz par šaursliežu dzelzceļu nepareizi sauc dzelzceļu ar sliežu platumu 1435 mm ("Eiropas" platumu), kas ir šaurāks, nekā Latvijā pieņemtais (1520 mm). Tautā 750 mm dzelzceļu mēdz saukt par "bānīti", bet 600 mm — par "mazbānīti".

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Fizika]]
[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Fizika]]

sentences:
{{atsauces+}}
'''Baireitas festivāls''' ({{val-de|Bayreuther Festspiele}}) ir mūzikas festivāls, kas katru gadu norisinās [[Vācija]]s pilsētā [[Baireita|Baireitā]]. Šajā festivālā atskaņo vienīgi [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu komponista [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] skaņdarbus. Festivālu aizsāka pats Vāgners ar mērķi popularizēt savus skaņdarbus, it īpaši operas „[[Nībelunga gredzens]]” (''Der Ring des Nibelungen'') un „Parsifāls” (''Parsifal'').
Operas uzved Baireitas opernamā (''Bayreuth Festspielhaus''), kura celtniecību Vāgners uzraudzīja personiski. Ēkas dizainā ir izmantoti vairāki arhitektūras jaunievedumi, kas bija gan īpaši pielāgoti lielajiem [[orķestris|orķestriem]], kuri izpildīja Vāgnera darbus, gan atbilda komponista redzējumam par darbu iestudējumu. Opernamā ir unikāla akustika, orķestris skatītājiem nav redzams un būtībā ir paslēpts zem skatuves. Laika gaitā festivāls ir kļuvis par nozīmīgu galamērķi Vāgnera mūzikas cienītājiem, kuriem bieži vien nākas gaidīt pat vairākus gadus, lai iegādātos biļetes.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juliušs Slovackis
|     vārds_orig = ''Juliusz Słowacki''
|         attēls = Juliusz Słowacki.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = [[Kremeneca]], [[Viļņa]], [[Varšava]], [[Ženēva]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-JuliuszSlowacki.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = gramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =[[dzeja]], [[drāma]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = drāma "[[Baladīna]]" (''Balladyna'', 1834)
|    ietekmējies = [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = "[[Jaunā Polija]]" (''Młoda Polska'')
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=SparganiumEmersum.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Sparganium emersum|ģints_lv=Ežgalvītes|ģints=Sparganium|suga=Sparganium emersum|suga_lv=Vienkāršā ežgalvīte|autors=Rehmann|sinonīmi=Sparganium simplex <i>Huds.</i>}}
'''Vienkāršā ežgalvīte''' ({{val|la|Sparganium emersum}}) ir [[vilkvālīšu dzimta]]s augu suga (pēc [[APG III sistēma]]s). Suga ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sparganium-emersum-rehmann/|title=vienkāršā ežgalvīte - Sparganium emersum Rehmann - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-07}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Frīdrihs Vatsons
| vārds_orig = ''Carl Friedrich Watson''
| attēls = Carl Friedrich Watson.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1777
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| m_gads = 1826
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 16
| m_vieta = [[Lestene]], [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| vecāki = [[Matiass Frīdrihs Vatsons]] un Agate Vatsone (dzimusi Dullo)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Benigna Vatsone (dzimusi Adolfi no [[Graudupes muiža]]s)
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Vatsons''' ({{val-de|Carl Friedrich Watson}}, dzimis {{dat|1777|6|7}}, miris {{dat|1826|3|16}}) bija [[Kurzemes guberņa]]s [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs, viens no pirmajiem latviešu [[etnogrāfija]]s un [[vēsture]]s pētniekiem. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s loceklis, kurā iebilda pret [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]] un priekšlasījumā aizrādīja, ka [[latviešu valoda]] ir bagāta un attīstīties spējīga. [[Rīgas Literāri praktiskā pilsoņu biedrība|Rīgas Literāri praktiskās pilsoņu biedrības]] biedrs, piedalījās [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] dibināšanā (1824). Laikraksta "[[Latviešu Avīzes]]" redaktors (1822—1826).<ref>[http://books.google.lv/books?id=lB4QAAAAYAAJ&pg=PA473&lpg=PA473&dq=Karl+Friedrich+Watson+kurland&source=bl&ots=kApLPEYsMS&sig=vMseuo3VKaZOBCFcEBHqnZ1ciUk&hl=lv&sa=X&ei=t-5FT_-fHMHf4QSoh9zDDg&ved=0CDcQ6AEwBQ#v=onepage&q=Karl%20Friedrich%20Watson%20kurland&f=false Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, 4. sējums]</ref>

sentences:
'''Romanovs''' ir [[slāvi|slāvu]] uzvārds ({{val|ru|Романов}}), kas veidots no vārda "Romans" (''Роман'').<br />
Romanovs var būt:

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vandenberga Kosmosa spēku bāze
| native_name         = ''Vandenberg Space Force Base''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Delta IV launch 2013-08-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Delta IV Heavy]] starts 2013. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Kalifornija]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Kalifornija
| latd  = 34| latm  = 43| lats  = 58| latNS  = N
| longd = 120| longm = 34| longs = 05| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1957
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|https://www.vandenberg.spaceforce.mil/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Vandenberga Kosmosa spēku bāze''' ({{val-en|Vandenberg Space Force Base}}) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumkrastā, kas atrodas [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kalifornija]]s štatā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{CompactTOC}}

sentences: '''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Revolut.svg
| image_size       =
| image_caption    = ''Revolut'' logotips
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Finanšu tehnoloģijas
| products         =
| services         =
| revenue          = {{increase}} €375 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = {{increase}} €26 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 6,000<ref>{{ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|title=Fintech firm Revolut assembles behavioural team after criticism of its corporate culture|publisher=theguardian|access-date=6 January 2023|archive-date=1 February 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230201102141/https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|dead-url=no}}</ref>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.revolut.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences: '''Jani''' ir [[Amerikas pamatiedzīvotāji|Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju]] cilšu grupa, kura dzīvoja ziemeļu [[Kalifornija|Kalifornijā]] [[Sjerra Nevada]]s kalnu rietumu pusē. [[Janu valoda|Janu valodās]] runājošo tautiņu veidoja četras ciltis: '''Ziemeļu jani''', '''centrālie jani''', '''dienvidu jani''' un '''jahi'''. Nosaukumos "jan" un "jah" kopīgā sakne ''ya-'' nozīmē '" cilvēks", savukārt ziemeļu janu dialektos lietoja piedēkli ''-na'', bet dienvidu dialektos piedēkli ''-hi'' [xi]. Kā etnoss janu ciltis ir izzudušas, taču daži janu izcelsmes pārstāvji ir izdzīvojuši līdz mūsdienām.

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis|vārds=Hebridean Sky|attēls=Hebridean Sky in Riga 2022-08-14.jpg|attēla paraksts=|kuģa tips=''Hebridean Sky'' Rīgā 2022. gadā|īpašnieks=''[[Noble Caledonia]]''|pieraksta osta=[[Naso]], [[Bahamu Salas]]|līnija=|ražotājs=[[Nuovi Cantieri Apuania]], [[Karara]], [[Itālija]]|pirmais brauciens={{dat|1991|4|13}}|pēdējais brauciens=|statuss=kruīzu kuģis|kuģa klase=1C ledus klase|tonnāža=4200|mezgli=14,5|garums=90,36 m|iegrime=4,05 m|pasažieri=120|gultas vietas=|kajītes=|līnijmetri=|dzinējs=|ātrums=|apkalpe=72}}

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences: Šajā sarakstā uzskaitītas hronoloģiskā secībā [[Latvija]]s [[aktrise]]s '''[[Lidija Freimane|Lidijas Freimanes]] lomas''' teātrī un kino.<ref>Silvija Līce. Lidija Freimane. {{ISBN|9984-611-59-0}} 327-337lpp.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = Beļģijas Karaliskā observatorija
|image           = Ancien_observatoire_royal_de_Bruxelles_1.JPG
|caption         = Beļģijas Karaliskā observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
| map = Brisele#Beļģija#Eiropa
| latd=50.79833|latNS=N
| longd=4.35861|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1826 (Uklē no 1890)
|website         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences: '''Lopbarība''' ir barība, ko dod [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekiem]], jo īpaši [[Mājlops|mājlopiem]], [[Lopkopība|lopkopības]] procesā. Tā var būt ļoti dažāda atkarībā no dzīvnieka un tā īpašajām uztura vajadzībām, tajā var būt iekļauti tādi produkti kā [[Grauds|graudi]], [[siens]], [[skābbarība]] un dažādi barības maisījumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu tādas būtiskas barības vielas, kā [[olbaltumvielas]], [[Ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[Vitamīni|vitamīnus]] un [[minerālvielas]].

sentences: '''Krievijas Impērijas Valsts Dome''' bija vēlēts orgāns, kas kopā ar [[Krievijas Impērija]]s [[Ķeizars|ķeizara]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolaja II]] ieceltu [[Krievijas Impērijas Valsts Padome|Valsts Padomi]] veidoja Krievijas Impērijas [[Parlaments|parlamentu]] laikā no 1906. līdz 1917. gadam.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Duma-Russian-assembly Duma]</ref> Sākotnēji konsultatīvs orgāns, vēlāk arī likumdošanas orgāns, ar nelielu ietekmi uz impērijas valdības darbu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators = [[Stīvs Jedlins]]
| attēls = Knives Out poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Dons Džonsons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Lekīts Stenfīlds]]
* [[Ketrīna Langforda]]
* [[Džeidens Martells]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| oriģinālnos = ''Knives Out''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
* ''[[MRC]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|11|27|ASV}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|311,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8946378/|title=Knives Out (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]''
| imdb =
}}'''"Uz nažiem"''' ({{Val|en|Knives Out}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Raians Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kriss Evanss]], [[Ana de Armasa]], [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Maikls Šenons]], [[Dons Džonsons]], [[Toni Kolete]], [[Lekīts Stenfīlds]], [[Ketrīna Langforda]], [[Džeidens Martells]] un [[Kristofers Plamers]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''BayArena''
|attēls            = Bayarena Leverkusen 2020.jpg
|valsts            = {{vieta|Vācija|Leverkūzene}}
|pilsēta           = Leverkūzene
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 1958
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 70 (nenovēts 2009. gadā)
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 30 210
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Leverkūzenes "Bayer"]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])<br>[[Vācijas futbola izlase]] (Atsevišķas spēles)
|mājas-lapa        =
}}
'''''BayArena''''' ir [[stadions]] [[Leverkūzene|Leverkūzenē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 30 210 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Leverkūzenes "Bayer"]]''.

sentences:
{{aan}}
{{Kopienas portāla arhīvs}}
== Rakstu kvalitātes kategorijas ==

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|autoražotāju|Formula 1 autosacīkšu komandu|Scuderia Ferrari}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Ferrari N.V.''
| native_name =
| native_name_lang =
| logo =
| type = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| founder = [[Enco Ferrāri]]
| area_served = {{karogs|Pasaule}}
| key_people = {{plainlist|
* [[Serdžo Markjonne]]
* (prezidents)
* [[Pjēro Ferrāri]]
* (viceprezidents)
}}
| industry = [[autobūve]]
| products = [[sporta auto]]
| production = {{palielinājās}} 8,014 vienības
| production_year = 2016
| revenue = {{palielinājās}} €3.105 miljardi
| revenue_year = 2016
| operating_income = {{palielinājās}} €{{0}}595 miljoni
| income_year = 2016
| net_income = {{palielinājās}} €{{0}}399 miljoni
| net_income_year = 2016
| assets = {{samazinājās}} €3.850 miljardi
| assets_year = 2016
| equity = {{palielinājās}} €{{0}}325 miljoni
| equity_year = 2016
| num_employees = 3,115
| num_employees_year = 2016
| parent =
| subsid = ''Ferrari S.p.A.''
 ''[[Scuderia Ferrari]]''
| footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://corporate.ferrari.com/sites/ferrari15ipo/files/Documentazione/3._2016_annual_report.pdf|title=2016 Annual Report|date=1 April 2017|access-date=8 April 2017|publisher=Ferrari|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170409110847/http://corporate.ferrari.com/sites/ferrari15ipo/files/Documentazione/3._2016_annual_report.pdf|archivedate={{dat|2017|04|09||bez}}}}</ref>
| homepage = [http://www.ferrari.com/ ferrari.com]
| caption = Ferrari logo 2007
| foundation = {{dat|1939|9|13}} {{vieta|Itālija|Modēna}}
(kā ''Auto Avio Costruzioni'')<ref name="history">{{Tīmekļa atsauce |url                 = http://auto.ferrari.com/en_EN/ongoing-heritage/company/history/history-of-enzo/ |title = History of Enzo Ferrari |publisher           = auto.ferrari.com |accessdate           = 31 May 2016 }}</ref>
| location = {{unbulleted list|[[Amsterdama]], [[Nīderlande]] (oficiāli)|[[Maranello]], Itālija (''de facto'')}}
| owners =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Ziepjusaknes
| ģints = Saponaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Saponaria ocymoides 2 RF.jpg
| att_nosaukums = ''Saponaria ocymoides''
| att_izmērs =
| nosaukums =
| kategorijas = nē
}}'''Ziepjusaknes''' ({{val|la|Saponaria}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Eiropa]]s līdz [[Centrālāzija|Vidusāzijai]] un [[Pakistāna]]i, kā arī ziemeļrietumu [[Āfrika|Āfrikā]], taču sugas ir izplatījušās arī citur pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:6449-1|title=Saponaria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-27|language=en}}</ref>

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
'''Tekošais konts''' ir valsts maksājuma [[Bilance|bilances]] sastāvdaļa, kas atspoguļo [[Prece|preču]], [[Pakalpojums|pakalpojumu]], sākotnējo ienākumu un otrreizējo ienākumu plūsmas starp dotās valsts [[Rezidents|rezidentiem]] un pārējo valstu rezidentiem.
Tekošais konts raksturo pārrobežu darījumus un atspoguļo noteiktā laika periodā veikto preču un pakalpojumu [[Eksports|eksportu]] un [[Imports|importu]], ienākumus (atlīdzība nodarbinātajiem, ienākumi no ieguldījumiem) un kārtējos pārvedumus ([[Pensija|pensijas]], dāvinājumi, u. tml.).
Saskaitot visu iepriekšminēto, tiek iegūta tekošā konta bilance.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgeņijs Millers
|     vārds_orig = ''Eugen Ludwig Müller''
|         attēls = Evgenij Miller.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis =5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Millers, Matilde Vilhelmīne Millere
|          brāļi = Kārlis Eduards Jēkabs Millers
|          māsas = Ernestīne Suzete, Margarita Vilhelmīne, Matilde Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Natālija Šipova
|
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Citas nozīmes|ģenerāli|Millers|Millers}}

sentences:
'''13. janvāris''' ir 13. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 352 dienas (353 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Harijs (personvārds)|Harijs]], [[Ārijs (personvārds)|Ārijs]], [[Āris]], [[Aira]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Pālmera
| oriģinālnosaukums    = Palmer Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = PalmerFromGlaciar.JPG
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{USA}}
| latd=64| latm=46| lats=28| latNS=S
| longd=64| longm=03| longs=13| longEW=W
| novietojums          = [[Anvera]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1964
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[ASV Antarktikas programma]]
| pers_vasara          = līdz 46
| pers_ziema           = 15-20
| augstums             = 10
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Pālmera''' ({{val-en|Palmer Station}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[polārstacija]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota [[Anvera]]s salas dienvidu galā [[Artura līcis|Artura līča]] krastā. Vienīgā ASV Antarktikas stacija, kas izvietota ziemeļos no [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]]. Nosaukta par godu [[Natenjels Pālmers|Natenjelam Pālmeram]], kurš, kā tiek uzskatīts, bija pirmais amerikānis, kas ieraudzījis Antarktīdu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stokholma
| operators =
| attēls = Stockholm film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, komēdija, drāma
| režisors = [[Roberts Budro]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ītans Hoks]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Marks Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stockholm''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|4|19}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3523839489/weekend/|title=Stockholm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Stokholma"''' ({{Val|en|Stockholm}}) ir 2018. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Roberts Budro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ītans Hoks]], [[Noumi Rapasa]] un [[Marks Strongs]].

sentences: '''Zādzība''' ir neatļauta svešas mantas ņemšana un iegūšana savā [[īpašums|īpašumā]] bez tās iepriekšējā īpašnieka atļaujas. Zādzība parasti notiek slepeni — brīdī, kad mantas īpašnieks to neredz un nezina. Dažreiz zādzība ir saistīta ar [[ielaušanās|ielaušanos]] kāda ēkā vai teritorijā. Daudz retāk notiek atklātas zādzības. Personu, kas veidz zādzību, sauc par zagli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adamantāna struktūrformula un molekulas modelis

Pulverveida adamantāns
|       citi nosaukumi = triciklo[3.3.1.13,7]dekāns
|           CAS numurs = 281-23-2
|      ķīmiskā formula = C10H16
|              molmasa = 136,23
|              blīvums = 1070
|  kušanas temperatūra = 269 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Adamantāns''' (C10H16) ir piesātināts triciklisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]] — triciklodekāns. Tā molekula sastāv no trim "krēsla" konformācijā esošiem [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzeniem, kas veido telpisku figūru, ko var uzskatīt par [[dimants|dimanta]] kristālrežģa sīku fragmentu. No tā cēlies arī vielas nosaukums ({{val-el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’ jeb ‘dimants’). Adamantāna molekulas oglekļa karkass ir vienlaicīgi stingrs un bez saspriegtām saitēm<ref name="cr64">{{cite journal
| title = Adamantane: Consequences of Diamondoid Structure
| author = Raymond C. Fort, Jr., and Paul Von R. Schleyers.
| journal = Chem. Rev.
| volume = 64
| issue = 3
| year = 1964
| pages = 277—300
| doi = 10.1021/cr60229a004}}</ref>, jo ķīmisko saišu leņķi adamantāna molekulā atbilst ''sp3'' hibridizētā oglekļa atoma saišu [[tetraedrs|tetraedriskajiem]] leņķiem.

sentences:
{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rīgas Doms
|alternat nosaukums     =Svētās Marijas katedrāle
|attēls                 = Riga Dom-Düna.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 56| latNS =N
|longd = 24| longm = 06| longs = 15| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 =
|apkaime                = [[Vecrīga]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = no 1211
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Baznīca
|antena spice           = 90
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           =
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 110995
|areja saite            = [http://www.doms.lv/ doms.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ambruāzs Tomā
|          vārds_orig = ''Ambroise Thomas''
|              attēls = Wilhelm Benque - Photograph of Ambroise Thomas.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Meca]], [[Francijas Pirmā impērija]]
({{FRA}})
|              m_gads = 1896
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Parīze]], [[Trešā Francijas republika]]
({{FRA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[opera]], [[balets]]
|            mācījies = [[Žans Fransuā Lesērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]]
|           skolnieki = [[Žils Masnē]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Rumpis''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]]: ''rump'' — 'viduklis, pamatdaļa'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:774 |page=770 |accessdate={{dat|2020|05|23||bez}}}}</ref>), '''vidums''' jeb '''torss''' (no {{val|it|torso}}) ir masas ziņā [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] apjomīgākā daļa. [[Termins|Terminu]] "rumpis" pierasts attiecināt uz tiem dzīvajiem [[Organisms|organismiem]], kuriem var izdalīt vairāk kā vienu izšķiramu ķermeņa daļu. Nereti, piemēram [[krabji]]em, rumpi, kas ir kopā ar [[Galva|galvu]], mēdz dēvēt par organisma galvu, kas nav nepareizi. Rumpim, nozīmes pēc, būtu jābūt galvenajai vai būtiskākajai ķermeņa daļai, nodrošinot koordinētu ķermeņa darbību un iespēju pārvietoties tam paredzētajā [[Dabiskā vide|vidē]].

sentences: '''Elektrokardiogrāfija''' (saīsinājumā '''EKG''', no {{val-el|καρδία}}, ''cardia'' — 'sirds' un ''γραφειν'', ''graphein'' — 'rakstīt') ir viena no galvenajām<ref name="PME"/> [[sirds]] izmeklēšanas metodēm. Ar [[elektrokardiogrāfs|elektrokardiogrāfu]], kura elektrodi pievienoti cilvēka ādai, tiek uzņemtas '''elektrokardiogrammas''' ('''EKG'''). Šie elektrodi nosaka nelielas elektriskās izmaiņas, kas ir [[Miokards|sirds muskuļu]] depolarizācijas sekas, kam seko repolarizācija katra [[Sirds#Sirds cikls|sirds cikla]] (sitiena) laikā. Izmaiņas normālā elektrokardiogrammā rodas daudzu sirds patoloģiju, kā:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C3H6O2
|molmasa=74,08
|blīvums=1082
|kušanas temperatūra=-17 °C
|viršanas temperatūra=146 °C (sadalās)
}}
'''Acetols''' (oksiacetons, acetilkarbinols, 1-oksi-2-propanons, CH3COCH2OH) ir vienkāršākais oksiketons jeb [[ketoli|ketols]]. Acetols ir bezkrāsains šķidrums ar saldu un vienlaicīgi asu garšu. Labi jaucas ar ūdeni. Šķīdumos acetols eksistē pārsvarā [[tautomērija|tautomērā]] formā kā ciklisks [[pusacetāli|pusacetāls]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Deepwater Horizon: Liesmas okeānā
| attēls                   =  Deepwater Horizon (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deepwater Horizon''
| žanrs                    = drāma, katastrofu filma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Lorenco di Bonaventura]]
* [[Marks Varadians]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Stīvens Levinsons]]
* [[Deivids Vomarks]]
| scenārija autors         =
* [[Metjū Maikls Karnahans]]
* [[Metjū Sends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Džīna Rodrigeza]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Keita Hadsone]]
| mūzika                   = [[Stīvs Jablonskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Di Bonaventura Pictures]]''
* ''[[Closest to the Hole Productions]]''
* ''[[Leverage Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Enterteinment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|13|Toronto kinofestivāls|2016|9|30|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/deepwater-horizon-2016|title=Deepwater Horizon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922140048/https://bbfc.co.uk/releases/deepwater-horizon-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deepwaterhorizon.htm|title=Deepwater Horizon (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|121,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Deepwater Horizon: Liesmas okeānā"''' ({{val|en|Deepwater Horizon}}) ir 2016. gada katastrofu filma, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Kurts Rasels]], [[Džons Malkovičs]], [[Džīna Rodrigeza]], [[Dilans O'Braiens]] un [[Keita Hadsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|13||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences:
ir viens no nepārtraukto statistisko datu apkopojuma veidiem]]
'''Statistika''' ir [[zinātne]], kas nodarbojas ar [[dati|datu]] iegūšanu, apstrādi, analīzi un to izskaidrošanu.<ref name="FreeDictionary"/> Statistika tiek plaši izmantota dažādās jomās, piemēram, valsts iestādēm statistiskie dati, kurus tās iegūst no [[tautas skaitīšana]]s, ir nepieciešami, lai noskaidrotu [[sabiedrība]]s dzīves un [[tautsaimniecība]]s kvantitatīvās likumsakarības. Būtībā tā ir arī [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] nozare, kurā tiek pētīti sabiedrības masveida parādību un procesu stāvokļi, pārmaiņas un savstarpējās sakarības, tiek atklātas un izzinātas ar tām saistītās likumsakarības. Statistika šaurākā nozīmē ir [[dati|datu]] kopums par kādu parādību vai procesu. Statistiskie dati var būt gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. Kvantitatīvie dati ir saistīti ar [[daudzums|daudzumu]], bet kvalitatīvie dati — ar [[apzīmējums|apzīmējumiem]], [[nosaukums|nosaukumiem]], [[kategorija|kategorijām]] un citām līdzīgām lietām.

sentences: '''Autovadītāja apliecība''' ir dokuments, kas apliecina tiesības vadīt attiecīgo kategoriju [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #2E8B57
| nos             = ''Hamarkameratene''
| logo_links      = Hamarkameratene logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Hamarkameratene''
| iesauka         = ''Kamma''
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Hāmara}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1918
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 10
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Briskeby stadions|Briskeby]]''
| ietilp          = 7800
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Dānija}} Jakobs Mikelsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.hamkam.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1 = _pumaliga1819wg
| pattern_b1 = _pumaliga1819wg
| pattern_ra1 = _pumaliga1819wg
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _StadeRennais2021a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 009150
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _pumacup2122g
| pattern_b2 = _pumacup2122g
| pattern_ra2 = _pumacup2122g
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 = _pumafootballwhitelogo
| leftarm2 = 009150
| body2 = 009150
| rightarm2 = 009150
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = 009150
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFF
| bg_color   = #000
| nos        = ''Nõmme Kalju''
| logo       =
| pilns      = ''Nõmme Kalju Football Club''
| iesauka    = ''Roosad Pantrid'' (Rozā Panteras)
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib        = 1923
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = ''[[Hiiu Stadium]]''
| ietilp     = 650
| prez       = {{flaga|Igaunija}} Kuno Tehva
| tren       = {{flaga|Igaunija}} [[Marko Kristals]]
| līga       = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez        = 2023.
| poz        = 5. vieta
| pattern_la1   = _qarabag1617H
| pattern_b1    = _qarabag1617H
| pattern_ra1   = _qarabag1617H
| pattern_sh1   = _coxa1718h
| pattern_so1   =
| leftarm1      = 000000
| body1         = 000000
| rightarm1     = 000000
| shorts1       = 000000
| socks1        = 000000
| pattern_la2   =
| pattern_b2    = _dinamo17a
| pattern_ra2   =
| pattern_sh2   =
| pattern_so2   =
| leftarm2      = FFFFFF
| body2         = FFFFFF
| rightarm2     = FFFFFF
| shorts2       = FFFFFF
| socks2        = FFFFFF
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētvalsti Divupē|kultūras reģionu Divupē|Babilonija}}
{{Senvietas infokaste
| name           =
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Walls of Babylon 1 RB.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Babilonas vārti
| map            =
| map_type       = Irāka
| map_alt        =
| map_caption    = Babilonas atrašanās vieta mūsdienu Irākas teritorijā
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         = yes
 | plat_NS = N | plat_d = 32 | plat_m = 32 | plat_s = 11
 |  gar_EW = E | gar_d = 44 |  gar_m = 25 |  gar_s = 15
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Irāka}}
| region         = [[Tuvie Austrumi]]
| type           =
| part_of        = [[Babilonija]]s
| length         =
| width          =
| area           = 9 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 2800. gadu pr.Kr.
| abandoned      = ap 1000. gadu pēc Kr.
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1811–12
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      = sabiedrība
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Babilona
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 2019. (278. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/278 278]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRQ}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Arābu valstis
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Amīni''' ir [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atvasinājumi, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki ogļūdeņraža atlikumi ir saistīti ar [[aminogrupa|aminogrupu]]. Tos var definēt arī kā [[amonjaks|amonjaka]] atvasinājumus, kuru molekulās viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar ogļūdeņraža atlikumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Siguldas Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Siguldas Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Siguldas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Siguldas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 57 | latm  = 09  | lats  = 03.8  | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 51  | longs = 25.3  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Siguldas novads]], [[Sigulda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1996]]
| status                = [[Rīgas arhidiecēze (Romas katoļu)]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Rihards Rasnacis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1996]]
}}
'''Siguldas Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija|Rīgas metropolijas]] [[Rīgas arhidiecēze (Romas katoļu)|Rīgas arhidiecēzes]] draudzes baznīca.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://katolis.lv/baznica-latvija/diecezes-un-draudzes/rigas-arhidieceze.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|01|17||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161121185539/http://katolis.lv/baznica-latvija/diecezes-un-draudzes/rigas-arhidieceze.html }}</ref> Tā atrodas [[Siguldas novads|Siguldas novada]] centrā [[Sigulda|Siguldā]], Raunas ielā 8.<ref>[https://www.google.lv/maps/place/Raunas+iela+8,+Sigulda,+Siguldas+pils%C4%93ta,+LV-2150/@57.1510967,24.8547784,17.75z/data=!4m5!3m4!1s0x46e94fc7d17da051:0x64b6a9139035f537!8m2!3d57.1508962!4d24.8570454 Google maps]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pāvilostas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Pāvilostas katoļu baznīca
|label = Pāvilostas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 53  | lats  = 07 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 10  | longs = 57 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Dienvidkurzemes novads]], [[Pāvilosta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2000. gads|2000]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
Mariušs Kempa
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3486  www.katedrale.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1999]]
| year_completed        = [[2000. gads|2000]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra, [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]
([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Burial''' ir noslēpumains [[dubstep]] producents no [[Londona]]s, kura ierakstus lielākoties ir izdevusi [[Lielbritānija]]s ierakstu kompānija [[Hyperdub]]. Viņa debijas albums [[Burial LP|Burial]] starptautiskā dubstep foruma [http://dubstepforum.com Dubstepforum.com] rīkotajā aptaujā tika atzīts par 2006. gada labāko albumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences: '''13. jūlijs''' ir gada 194. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (195. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 171 diena.

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Tiger in the snow at the Detroit Zoo March 2008 pic 2.jpg
| att_nosaukums = [[Bengālijas tīģeris]] (''Panthera tigris tigris'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| valsts_r      = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Mammalia
| klase_lv      = Zīdītāji
| kārta         = Carnivora
| kārta_lv      = Plēsēji
| dzimta        = Felidae
| dzimta_lv     = Kaķu dzimta
| ģints         = Panthera
| ģints_lv      = Panteras
| suga          = Panthera tigris
| suga_lv       = Tīģeris
| binomial      = Panthera tigris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| izplatība     =

{{legend|#FF8C00|Teritorijas, kurās tīģeris izmiris}}
{{legend|red|Mūsdienu izplatības areāls}}
| sinonīmi      =
* ''Felis tigris''
* ''Tigris striatus''
* ''Tigris regalis''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Atsauces+}}
{{otheruses4|senprūšu zemi|Bārta (nozīmju atdalīšana)|Bārta}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Vespula germanica Horizontalview Richard Bartz.jpg
|           att_nosaukums=[[Vācijas lapsene]] (''Vespula germanica'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidae
|       dzimta_lv=Lapseņu dzimta
| binomial=Vespidae <small>([[Latreille]], 1802)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Lapseņu dzimta''' (''Vespidae'') ir plaša [[lapseņu virsdzimta]]s (''Vespoidea'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[iežmauglapsenes|iežmauglapseņu apakškārtai]] (''Apocrita''). Šajā dzimtā ir gandrīz 5000 [[lapsenes|lapseņu]] un [[sirseņi|sirseņu]] [[suga|sugu]], kas iedalītas 6 apakšdzimtās. Tās ir sastopamas visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pervezs Mušarafs
| vārds_orģ           = ''پرويز مشرف''
| attēls              = Pervez Musharraf 2008 (cropped).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Mušarafs [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]] [[2008]]. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 10. [[Pakistāna]] [[Pakistānas prezidents|prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2001|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|2008|8|18|N}}
| viceprezidents      =
| priekštecis         = [[Muhameds Rafiks Tarars]]
| pēctecis            = [[Muhameds Mians Somro]] (''pagaidu prezidents'')
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Pakistānas premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|1999|10|12|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|6|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Navazs Šarifs]]
| pēctecis2           = [[Zafarula Hans Džamali]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1943|8|11}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Britu Indija|Deli|td=Indija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|2|5|1943|8|11}}
| mir_vieta           = {{vieta|AAE|Dubaja}}
| apglabāts           =
| tautība             = Pakistānietis
| partija             = [[Visu Pakistāņu Musulmaņu Līga]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Sehba Mušarafa
| bērni               = 2
| profesija           = Ģenerālis
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Pervezs Mušarafs''' ({{val|ur|پرويز مشرف}}, {{val|en|Pervez Musharraf}}; dzimis {{dat|1943|8|11}}, [[Deli]], [[Indija|Indijā]], miris {{dat|2023|2|5}}, [[Dubaja|Dubajā]], [[AAE]]) bija bijušais [[Pakistāna]]s valsts vadītājs, prezidents, diktators, ģenerālis. Ieguva varu valsts apvērsumā {{dat|1999|10|21}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Feldkirha
 | official_name            = ''Feldkirch''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Wappen at Feldkirch.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Austrija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Vorarlberg (state).svg}} [[Forarlberga]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1218. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 34.34
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 34192
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 14 | lats =  | latNS = N
 | longd = 9 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 6800
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 458
 | website                  = {{URL|http://www.feldkirch.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 100
|nocat=yes
|lv=Simts
}}

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Šamils
|          vārds_orig = شامل الداغستاني<br>Шами́л
|              attēls = Shamil by Denier.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Šamila fotoportrets (1859).
|             dz_gads = 1797
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Gimri]], [[Dagestāna]]
|              m_gads = 1871
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Medīna]], [[Hidžāzs]], [[Osmaņu impērija]]
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts =
|              pakāpe =
|      dienesta_laiks =
|              valsts =
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Umars Ibnelhatābs
| vārds_orģ           = {{ara|عمر بن الخطاب}}
| attēls              = Umar.png
| amats               = 2. [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu]] kalifs
| term_sākums         = {{dat|634|8|23|N}}
| term_beigas         = {{dat|644|11|3|N}}
| priekštecis         = [[Abū Bekrs]]
| pēctecis            = [[Osmāns Ibn Afāns]]
| dzim_dati           = ap [[583. gads|583]]. gadu
| dzim_vieta          = [[Meka]], [[Arābijas pussala|Arābija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|644|11|3}}
| mir_vieta           = [[Medīna]], [[Arābijas pussala|Arābija]]. [[Rāšidunu kalifāts]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           = [[Pravieša mošeja|Pravieša mošejā]], [[Medīna|Medīnā]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Demotika
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Senā Ēģipte]]
 |laiks              = 650. gads p.m.ē. — m.ē. 5. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Hieratika]]
 |atvasinājumi       = [[Meroes raksts]], [[koptu alfabēts|koptu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = Egyd (070)
 |sample             = DemoticScriptsRosettaStoneReplica.jpg
 |caption            = [[Rozetas akmens]] demotikas uzraksta fragments
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Demotika''' (no {{val|grc|δημοτικός}} — ‘tautas [raksts]’) ir jaunākā no trijām [[Ēģiptiešu hieroglifi|ēģiptiešu hieroglifu]] rakstu formām. Atšķirībā no klasiskās hieroglifu rakstības, kas tika izmantota galvenokārt monumentālajiem uzrakstiem, demotika, tāpat kā [[hieratika]], tika izmantota rokrakstam uz [[papiruss|papirusa]]. Radusies [[Lejasēģipte|Lejasēģiptē]] ap 650. gadu p.m.ē. no hieratikas un tika lietota līdz m.ē. 5. gadsimtam. Demotiskais raksts lielā mērā ietekmējis [[koptu raksts|koptu rakstu]], kas ir ēģiptiešu valodas mūsdienu liturģiskā rakstība.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = LMT ēka Ropažu ielā, uz kuras elektroniskais termometrs rāda 35 °C.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Oksidatīvā fosforilēšana'''<ref>Termins tulkots, izmantojot bioloģijas terminu vārdnīcas sniegto tulkojumu. Šo vārdnīcas sniegto tulkojumu skatīt [http://latvijas.daba.lv/vardnica/ang-lat/09510955.htm šeit]</ref>, saīsinājumā '''OXPHOS''', ir [[vielmaiņas reakcija]], kurā tiek atbrīvota [[uzturviela|uzturvielu]] oksidēšanās [[enerģija]], lai izveidotu [[adenozīntrifosfāts|adenozīntrifosfātu]] (ATF). Lai gan daudzas [[dzīvība]]s formas uz [[Zeme]]s lieto dažādas uzturvielas, gandrīz visās notiek oksidatīvā fosforilēšana, jo tām ir nepieciešams ražot ATF, [[molekula]]s, kuras piegādā enerģiju, lai [[organisms|organismā]] spētu norisināties [[vielmaiņa]]s process.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Bizona Muguras Tauki<br />Stu-mick-o-súcks
| attēls         = george Catlin - Buffalo Bulls Back Fat - Smithsonian.jpg
| att_izmērs     = 300px
| att_nosaukums  = [[Siksiki|Kainu]] kara virsaitis
| dz_gads        =
| dz_vieta       =
| m_gads         =
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| m_vieta        =
| tautība        =
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          =
}}
'''Bizona Muguras Tauki''' ([[siksiku valoda|siksiku]]: ''Stu-mick-o-súcks'') bija [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] kara virsaitis no [[siksiki|kainu]] cilts. Zināms no portreta, kuru 1832. gadā uzgleznoja mākslinieks [[Džordžs Ketlins]].

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Huans Ramons Himeness
|         vārds_orig =
|             attēls = JRJimenez.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = Mogēra, Huelvas Province, [[Andalūzija]], [[Spānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1958
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 29
|            m_vieta = [[Sanhuana]], [[Puertoriko]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Spāņu
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Zenobija Kamprubī
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maestro
| operators =
| attēls = Maestro poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Bredlijs Kūpers]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* Bredlijs Kūpers
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* Freds Berners
* Eimija Dērninga
* Kristija Makosko Krīgere
| scenārijs = * Bredlijs Kūpers
* [[Džošs Singers]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* Bredlijs Kūpers
| mūzika = [[Leonards Bernstains]]
| oriģinālnos = ''Maestro''
| studija = * ''Sikelia Productions''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Lea Pictures''
* ''Fred Berner Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|2|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|12|20|Netflix}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Maestro"''' ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Bredlijs Kūpers]], bet scenārija autori Kūpers un [[Džošs Singers]]. Filmas producenti ir [[Mārtins Skorsēze]], Kūpers, [[Stīvens Spīlbergs]], Freds Berners, Eimija Dērninga un Kristija Makosko Krrīgere. Filma stāsta par attiecībām starp amerikāņu komponistu [[Leonards Bernstains|Leonardu Bernstainu]] (atveido Kūpers) un viņa sievu Felīsiju ([[Kerija Maligana]]). Citas lomas atveido [[Mets Bomers]], [[Maija Hoka]] un [[Sāra Silvermane]].

sentences:
'' fosilija. Organismu fosilijas ir paleontologu izpētes objekti]]
'''Paleontoloģija''' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta dažādu [[ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģisko laikmetu]] [[organisms|organismu]] paliekas un to attīstību laika gaitā. Paleontoloģija ir starpdisciplināra zinātne, kas ietver [[arheoloģija]]s, [[bioloģija]]s un [[ģeoloģija]]s elementus. Pirmie paleontoloģiskie novērojami dokumentēti jau 5. gadsimtā pirms mūsu ēras, tomēr kā zinātne tā radās [[18. gadsimts|18. gadsimtā]] un strauji attīstījās [[19. gadsimts|19. gadsimtā]]. Termins ‘paleontoloģija’ ir radies no triju [[sengrieķu valoda|sengrieķu vārdu]] apvienojuma — {{gree|παλαιός}} (''palaiós'' — ‘sens’), {{gree|ὤν}} (''ṓn'' — ‘esošs’) un {{gree|λογία}} (''logía'' — ‘mācība’).

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Mesija šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Norvīdžena līcis]]
| atdala       = [[Amunda Ringnesa sala]]
| atdala1      = [[Aksela Heiberga sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=78| plat_m= 30| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m= 05| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 110
| platums      = 40
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Heiga-Tomasa sala]]
| pilsētas     =
}}
'''Mesija šaurums''' ({{val|en|Massey Sound}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salu]] austrumos un [[Amunda Ringnesa sala|Amunda Ringnesa salu]] rietumos. Savieno [[Norvīdžena līcis|Norvīdžena līci]] dienvidos ar [[Sverdrupa šaurums|Sverdrupa]] un [[Pīrija šaurums|Pīrija]] šaurumiem ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAKLQ Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Massey Sound]</ref> Šauruma dienvidu galā atrodas [[Heiga-Tomasa sala]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Pols Lanževēns
| vārds_orig =''Paul Langevin''
| attēls = Langevin.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1872
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=12
| m_diena=19
| m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]], ''Collège de France'', [[Sorbonna]], ''ESPCI ParisTech''
| alma_mater =''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]''<br />''École Normale Supérieure''
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = [[Dž. Dž. Tomsons]], [[Pjērs Kirī]]
| studenti = [[Irēna Žolio-Kirī]], [[Luijs de Brojī]]
| sasniegumi = Lanževēna vienādojums
| apbalvojumi = Hjūza medaļa, Koplija medaļa
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārīšanās punkts
| operators =
| attēls = Boiling-Point-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Barantini]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Stīvens Greiems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boiling Point''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|8|23}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11127680/|title=Boiling Point (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vārīšanās punkts"''' ({{Val|en|Boiling Point}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Filips Barantini]]. Filmā galveno lomu atveido [[Stīvens Greiems]].

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{Neatkarīgas atsauces+}}
'''Hiromantija''' ({{val-el2|cheir}} — 'roka', ''manteia'' — 'zīlēšana', 'pareģošana') ir [[zīlēšana]]s sistēma, kura izmanto [[Cilvēks|cilvēka]] [[roka]]s ([[delna]]s) līnijas. Šajā sistēmā tiek iekļauta [[nākotnes pareģošana]], pētot līnijas un zīmes, kuras atrodas cilvēka plaukstās.  Tā  bija pazīstama jau senos laikos [[Hindi|hindu]] tautām, [[ebreji]]em, [[grieķi]]em, [[romieši]]em un [[ķīnieši]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yourastrologer.lv/index.php/lv/hiromantija-lv |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|07|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170615015149/http://yourastrologer.lv/index.php/lv/hiromantija-lv# |archivedate={{dat|2017|06|15||bez}} }}</ref> Hiromantijas ziedu laiki bija XVI—XVII gs., kad to mācīja pat [[Eiropa]]s universitātēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saulesjosta.lv/index.php/garigais-cels/1679-hiromantija-zilesana-pec-roku-linijam.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|10|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160601120810/http://www.saulesjosta.lv/index.php/garigais-cels/1679-hiromantija-zilesana-pec-roku-linijam.html# |archivedate={{dat|2016|06|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Ziemeļosetijas-Alānijas Republika
| karte = RussiaNorthOssetia-Alania2007-01.png
| oriģ = Республика Северная Осетия-Алания
Республикӕ Цӕгат Ирыстоны-Алани
| karoga_attēls = Flag_of_North Ossetia.svg
| karoga_nosaukums = Ziemeļosetijas karogs
| ģerboņa_attēls = Wapen Ossetien.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ziemeļosetijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Vladikaukāza]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[osetīnu valoda|osetīnu]]
| tautas = [[osetīni]] (66,5 %)
[[krievi]] (17,7 %)
| platība = 7987
| iedzīvotāji = 680748
| iedz blīvums = 85,23
| fedapgabals = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
| url = http://parliament.osetia.ru/
|ainavas_skats=Древний_горд_Цимити_03.jpg|iedz_gads=2023|pilsētas=6}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Dodo 1.JPG
| att_nosaukums = Dodo rekonstrukcija, kas veikta [[Oksforda]]s universitātē
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Columbiformes
|      kārta_lv = Baložveidīgie
|        dzimta = Columbidae
|     dzimta_lv = Baložu dzimta
| apakšdzimta =† Raphinae
| apakšdzimta_lv =Didīni
|         ģints = Raphus
|      ģints_lv = Dodo
|          suga = Raphus cucullatus
|       suga_lv = Dodo
|      binomial = † Raphus cucullatus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Dodo''' (''Raphus cucullatus'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') izmiris, nelidojošs [[putns]], kas dzīvoja tikai [[Maurīcija]]s salā [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Cilvēku darbības rezultātā dodo ir izmiris kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]] beigām. Dodo parasti tiek izmantots kā izmirušas [[suga]]s piemērs, jo tā izmiršana notika pierakstītās [[vēsture]]s laikā. Salīdzinājuma frāze "beigts kā dodo" nozīmē "neapšaubāmi miris". Dodo ir [[Maurīcija]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais putns]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences:
un [[Frānsiss Fords Kopola|Frānsisa Forda Kopola]]s scenārijs filmai "[[Krusttēvs 2]]"]]
'''Scenārijs''' ir [[dramaturģija]]s darbs, kas ir sarakstīts [[Kinofilma|filmu]], [[datorspēle|datorspēļu]] vai [[televīzijas seriāls|televīzijas seriāla]]
nolūkiem. Tipiski viena scenārija [[A4 (papīrs)|A4]] lappuse sevī ietver vienu minūti garu saturu un teksta [[burtveidols]] ir ''[[Courier]]''. Atšķirībā no citiem dramaturģijas darbiem, scenārija ainas sevī ietver:<ref>[http://johnaugust.com/2007/hollywood-standard JohnAugust.com "Hollywood Standard Formatting"]</ref>
* ''Slug line'' — virsraksts, kas sastāv no norādes uz to vai sekojošie notikumi notiek iekštelpās vai ārtelpās, atrašanās vieta un aptuvenais [[diennakts]] laiks ([[diena]], [[nakts]]). Tas izcelts ar lieliem burtiem;
* [[Dialogs|Dialogi]] — tipiski, centrēti. Varoņu vārdi ir izcelti ar lieliem burtiem, objektu nosaukumi, kas parādās pirmo reizi, arī tiek izcelti ar lieliem burtiem;
* Norādes uz ainu pārejām.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Luīze Rainere
 | vārds_orig              = ''Luise Rainer''
 | attēls                  = Luise Rainer 1936.jpg
 | att_izmērs              =
 | komentārs               = Luīze Rainere 1936. gadā
 | dz vārds                =
 | dz datums               = {{dat|1910|1|12}}
 | dz vieta                = [[Diseldorfa]], [[Vācijas impērija]]
 | mirš datums             = {{miršanas datums un vecums|2014|12|30|1910|1|12}}
 | mirš vieta              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise
 | darbības gadi           = 1926—1943, 1997
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Luīze Rainere''' ({{Val|de|Luise Rainer}}; dzimusi {{dat|1910|1|12}}, mirusi {{dat|2014|12|30}}) bija Vācijā dzimusi austriešu/amerikāņu aktrise. Pirmā persona, kas iegūst vairāk nekā vienu [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvu]], arī pirmā persona, kas balvu iegūst divus gadus pēc kārtas. Visilgāk dzīvojusī aktrise, kas saņēmusi Kinoakadēmijas balvu.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Sakstagals (nozīmju atdalīšana)|Sakstagals}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sakstagals
| tips                = stacija
| attēls              = Sakstagala stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Sakstagala stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = left
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Sakstigala
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 2 + 1 strupceļš
| adrese              = [[Stacijas iela (Sakstagals)|Stacijas iela]] 16, [[Sakstagals]]
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 13.1 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 09 | longs = 48 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Viļāni (stacija)|Viļāni]] (14 km) <br /> [[Rēzekne II]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[223. kilometrs]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 212
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Makss Frišs
| vārds_orig = ''Max Frisch''
| attēls = ETH-BIB-Max Frisch in der Galerie Erker, St. Gallen-Com A0900-0005.tif
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1991
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs, arhitekts, filozofs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences: '''Loģika''' ({{val-el|λογική}}, ''logiké'' — ‘pareizi domāt’)<ref name="ZTV"/> ir [[zinātne]] par intelektuālās izziņas formām, metodem un to savstarpējām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Būtībā loģika ir zinātne par [[domāšana|domāšanu]], kura nodarbojas ar domāšanas veidu un likumu pētīšanu. Loģika ļauj pamatot savu [[viedoklis|viedokli]] un nenonākt [[pretrunas|pretrunās]] pašam ar sevi. Viens no loģikas svarīgākajiem uzdevumiem ir iemācīt apzināti izmantot loģikas likumus un domāšanas formas. Tā ļauj izprast [[jēdziens|jēdzienus]] un izdarīt [[spriedums|spriedumus]] un [[secinājumi|secinājumus]].

sentences: '''Brilles''' ({{val-de|Brille}}), sauktas arī par '''acenēm''', ir [[optika|optiska]] ierīce [[redze]]s spēju uzlabošanai — divas īpašā ietvarā iestiprinātas stikla [[lēca]]s. Brilles izmanto arī kā [[acs|acu]] aizsargu pret ārēju iedarbību, traumām vai pārmērīgu stimulāciju. Brilles pasargā no gružu iekļūšanas acīs vai radiācijas, dod spēju redzēt spilgtā gaismā. [[Saulesbrilles]] ļauj labāk redzēt spilgtā dienasgaismā un var pasargāt no augsta ultravioleto staru starojuma. Tās var būt arī kā modes [[aksesuārs]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Elejas pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā uzskaitījumā iekļautas '''[[pasaule]]s lielākās [[sala]]s''', kuru platība ir vairāk kā 2500 km² un arī vairākas citas salas ar platību virs 500 km². Sarakstā tās sakārtotas dilstošā secībā. Salīdzinājumam tiek parādīti arī [[kontinents|kontinenti]].

sentences: '''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais skaistulis
| attēls                   =  Black Beauty, a 1994 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Black Beauty''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kerolaina Tompsone]]
| producents               = [[Pīters Makgregors-Skots]]
| scenārija autors         = Kerolaina Tompsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Bīns]]
* [[Deivids Tjūliss]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Warner Bros. Family Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1994|7|29|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/black-beauty-1994|title=Black Beauty|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2019|archive-date={{dat|2019|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191021162623/https://bbfc.co.uk/releases/black-beauty-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackbeauty.htm|title=Black Beauty|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 21, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais skaistulis"''' ({{val|en|Black Beauty}}) ir 1994. gada piedzīvojumu drāma, kas balstīta uz Annas Sevelas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore un scenārija autore ir [[Kerolaina Tompsone]]. Galvenās lomas atveido [[Šons Bīns]] un [[Deivids Tjūliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|29||bez}}.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus tabernaemontani|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus tabernaemontani hutoi02.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus tabernaemontani|autors=C.C.Gmel.|suga_lv=Zilganais meldrs|sinonīmi=Schoenoplectus tabernaemontani <i>(C.C.Gmel.) Palla</i>}}'''Zilganais meldrs''' ({{val|la|Scirpus tabernaemontani}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļu]] un [[Rietumeiropa|rietumu]] Eiropā galvenokārt aug jūras un okeāna piekrastē sāļainā augsnē. [[Latvija|Latvijā]] zilganais meldrs sastopams nevienmērīgi — diezgan bieži jūras un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē, retumis [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]], pārējā teritorijā ļoti reti vai nav sastopams.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Strenču luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Strenču baznīca 2000-08-05.jpg
| image_size            =
| caption               = Strenču luterāņu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label             = Strenču luterāņu baznīca
| position              = left
| latd                  = 57.630257
| longd                 = 25.688803
| location              = {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Strenči}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1907. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}
'''Strenču evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir  [[baznīca (celtne)|baznīca]], kas atrodas [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Strenči|Strenču]] pilsētā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =EnglishSpotRabbitChocolate1(cropped).jpg
| att_nosaukums =[[Angļu raibais trusis]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Lagomorpha
| kārta_lv =Zaķveidīgie
| dzimta =Leporidae
| dzimta_lv =Zaķu dzimta
| ģints =Oryctolagus
| ģints_lv =Eiropas truši
| suga =Oryctolagus cuniculus
| suga_lv =Trusis
| binomial =Oryctolagus cuniculus
| izcelsmes_vieta = [[Spānija]], [[Portugāle]]
| kategorijas =nē
}}
Visi '''mājas truši''' ir cēlušies, pieradinot savvaļas [[trusis|Eiropas trusi]] (''Oryctolagus cuniculus''), kura dzimtene ir [[Eiropa]]s dienvidrietumi — [[Spānija]] un [[Portugāle]].

sentences: '''19. jūnijs''' ir gada 170. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (171. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 195 dienas.

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Ljēža–Bastoņa–Ljēža
| current_event = 2023. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža
| image         = Liège–Bastogne–Liège logo.svg
| image_caption =
| date          = Aprīļa beigas
| region        = [[Ardēni]], [[Beļģija]]
| latviski      =
| localnames    = Liège–Bastogne–Liège {{fr icon}}
| nickname = ''La Doyenne'' ("vecākās")
| discipline = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Pasaules tūre]]
| type = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas klasiku "piemineklis"]]
| organiser = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director =
| first = 1892
| number = 108 (uz 2022. gadu)
| final =
| firstwinner = {{flaga|Beļģija}} [[Leons Uā]]
| mostwins = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]<br>(5 uzvaras)
| mostrecent = {{flaga|BEL}} [[Remko Evenepūls]]
}}

sentences: '''Ruckas muiža''' ({{val|de|Rutzky}}) ir [[muiža]], kas atrodas [[Ruckas parks|Ruckas parkā]] Piebalgas ielā 19 [[Cēsis|Cēsīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pilis.lv/lv/biedri/objects/1138/211 |title=Ruckas muiža |accessdate=2015-04-04 |work= |publisher=[[Latvijas Piļu un muižu asociācija]] |date= }}{{Novecojusi saite}}</ref> Ruckas muiža un tai apkārt esošais [[parks]] ir [[valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Cēsu novadā|valsts aizsargājams kultūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6199|Ruckas muižas apbūve}}</ref> Muižas parks ir Cēsu [[ģeogrāfija|ģeogrāfiskais]] centrs.<ref name="GetWell">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |title=''We Are One'' paveiktais 2014. gada ''Get Well City'' |accessdate=2015-04-04 |author=Rīgas Tehniskā universitāte |date=2014. gads |work= |publisher= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150401023445/http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |archivedate=2015-04-01 }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = fn org
| abovestyle  = font-weight:normal; background-color:#D4D0BA;
| above      = {{br separated entries
   |1='''{{ifempty|{{{monument_name|{{{nosaukums|}}}}}}|{{PAGENAME}}}}'''
   |2={{#if:{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}|{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}}}
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Starptautiskā riteņbraukšanas savienība<br>{{lang|fr|''Union Cycliste Internationale''}}
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = UCI Logo 2015.svg
|image_border =
|size         = 200px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = UCI
|motto        =
|formation    = 1900
|extinction   = <!-- date of extinction, optional -->
|type         = Sporta federācija
|status       = <!-- ad hoc, treaty, foundation, etc -->
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Eigle]], [[Šveice]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Pasaule
|membership   =
|language     = <!-- official languages -->
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|FRA}} [[Davids Lapartjēns]]
|main_organ   = Kongress
|parent_organization = <!-- if one -->
|affiliations = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://www.uci.org/ UCI.org]
|remarks      =
|}}

sentences:
[[File:Vector addition ans scaling.png|200px|thumb|right|Vektoru saskaitīšana (augšā) un vektoru skalārais reizinājums (apakšā)]]
'''Vektoru telpa''', arī '''lineāra telpa''', ir parastās [[dimensija|trīsdimensiju]] telpas vispārinājums. Vektoru telpa ir jebkuru divu [[vektors|vektoru]] kopa, kam ir definētas [[saskaitīšana]]s un [[reizināšana]]s darbības ar [[skaitlis|skaitli]] jeb skalāru lielumu. Vektoru telpai ir arī dažādi speciālgadījumi: [[Banaha telpa]], [[Eiklīda telpa]], [[Hilberta telpa]]. Vektoru telpas pēta [[lineārā algebra|lineārajā algebrā]].

sentences:
'''Spektra klase''' - [[zvaigzne|zvaigžņu]] klasifikācija pēc starojuma spektra, pirmajām kārtām pēc [[fotosfēra]]s [[temperatūra]]s. Zvaigžņu gaismu sadala spektrā un [[absorbcijas līnija]]s norāda ķīmisko elementu jonu klātbūni zvaigznes sastāvā. Pēc absorbcijas līnijām ir iespējams noteikt zvaigznes temperatūru - katrs elements noteiktā temperatūrā reaģē savādāk. Parasti zvaigznes klasificē pēc Hārvardas klasifikācijas, taču vēlāk klasifikators tika papildināts ar iedaļām starp zvaigzņu klasēm no 0 līdz 9 - norādot sīkāku sadalījumu starp klasēm, šo papildināto sistēmu sauc par Morgana - Kīnana spektrālo klasifikatoru. Vēl viens papildinājums Morgana - Kīnana klasifikācijā ir zvaigznes [[starjauda]]s novērtējums (apzīmē ar romiešu cipariem), kas norāda zvaigznes izmēru sākot ar I - supergiganti, līdz V - punduri, jeb precīzāk, galvenās secības zvaigzne.
[[Saule]]s klasifikācija pēc Morgana - Kīnana sistēmas ir G2V - dzeltena ar 2 punktu novirzi uz oranžo, galvenās secības zvaigzne.

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Singapore''
新加坡共和国
''Republik Singapura''
சிங்கப்பூர் குடியரசு
|    pilnais_valsts_nosaukums = Singapūras Republika
|            valsts_nosaukums = Singapore
|               karoga_attēls = Flag of Singapore.svg
|            karoga_nosaukums = Singapūras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Singapore.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Singapūras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Majulah Singapura]]''
|  Uz priekšu Singapūra
|               kartes_attēls = Singapore in its region (zoom).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = Singapūra
| latd=1 | latm=14 | latNS=N | longd=103 | longm=55 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]] (1. valoda)<ref>{{en ikona}} {{Ziņu atsauce | author= Kor Kian Beng | url= http://www.straitstimes.com/Breaking%2BNews/Singapore/Story/STIStory_351547.html?vgnmr=1 | title= Mandarin Starts at Home | date= 18 March 2009 | newspaper= The Straits Times | location= Singapore | accessdate= 2009-03-18 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
[[mandarīnu valoda]]
[[malajiešu valoda]]
[[tamilu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Singapūras prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Tharman Shanmugaratnam]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Singapūras premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Li Sjaņluns]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Singapūras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Dibināta
|          neatkarības_datums = {{dat|1819|1|29}}<ref name="UT">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://inic.utexas.edu/asnic/countries/singapore/Singapore-History.html | title= Singapore: History | publisher= Asian Studies Network Information Center | accessdate= 2007-11-02 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20070323095958/http://inic.utexas.edu/asnic/countries/Singapore/Singapore-History.html | archivedate= 2007-03-23 }}</ref>
|       neatkarības_notikums2 = Apvienota ar [[Malaizija|Malaiziju]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1963|9|16}}
|       neatkarības_notikums3 = Atdalīta no Malaizijas
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1965|8|9}}
|                 platība_km2 = 721.5
|               platība_rangs = 176.
|              procenti_ūdens = 1,444
|          iedzīvotāju_skaits = 5 638 700
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 115.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 7,796
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 3.
|                     IKP_PPP = $537.447 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 3.
|          IKP_PPP_per_capita = $93,678
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 3.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,925
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 5.
|                      valūta = [[Singapūras dolārs]]
|                valūtas_kods = SGD
|                  laika_zona = [[SST]]
|                  utc_offset = +8
|                      domēns = [[.sg]]
|              tālsarunu_kods = 65
|                iso_kods_num = 702
|              iso_kods_alfa2 = SG
|              iso_kods_alfa3 = SGP
}}

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences: '''Dzimstības kontrole''' jeb '''populācijas kontrole''' ir [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] pieauguma ierobežošanas politika, kuru cenšas ieviest nabadzīgās vai blīvi apdzīvotās pasaules daļās, ar [[kontracepcija]]s vai [[sterilizācija]]s programmām.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/population-control "Collins English Dictionary — Complete & Unabridged 10th Edition"] Skatīts: 2015. gada 12.oktobrī</ref>

sentences:
]]
'''Teogonija''' ({{val|grc|Θεογονία}} — 'Dievu izcelšanās') ir [[Hēsiods|Hēsioda]] [[poēma]], kurā ir aprakstīta [[dievi|dievu]] izcelšanās un raduraksti. Hēsiods [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu mītiem]] piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar [[ģenealoģija|ģenealoģiskiem]] uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap [[700 p.m.ē.]]

sentences: {{cita nozīme|tiesību aktu|iedzimtām un mantotām bioloģiskām pazīmēm|iedzimtība}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hanss Joass
|     vārds_orig = Hans Joas
|         attēls =HansJoasFotoThalerTamas.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Minhene}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Heidrūna Joasa Bohme
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], Erfurtes Universitāte, Freiburgas Alberta-Ludviga universitāte
|     alma_mater = Minhenes Universitāte, Berlīnes Universitāte
|        zinātne = [[Socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hanss Joass''' (''Hans Joas''; dzimis {{dat|1948|11|27}}, [[Minhene|Minhenē]]) ir [[Vācija|vācu]] sociologs un sociālais teorētiķis.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences: '''Paštēls''' vai garīgais attēls, parasti diezgan izturīgs pret izmaiņām, attēlo ne tikai detaļas, kuras, iespējams, ir pieejamas citu objektīvai izpētei, bet arī priekšmetus, ko cilvēki ir iemācījušies par sevi vai nu no personīgās pieredzes, vai internalizējot citu spriedumus.

sentences:
'''Lenna''' var būt:
* [[Lenna Kūrmā]] (''Lenna Kuurmaa'') — igauņu mūziķe (1985);
* [[Lenna (albums)|Albums]].

sentences: '''Fons'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=phone |title=phone |accessdate=2016-01-16 |publisher=Akadēmiskā terminu datubāze}}</ref> (no {{val|la|φωνή}} (''fōnḗ'') — 'balss', 'skaņa') ir mazākā valodas [[fonētika|fonētiskā]] vienība. Pašam par sevi fonam nav jēdzieniskas nozīmes,{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=22}} taču foni var būt [[alofons|alofoni]], t. i., varianti, kas veido kādu [[fonēma|fonēmu]] — mazāko vienību [[fonoloģija|fonoloģijā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences: {{Citas nozīmes|noteikumiem, kuri nodrošina kārtību dažādās sfērās|likums (nozīmju atdalīšana)|likums}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences: '''Godprātīga lietošana''' ({{val|en|fair use}}) ir tiesiska doktrīna [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kur apskatīti izņēmumi un to ierobežojumi radošiem darbiem. Šīs doktrīnas ietvaros ir pieļaujama ar [[autortiesības|autortiesībām]] aizsargāto materiālu brīva izmantošana, ievērojot noteiktus nosacījumus.

sentences: '''Kaligrāfija''' ({{val|el|κάλλος}}, ''kallos'' un {{gree|γραφή}}, ''graphẽ'' — ‘skaists (glīts) raksts’) jeb '''glītrakstīšana'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.la.lv/kaligrafija-senak-sodien-un |title= Kaligrāfija senāk, šodien un… |publisher= Latvijas Avīze |date= 2013. gada 13. oktobris |accessdate= 2020. gada 22. decembrī}}</ref> ir [[māksla]] skaisti un skaidri rakstīt [[rokraksts|rokrakstā]]. Tā ir viena no [[tēlotāja māksla]]s nozarēm. Kaligrāfijas speciālistu sauc par '''kaligrāfu'''. Kaligrāfijā rakstītās zīmes sauc par [[kaligramma|kaligrammām]]. Agrāk latviešu valodā šī māksla ir saukta arī par '''skaistrakstību''', '''daiļrakstību''' un '''košrakstību'''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Latviešu kaligrāfijas skolotājs |author= Fr. Jansons |publisher= K/S "Progress" |year= 1940 |page= 5}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Magdeburga
 | official_name            = ''Magdeburg''
| image_skyline          = {{multiple image
  | border                 = infobox
  | perrow                 = 1/2/2
  | caption_align          = center
  | total_width            = 280
  | image1                 = Aerial view of Magdeburg.jpg
  | caption1               = Magdeburgas panorāma
  | image2                 = MD-Altstadt Alter Markt 6 Rathaus-01 Cropped.jpg
  | caption2               = Rātsnams
  | image3                 = Hundertwasser Magdeburg.jpg
  | caption3               = [[Frīdensreihs Hundertvasers|Hundertvasera]] "Zaļā citadele"
  | image4                 = JahrtausendturmMagdeburg cropped.jpg
  | caption4               = ''Jahrtausendturm''
  | image5                 = Magdeburger-Dom-Nachts.jpg{{!}}Magdeburg Cathedral at night
  | caption5               = [[Magdeburgas katedrāle]]
  }}
 | image_map                = Karte Magdeburg in Deutschland.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_shield             = Wappen Magdeburg.svg
 | population_as_of         = 2007
 | population_total         = 230 140
 | established_title        = Pirmoreiz minēta rakstos
 | established_date         = 805. gadā
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        = [[Saksija-Anhalte]]
 | website                  = http://www.magdeburg.de
}}

sentences: '''Summārais dzimstības koeficients''' ir vidējais bērnu skaits, kuri varētu piedzimt vienai sievietei viņas dzīves laikā, ja dzimstība katrā vecuma grupā saglabātos aprēķina gada līmenī.

sentences: '''Bahāju kalendārs''' ir [[Saules kalendārs]], ko izmanto [[Bahāisms|bahāismā]]. Tas sastāv no 19 mēnešiem un 4—5 [[starpdiena|starpdienām]], ar [[Bahāju Juanais gads|Jauno gadu]] pavasara [[ekvinokcija]]s dienā, kas sakrīt ar ekvinokcijas dienu [[Teherāna|Teherānā]]. Katrs mēnesis, tāpat kā nedēļas dienas, nosaukts tikumu vārdā (piemēram, Pilnība, Žēlsirdība). Kalendāra atskaite sākta no [[1844. gads|mūsu ēras 1844. gada]] — gada, kurā [[Bābs]] sāka mācīt.

sentences:
{{citas nozīmes|nāciju|Vācietis (nozīmju atdalīšana)|Vācietis}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = <big>Vācieši</big>
| skaits = apmēram 80 miljoni
| vieta =
| valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| reliģija =
| grupas = [[indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = [[angļi]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[flāmi]], [[frīzi]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[norvēģi]], [[islandieši]]
| image_caption = Vācieši pasaulē
}}
'''Vācieši''' ({{val|de|Deutsche}}) ir [[ģermāņi|ģermāņu]] [[tauta]], kuras izcelsme ir [[Centrāleiropa]]. Tos vieno kopēja [[kultūra]] un [[vācu valoda]], nevis pilsonība vai kopēja izcelsmes valsts.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šanhajas bruņinieki
| attēls                   =  Shanghai knights.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shanghai Knights''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Deivids Dobkins]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         =
* [[Alfrēds Gofs]]
* [[Mailzs Millars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Donijs Jens]]
* [[Aidans Gillens]]
* [[Toms Fišers]]
* [[Kims Jangs]]
* [[Fana Vonga]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Birnbaum / Barber Productions]]''
* ''[[Jackie Chan Films Limited]]''
* ''[[All Knight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|2|7|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-knights-2003|title=Shanghai Knights|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archive-date={{dat|2019|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190628165307/https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-knights-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{HKG}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shanghaiknights.htm|title=Shanghai Knights|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|88,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Dienasvidus Šanhajā]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šanhajas bruņinieki"''' ({{val|en|Shanghai Knights}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džekijs Čans]], [[Donijs Jens]], [[Aidans Gillens]], [[Toms Fišers]], [[Kims Jangs]] un [[Fana Vonga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|2|7||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Dienasvidus Šanhajā]]".

sentences:
'''Francijas Piektā republika''', neformāls modernās [[Francija]]s nosaukums, kas aizsākās 1958. gadā līdz ar [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] pastāvēšanas beigām, ģenerāļa [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] nākšanas pie varas un jaunas konstitūcijas pieņemšanu, kas izveidoja [[Pusprezidentālisms|pusprezidentālu]] republiku. De Golla konstitūcija samazināja parlamenta varu un izveidoja spēcīgu valsts prezidenta institūciju. 1962. gada oktobra referendumā pieņēma konstitūcijas labojumu, kas paredz, ka no 1965. gada valsts prezidentu ievēl tauta.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Fifth-Republic-French-history Fifth Republic]</ref> Prezidenta pilnvaru termiņš līdz 2002. gadam bija septiņi gadi, kad to samazināja uz pieciem.

==Izveidošana==
{{see also|Francijas Ceturtā republika}}
Faktiska militārā dumpja apstākļos, 1958. gada 1. jūnijā Nacionālā asambleja par premjerministru apstiprina nacionālo varoni, ģenerāli Šarlu de Gollu. Par spīti komunistu un sociālistu protestiem, 2. un 3. jūnijā Nacionālā asambleja pieņem trīs likumus, kas de Gollam piešķir īpašas pilnvaras [[Alžīrijas neatkarības karš|Alžīrijas krīzes]] risināšanai, ārkārtas likumdošanas tiesības uz sešiem mēnešiem un tiesības radīt jaunu valsts konstitūciju.

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences:
{{userbox
| name = User Love Live!
| border-c      = #EE5DAE
| border-s      = 2
| id1           = [[File:Μ's logo.svg|45px]]
| id2           = [[File:Aqours logo.svg|45px]]
| id1-c         = #FFFFFF
| id1-s         = 15
| id2-c         = #FFFFFF
| id2-s         = 12
| info          =
Šis lietotājs ir lojāls '''[[Love Live!|{{color|#DA00CA|LoveLiver}}]]'''.
'''[[Love Live!|{{color|#FF00C7|ラブ}}]][[Love Live! Sunshine!!|{{color|#00AEFF|ライブ！}}]]

| info-c        = pink
| info-fc       = #B4045F
| info-s        = 9
}}
<includeonly>[[Kategorija:Lietotāju veidnes|LLer]]</includeonly>
[[Kategorija:Lietotāju_veidnes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zvērinātie
| operators =
| attēls = Runaway jury.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Gērijs Fleders]]
| producents = * Gērijs Fleders
* Kristofers Mankevics
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * Braiens Kopelmans
* Deivids Leviens
* Riks Klīvlends
* Metjū Čepmens
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Runaway Jury''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|17}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|80,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl946832897/|title=
Runaway Jury |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zvērinātie"''' ({{Val|en|Runaway Jury}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Gērijs Fleders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Džīns Hekmens]], [[Dastins Hofmans]] un [[Reičela Vaisa]]. Filma balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1996. gada romānu ''The Runaway Jury''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Sfēra''' ģeometrijā ir punktu [[kopa]], kas definēta kā trīs dimensiju [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda telpas]] apakškopa, sastāvoša no visiem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], kuri atrodas vienā un tajā pašā attālumā no kāda fiksēta punkta Eiklīda telpā. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]], bet fiksēto punktu — par sfēras centru. Sfēra nesatur tos punktus, kas atrodas tās iekšpusē. Tas ir, sfērai nav [[tilpums|tilpuma]], jo sfēra ir divdimensionāla [[virsma]], kas atrodas trīs dimensiju telpā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Redklifs-Brauns
|     vārds_orig = ''Alfred Radcliffe-Brown''
|         attēls = Alfred Radcliffe-Brown.jpg
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Birmingema]], [[Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|        tautība = [[Anglija|anglis]]
|   darba_vietas = [[Keiptaunas Universitāte]], [[Sidnejas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|    pasniedzēji =
|     sasniegumi = [[strukturālfunkcionālisms]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
}}
Sers '''Alfrēds Redžinalds Redklifs-Brauns''' (''Alfred Reginald Radcliffe-Brown''; dzimis {{dat|1881|1|17}}, miris {{dat|1955|10|24}}) bija [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[sociālantropoloģija|sociālantropologs]]. [[Strukturālais funkcionālisms|Strukturālā funkcionālisma]] pamatlicējs. Līdz ar [[Broņislavs Malinovskis|Broņislavu Malinovski]] tiek uzskatīts par mūsdienu [[sociālā antropoloģija|sociālās antropoloģijas]] nodibinātāju.

sentences:
pie [[Skaistkalnes katoļu baznīca]]s (Šķūņa kritene)]]
'''Karsta kritene''' ir [[Karsta process|karsta procesā]] veidojusies [[Reljefs|reljefa]] forma, kurai parasti ir piltuves forma dažu metru līdz desmitiem metru diametrā. Īpaši tā ir raksturīga mērenajos platuma grādos. Karsta kriteņu dibenā vai sānos bieži vien var atklāties ieejas alās. No karsta akām kritenes atšķiras ar savu piltuves veida formu, paplašinoties uz augšu. Karsta kriteņu veidošanās galvenokārt ir saistīta ar karstējošu iežu klātbūtni ([[kaļķakmens]], [[ģipsis]] u.c.).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(La)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, dzeltenzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Bosnieši
''Bošnjaci''
Бошњаци
| skaits    = aptuveni 3,2 miljoni
|region1    = {{BIH}}
|pop1       = {{sk|1858388}}
|ref1       = <ref name="CIA Fact Book">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html |title=CIA Fact Book |publisher=Cia.gov |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-03-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180315193211/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html }}</ref>
|region2    = {{DEU}}
|pop2       = {{sk|158158}}
|ref2       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |title=Germans and foreigners with an immigrant background |access-date={{dat|2009|03|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090504094914/http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |archivedate={{dat|2009|05|04||bez}} }}</ref>}}
|region3    = {{SRB}}
|pop3       = {{sk|145278}}
|ref3       = {{lower|<ref name="Census 2011">{{tīmekļa atsauce |url=http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf |title=Попис становништва, домаћинстава и станова 2011. у Републици Србији: НАЦИОНАЛНА ПРИПАДНОСТ |format=PDF |date= |accessdate=2012-12-22 |archive-date=2018-07-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180708082957/http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf }}</ref>}}
|region4    = {{AUT}}
|pop4       = {{sk|128047}}
|ref4       =
|region5    = {{TUR}}
|pop5       = {{sk|102000}}
|ref5       = {{lower|<ref name="Bosniak in Turkey">{{tīmekļa atsauce|url=https://joshuaproject.net/people_groups/10953/TU |title=Bosniak in Turkey |date= |accessdate=2016-05-17}}</ref>}}
|region6    = {{USA}}
|pop6       = {{sk|98766}}
|ref6      = <ref name="The 2000 USA census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |title=The 2000 USA census |access-date={{dat|2016|05|16||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |archivedate={{dat|2020|02|12||bez}} }} {{Webarchive|url=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |date={{dat|2020|02|12||bez}} }}</ref>
|region7    = {{SWE}}
|pop7       = {{sk|80000}}
|ref7       = {{lower|<ref name="swedenabroad.com">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|title=Sveriges förbindelser med Bosnien och Hercegovina|publisher=|accessdate=1 May 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507014739/http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>}}
|region8    = {{MNE}}
|pop8       = {{sk|53605}}
|ref8       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.monstat.org/userfiles/file/popis2011/saopstenje/saopstenje(1).pdf|title=Census of Population, Households and Dwellings in Montenegro 2011|date=July 12, 2011|accessdate=13 July 2011}}</ref>}}
|region9    = {{CHE}}
|pop9       = {{sk|46773}}
|ref9       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |title=Pub_Auslaender_D.pdf |format=PDF |date= |accessdate=2012-01-05 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303193114/http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |archivedate=2016-03-03 }}</ref>}}
|region10   = {{HRV}}
|pop10      = {{sk|31479}}
|ref10      = {{lower|<ref>{{citation|title=Cro Census 2011 |publisher=Dzs.hr}}</ref>}}
|region11    = {{karogs|Kosova}}
|pop11       = {{sk|27533}}
|ref11       = {{lower|<ref>{{citation|title=Kosovo Census 2011 |publisher=ask.rks-gov.net}}</ref>}}
|region12    = {{karogs|Slovēnija}}
|pop12       = {{sk|21542}}
|ref12       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.si/popis2002/en/rezultati/rezultati_red.asp?ter=SLO&st=15|title=Statistični urad RS - Popis 2002|publisher=|accessdate=1 May 2016}}</ref>}}
|region13   = {{karogs|Kanāda}}
|pop13      = {{sk|21040}}
|ref13      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=By Ethnic origin |publisher=2.statcan.ca |date=2011-07-04 |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044404/https://www12.statcan.gc.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF=%20 }}</ref>}}
|region14   = {{karogs|Dānija}}
|pop14      = {{sk|21000}}
|ref14      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.folkedrab.dk/sw52060.asp?usepf=true |title=Kilde: "Ældre bosniske flygtninge søger hjem" |publisher=Folkedrab.dk |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044348/https://folkedrab.dk/kilder/kilde-aeldre-bosniske-flygtninge-soeger-hjem?usepf=true%20 }}</ref>}}
| valoda    = [[bosniešu valoda]]
| reliģija  = lielākoties [[sunnītu islāms]]
| grupas    =
| radi      = [[dienvidslāvi]] ([[serbi]], [[horvāti]])
}}
'''Bosnieši''' jeb '''bošņāki''' ({{val|bs|Bošnjaci}}/''Бошњаци'', {{IPA2|boʃɲǎːt͡si|pron}}; vienskaitlī: ''Bošnjak''/''Бошњак''), saukti arī par '''Bosnijas musulmaņiem''', ir [[dienvidslāvi|dienvidslāvu]] tauta. Runā [[bosniešu valoda|bosniešu valodā]]. Vairums bošņāku pēc [[Reliģiskā pārliecība|reliģiskās pārliecības]] ir [[musulmaņi]], lielākoties [[sunnītu islāms|sunnītu islāma]] piekritēji. [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]] bošņāki ir pamatiedzīvotāji (aptuveni 46 %). Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus, neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Komponisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Gvineja|Gvinejā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Gvinejas ir iekļautas '''1 vieta''' (dabas objekts), savukārt 3 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Šī vieta ir iekļauta arī kā [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudētais objekts]], kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/gn Gvineja]</ref>. Gvineja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1979]]. gada [[18. marts|18. martā]].

sentences: '''Metināšana''' ir process, kurā tiek savienoti dažādi [[Materiāls|materiāli]], parasti [[metāls|metāli]] vai [[termoplasts|termoplasti]]. Savienojums starp materiāliem veidojas [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] [[Fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbības]] rezultātā, metināmās [[Virsma|virsmas]] [[kausēšana|sakausējot]]. Šim savienojumam ir jābūt neizjaucamam, kaut gan ne vienmēr tā ir, jo metināšanas procesā var būt dažādi [[defekts|defekti]].

sentences:
{{cita nozīme|salu Indonēzijā|pilsētu|Ternate (pilsēta)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ternate
|attēls              = Gunung Gamalama.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Ternate''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 0 |latm= 47 |lats= |latNS= N
|longd=127 |longm= 22|longs= |longEW=E
|platība             = 101,67
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Gamalama
|augstums            = 1715
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 194 477 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 1912,8
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ternate (pilsēta)|Ternate]]
|piezīme =
}}
'''Ternate''' ({{val|id|Pulau Ternate}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido [[Ternate (pilsēta)|Ternates]] pilsētu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''IEEE 802.11ax''', ko [[Wi-Fi Alliance]] oficiāli tirgū nosauca par '''{{Nowrap|'''Wi-Fi 6'''}}''' (2.4 GHz un 5 GHz)<ref name="generational2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wi-fi.org/file/generational-wi-fi-user-guide|title=Generational Wi-Fi® User Guide|website=[[Wi-Fi Alliance|www.wi{{nbh}}fi.org]]|access-date=22 March 2021|date=October 2018}}</ref> un '''{{Nowrap|'''Wi-Fi 6E'''}}''' (6 GHz),<ref name="6e2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wi-fi.org/file/wi-fi-6e-highlights|title=Wi-Fi 6E expands Wi-Fi® into 6 GHz|website=[[Wi-Fi Alliance|www.wi{{nbh}}fi.org]]|access-date=22 March 2021|date=January 2021}}</ref> ir [[Elektronikas un Elektrotehnikas inženieru institūts|IEEE]] standarts bezvadu lokālajiem tīkliem ([[Bezvadu lokālais tīkls|WLAN]]) un [[802.11ac]] pēctecis. Tas ir pazīstams arī kā ''augstas efektivitātes'' {{Nowrap|Wi-Fi}} lai nodrošinātu vispārējiem {{Nowrap|Wi-Fi 6}} klientu uzlabojumiem ar vairāk pieslēgumiem vienā punkta.<ref name="atutorial2">{{Publikācijas atsauce|last=E.Khorov, A. Kiryanov, A. Lyakhov, G. Bianchi|year=2019|title=A Tutorial on IEEE 802.11ax High Efficiency WLANs|journal=IEEE Communications Surveys & Tutorials|publisher=IEEE|volume=21|issue=in press|pages=197–216|doi=10.1109/COMST.2018.2871099|doi-access=free}}</ref> Tas ir paredzēts darbībai no [[ISM radio josla|licences atbrīvotajās joslās]] no 1 līdz 7.125 GHz, ieskaitot 2,4 un 5 GHz joslas, kas jau tiek plaši izmantotas, kā arī daudz plašākas [[WLAN kanālu saraksts|6 GHz josla]] (5,925—7,125 GHz ASV).<ref name="FCC Order 2020-042">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fcc.gov/document/fcc-opens-6-ghz-band-wi-fi-and-other-unlicensed-uses-0|title=FCC Opens 6 GHz Band to Wi-Fi and Other Unlicensed Uses|website=[[FCC|www.fcc.gov]]|access-date=23 March 2021|date=24 April 2020}}</ref>

sentences: '''Leģenda par Gendži''' ({{val|ja|源氏物語}}, ''gendži monogatari'') ir 11. gadsimta [[Japāna|japāņu]] [[Heiana]]s perioda [[Murasaki Sikibu]] [[romāns]], kas vispāratzīts par Japānas [[literatūra]]s augstāko sasniegumu. Leģendas varonis ir "Spīdošais princis" Gendži, kāda imperatora un mazsvarīgas konkubīnes dēls. Tiek sacerētas prinča mīlas dēkas un politiskās intrigas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Epiks
|     vārds_orig = ''Ernst Öpik''
|         attēls = ErnstJuliusOpik.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kunda|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Bengora}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Igauņi|Igaunis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Armā observatorija
|     alma_mater = {{plainlist|
* [[Maskavas Universitāte]]
* [[Tartu Universitāte]]
}}
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ernsts Jūliuss Epiks''' ({{val|et|Ernst Julius Öpik}}; dzimis {{datVS|{{dat|1893|10|22}}|{{dat||10|10}}}}, miris {{dat|1985|9|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[astronomija|astronoms]] un [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
{{Pov}}
{{Personas infokaste
| vārds = Elīna Pinto
| dzīves_vieta = [[Ķesterciems]], [[Latvija]]
| pilsonība = {{Latvija}}
| nodarbošanās = pilsoniskā t.sk. latviešu diasporas [[aktīviste]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs = Orlando Pinto
| bērni = trīs
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| attēls = Elīna Pinto 2023.jpg
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 24
| vecāki = Pēteris Dzalbe, Ingrīda Dzalbe
}}
'''Elīna Pinto''' (dzimusi '''Elīna Dzalbe''' {{dat|1981|5|24}}) ir [[Latvija]]s publiskās pārvaldes speciāliste, pilsoniskā un latviešu [[diaspora]]s [[aktīviste]]. Kopš 2023. gada ir komunikācijas un partnerību vadītāja [[Eiropas Komisija]]s pārstāvniecībā [[Luksemburga|Luksemburgā]]. Kopš 2021. gada ir latviešu diasporas [[Pētnieki|pētnieku]], [[Uzņēmējs|uzņēmēju]] un profesionāļu kustībā "Ekonomiskā sadarbība un investīcijas Latvijai" valdes locekle, vadot [[Starptautiska organizācija|starptautisko organizāciju]] profesionāļu domnīcu.

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences: '''Vārds''' ir mazākā patstāvīgā [[valoda]]s vienība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tezaurs.lv/#/sv/vārds |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/vārds |archivedate={{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> Šajā vispārīgajā nozīmē lielākoties sinonīms ir jēdziens '''[[leksēma]]''' (tomēr daži autori leksēmas jēdzienam mēdz piešķirt arī nedaudz atšķirīgu, specifiskāku definīciju). Latviešu valodā vārdus parasti iedala desmit [[vārdšķira|vārdšķirās]]: [[lietvārds|lietvārdos]], [[īpašības vārds|īpašības vārdos]], [[skaitļa vārds|skaitļa vārdos]], [[vietniekvārds|vietniekvārdos]], [[darbības vārds|darbības vārdos]], [[apstākļa vārds|apstākļa vārdos]], [[saiklis|saikļos]], [[prievārds|prievārdos]], [[partikula|partikulās]] un [[izsauksmes vārds|izsauksmes vārdos]].<ref name="gramatika2013" />{{rp|320}}

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mendija Mūra
|      Vārds_orig = ''Mandy Moore''
|          Attēls = Mandy Moore 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|4|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūhempšīra|Našua}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1999–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Mendija Mūra''' (''Mandy Moore'', dzimusi {{dat|1984|4|10}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] popdziedātāja, dziesmu autore, aktrise un modes dizainere. Viņa ir uzaugusi [[Florida|Floridā]]. Mūra kļuva slavena [[pusaudzis|pusaudžu]] gados [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, kad izdeva pusaudžiem veltīto [[popmūzika]]s albumus ''[[So Real, I Wanna Be with You]]'' un ''[[Mandy Moore (albums)|Mandy Moore]]''. Pēc tam viņa uzsāka arī karjeru kā aktrise. Viņa to uzsāka, piedaloties [[2002]]. gada filmas "[[Bezgalīgais ceļojums]]" (''A Walk to Remember'') uzņemšanā. Mūra vēlāk filmējās vēl vairākās pusaudžiem paredzētās [[Kinofilma|filmās]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Uguns un nakts
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1905
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 9984-36-131-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Uguns un nakts"''' ir [[Rainis|Raiņa]] 1905. gadā izdota simboliskā [[luga]]. Tās pamatā ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]] "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" (1888).<ref>{{cite web |url=http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 |title=Reading Europe - The Fire and the Night: an old song in new sounds |language={{en icon}} |publisher=Theeuropeanlibrary.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2011-11-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111119230309/http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kalmārs un valis
| attēls = The Squid and the Whale poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Squid and the Whale''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Noa Baumbaks]]
| producents = * [[Vess Andersons]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Klāra Markovica]]
* [[Pīters Ņūmens]]
| scenārija autors = Noa Baumbaks
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Ouens Klains]]
* [[Viljams Boldvins]]
* [[Anna Pakvina]]
| mūzika = * [[Dīns Veirhems]]
* [[Brita Filipsa]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing International]]''
* ''[[Destination Films]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Original Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2005|10|5|ASV|}}
| ilgums = 78 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020135325/https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=squidandthewhale.htm|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kalmārs un valis"''' ({{val|en|The Squid and the Whale}}) ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Noa Baumbaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Lora Linnija]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Ouens Klains]], [[Viljams Boldvins]] un [[Anna Pakvina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2520'' (''Blagovest № 11L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2520'' (''Благовест № 11Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 11L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|8|16|SK}} 22:07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 16° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = –
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2526]]''
(''Blagovest № 12L'')
}}
'''''Kosmos-2520''''' ({{val|ru|Космос-2520}} jeb '''''Blagovest № 11L''''' (''Благовест № 11Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2017-07-16" /> Tas orbītā palaists 2017. gada augustā [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dūlas atomelektrostacija
| native_name         = ''Kerncentrale Doel''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = KerncentraleDoel01.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Engie]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Beļģija#Eiropa
| latd  = 51.324722 | latNS  =
| longd = 4.258611 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = right
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1975
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Melnā atraitne
| color         =
| series        =
| image         = Black Widow 1.png
| caption       = Komiksa "Melnā atraitne" #1 vāks bez teksta
(2010. gada aprīlis).
Māksliniece: Jeļena Kevika Durdevica
| first         = ''[[Tales of Suspense]]'' #52
(1964. gada aprīlis)
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Dons Riko]]
| portrayer     = [[Dons Heks]]
| lbl1          = Izdevējs
| data1         = ''[[Marvel Comics]]''
| lbl2          = Dzimusi
| data2         = Natālija Romanova
| species       = cilvēks
| gender        = [[sieviete]]
}}
'''Melnā atraitne''', īstajā vārdā '''Natālija "Nataša" Romanova''',<ref>''[[Wolverine: Origins]]'' #16 (Sept. 2007)</ref> ir izdomāts tēls ''[[Marvel Comics]]'' izdotajos [[komikss|komiksos]]. Izveidojis redaktors [[Stens Lī]], scenārists [[Dons Riko]] un mākslinieks [[Dons Heks]]. Tēla debija bija komiksu sērijas ''[[Tales of Suspense]]'' 52. izdevumā (1964. gada aprīlis). Romanova tika iepazīstināta kā [[Krievija|krievu]] [[spiegošana|spiedze]], [[Dzelzs vīrs|Dzelzs vīra]] antagoniste. Vēlāk viņa pārbēga uz ASV, kļūstot par spiegu aģentūras [[V.A.I.R.O.G.S.]] un supervaroņu komandas "[[Atriebēji (Marvel Comics)|Atriebēji]]" dalībnieci.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Transatlantic Pictures]]''
| operators = * [[Džozefs Valentains]]
* [[Viljams Skols]]
| oriģinālnos = ''Rope''
| mūzika = [[Deivids Batolfs]]
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Džons Dols]]
* [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Džoana Čendlera]]
* [[Sedriks Hārdviks]]
* [[Konstanse Koljera]]
* [[Daglass Diks]]
* [[Edita Evasone]]
| scenārijs = [[Arturs Lorentss]]
| producents = * Alfreds Hičkoks
* [[Sidnijs Beršteins]]
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Rope2.jpg
| imdb =
}}'''"Virve"''' ({{Val|en|Rope}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada [[Patriks Hamiltons|Patrika Hamiltona]] tāda paša nosaukuma lugas. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Džons Dols]], [[Fērlijs Grendžers]], [[Džoana Čendlera]], [[Sedriks Hārdviks]], [[Konstanse Koljera]], [[Daglass Diks]] un [[Edita Evansone]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences: '''28. jūnijs''' ir gada 179. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (180. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 186 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Hiphops]]
[[Kategorija:Albumi pēc mūzikas žanra]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tylopilus_felleus_060914c.jpg
| att_nosaukums= Parastā žultsbeka (''Tylopilus felleus'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Tylopilus
| ģints_lv =Žultsbekas
| kategorijas =nē
}}

sentences:
'''Pahmans''' var būt:
* [[Ludeks Pahmans]] — čehu šahists, lielmeistars;
* [[Vladimīrs Pahmans]] — čehu šaha problēmists, lielmeistars.

sentences:
{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Širmahera oāze
|attēls                 = Novolazarevskaya station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krievijas [[polārstacija]] [[Novolazarevska]]
|lat_dir = S |lat_deg =70|lat_min = 45|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =11|lon_min = 40|lon_sec =
 | pushpin_map           = Antarktīda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|valstis                =
|ģeo_apgabals           = [[Princeses Astridas krasts]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 19
|platums                = 4,5
|platība                = 34
|ieplaka                =
|augstums               = 228
|pilsētas               = [[Maitri]], [[Novolazarevska]]
|kategorijas = nē
}}
'''Širmahera oāze''' ({{val|de|Schirmacher-Oase}}, {{val|no|Vassfjellet}}) ir polārā [[oāze]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[Princeses Astridas krasts|Princeses Astridas krastā]]. Izvietojusies [[Nivlisens|Nivlisena]] [[šelfa ledājs|šelfa ledāja]] dienvidu daļā 85 km no [[Lazareva jūra]]s piekrastes. Oāzes garums ir {{nobr|19 km}}, platums — līdz {{nobr|4,5 km}}, platība — {{nobr|34 km²}}. Sastāv no noapaļotu pakalnu virknes, starp kuriem vairāki ezeri. Augstākais punkts ir 228 m augstais Rebristajas kalns. Oāzes ziemeļu piekrastē vairāki epišelfi (ar okeānu zem šelfa ledāja savienoti) saldūdens ezeri. Rietumu daļā atrodas [[Dakšingangotri glečers]], kam 2005. gadā piešķirts [[ASPA|speciāli aizsargājama areāla]] statuss.

sentences: '''Zelta vārtu tilts''' ({{val|en|Golden Gate Bridge}}) ir [[piekartilts]] [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas savieno Sanfrancisko un Merinas apgabalu pār [[Zelta vārtu šaurums|Zelta vārtu šaurumu]] starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Sanfrancisko līcis|Sanfrancisko līci]]. Zelta vārtu tilts ir daļa no 101. automaģistrāles. Tas tika uzbūvēts [[1937]]. gadā un līdz pat [[1964]]. gadam tas bija lielākais iekārtais tilts pasaulē. Pašlaik tas ir vairs tikai astotais lielākais pasaulē un otrs lielākais ASV. Tilts ir kļuvis plašu atpazīstamību visā pasaulē, jo tas nereti tiek izmantots gan kā [[Sanfrancisko]], gan kā visas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] simbols. Tāpat kā citi visā pasaulē pazīstami tilti, arī Zelta vārtu tilts ir kļuvis par pašnāvnieku mērķi - vidēji reizi divās nedēļās no tilta nolec kāds cilvēks.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies holophylla|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies holophylla|suga_lv=Piejūras baltegle|attēls=Abies homolepis, cultivated, crown with cones.jpg|attēls2=}}
'''Piejūras baltegle''' ({{val|la|Abies holophylla}}) ir [[priežu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Krievija|Krievijas]] [[Piejūras novads|Piejūras novada]] dienvidos, [[Korejas pussala]]s ziemeļu un centrālajā daļā un [[Ķīna]]s ziemeļaustrumu provincēs — [[Heilundzjana|Heilundzjanā]] un [[Dzjiliņa|Dzjiliņā]]. Visvairāk aug [[Sihotealins|Sihotealina]] un Changbai kalnos. Izolētas populācijas ir arī ziemeļaustrumos Ķīnā Dunlina kalnos. Dažreiz novērojamas tīraudzes, bet parasti aug jauktajos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2003|title=Piejūras baltegle|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-10|archive-date=2022-06-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20220610185123/https://database.smartgardens.eu/plant/2003}}</ref>

sentences:
'''Ledus''' ir cieši sablīvētu [[ūdens]] kristāliņu kopums. Tas ir ūdens cietais [[viela|agregātstāvoklis]], kaut gan tam ir mazāks [[blīvums]] nekā ūdenim. Zemāka blīvuma dēļ ledus gabali spēj noturēties virs ūdens. Tīrs ūdens sasalst ledū, ja tā [[temperatūra]] ir zemāka par 0 °C. Ledus var veidoties arī [[sublimācija (fizikā)|desublimējoties]] ūdens tvaikiem, pietiekoši zemā temperatūrā ([[sarma]]). Kā dabā sastopams ciets [[kristāls]], ledus tiek pieskaitīts minerāliem — [[minerāls]] ir dabiski veidojusies neorganiska, homogēna, cieta viela ar noteiktu ķīmisko sastāvu un sakārtotu atomu struktūru, kas atbilst ūdenim pēc definīcijas ūdens - H2O, tas dabiski veidojas temperatūrā zem 0 °C, ir homogēns ar specifisku [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] atomu izvietojumu.
Ledum ir iespējamas vairākas kristāliskās modifikācijas. Spiedienos līdz ≈200 MPa (trīskāršais punkts ≈200 MPa un ≈-20 °C) veidojas ledus-1, kura blīvums (0,9167 g/cm³) ir mazāks nekā ūdens blīvums sasalšanas temperatūrā (0,9998 g/cm³), tāpēc šajos apstākļos ledus sasalstot izplešas. Spiedienos, kas ir lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kuru [[blīvums]] ir lielāks par ūdens blīvumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kofeīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 1,3,7-trimetil-1H-purīn-2,6(3H,7H)-dions
1,3,7-trimetilksantīns, teīns,
metilteobromīns, guaranīns, mateīns
|      ķīmiskā formula = C8H10N4O2
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 1200
|  kušanas temperatūra = 237 °C (bezūdens; pārkarsējot)
| viršanas temperatūra = 178 °C (sublimējas)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sieviete paliek sieviete
| operators =
| attēls = 1961 Une femme est une femme.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, drāma
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents =
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Žans Pols Belmondo]]
* [[Anna Karina]]
* [[Žans Klods Brialī]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''Une femme est une femme''
| studija = * ''Euro International Films''
* ''Rome Paris Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Unidex''
| izdošana = {{Filmas datums|1961|7|1|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]|1961|9|6|Francija}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|160 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}} (ASV)<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0055572/|title=A Woman Is a Woman (1961) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sieviete paliek sieviete"''' ({{Val|fr|Une femme est une femme}}) ir 1961. gada [[Francija]]s romantiska komēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pols Belmondo]], [[Anna Karina]] un [[Žans Klods Brialī]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kurts Kobeins
|Attēls = Nirvana around 1992.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Kurts Kobeins [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|2|20}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|1994|4|5|1967|2|20}}
|Vieta_dz =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1987]]—[[1994]]
|Izdevējkompānija = ''[[Sub Pop]]'', ''[[Geffen Records|DGC/Geffen]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
|Paraksts = Firma de Kurt Cobain.svg
}}

sentences: '''Bikini'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ir mazs, divdaļīgs sieviešu [[peldkostīms]]. Viena peldkostīma daļa aizsedz krūtis, bet otra cirksni un dažreiz sēžamvietu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Šefs Ādams Džons
 | oriģinālnos = ''Burnt''
 |      attēls = AdamsDzons.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džons Velss]]
 |  producents =
* [[Steisija Šera]]
* [[Ervīns Stovs]]
* Džons Velss
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Alīsia Vīkandere]]
* [[Omārs Sai]]
* [[Daniels Brīls]]
* [[Metjū Rīzs]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Emma Tompsone]]
 |      mūzika = [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Shiny Penny Productions]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Battle Mountain Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|10|22|Ņujorkas pirmizrāde|2015|10|30|ASV|2015|11|20|Latvija|}}
 |     ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burnt-2015|title=Burnt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adamjones.htm|title=Burnt (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|36,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Šefs Ādams Džons"''' ({{val|en|Burnt}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džons Velss]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Sjenna Millere]], [[Alīsia Vīkandere]], [[Omārs Sai]], [[Daniels Brīls]], [[Metjū Rīzs]], [[Uma Tūrmane]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|10|22||bez}} Ņujorkā.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Centra rajons (Rīga)|Rīgas Centra rajonā]].

sentences: '''Frīdrihs Kārlis Šmits''' (''Friedrich Karl Schmidt'', {{val|ru|Фёдор Богданович Шмидт}}; 1832–1908) bija [[Krievijas Impērija]]s [[ģeologs]], [[paleontologs]] un [[botāniķis]].

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Turdsena rags
|vietējais nosaukums =''Kapp Thordsen''
|attēls              = Dickson Land Kapp Thordsen IMG 7009.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Svalbāra#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Svalbāra]]
|apskalo             = [[Īsfjords]]
|atdala              =
|atdala1             =
|latd=78|latm=27|lats= 25|latNS=N
|longd=15|longm=27|longs=58|longEW=E
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{NOR}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorija
|valsts adm vienība1       = [[Svalbāra]]
|piezīme =
}}
'''Turdsena rags''' ({{val|no|Kapp Thordsen}}) ir [[zemesrags]] [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra|Svalbārā]]. Izvietojies [[Īsfjords|Īsfjorda]] ziemeļu krastā [[Diksona Zeme]]s dienvidu galā [[Ziemeļu Īsfjorda nacionālais parks|Ziemeļu Īsfjorda nacionālā parka]] teritorijā.

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irina Odojevceva
|     vārds_orig = ''Iraīda Heinike''
|         attēls = Odoevceva heinike.jpg
|     att_izmērs = 200
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki = Gustavs Heinike
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedri = Georgijs Ivanovs, Jakovs Gorbovs
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Ирина Владимировна Одоевцева''
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = Nikolajs Gumiļovs
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|        dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Baalšemtovs
|     vārds_orig = בעל שם טוב
|         attēls = Baal Shem of London.png
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Okopi (''Окопи''), [[Žečpospolita]]
([[Borščivas rajons]], [[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1760
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Medžibiža (''Меджибіж''), [[Žečpospolita]]
([[Letičivas rajons]], [[Hmeļnickas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rabīns, mistiķis, garīgais vadītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Besht Signature.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences: '''Gucuļi''' vai '''huculi''' ({{val|uk|Гуцули}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] etniska grupa,<ref>{{PZT|240|Guculi}}</ref> kas apdzīvo [[Ukraina]]s un [[Rumānija]]s pierobežu reģionus, uzskatāma par [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas īpašu apakšgrupu. Nosaukums pirmo reizi minēts 1816. gadā, kā apkārtējo iedzīvotāju izmantots vārds. Iespējamo gucuļu izcelsmi saista ar baltajiem horvātiem vai uličiem.

sentences:
s kalnos, kur ganās [[liellops|govis]] un [[mājas zirgs|zirgi]]]]
'''Ganības''' ir ar daudzgadīgiem [[lakstaugs|lakstaugiem]] apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots [[mājlops|mājlopu]] ganīšanai, kā arī [[siens|siena]] iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots [[lopkopība|lopkopībā]]. Ganības var būt gan dabiskas [[pļava]]s, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences: '''Estrogēni''' ir hormonu grupa, kam ir nozīme [[menstruālais cikls|menstruālajā ciklā]] un reprodukcijā. Tie ir galvenie sieviešu [[dzimumhormoni]]. Lai gan šis hormons zināmā apjomā izstrādājas arī vīrieša organismā, būtiski lielāks estrogēnu (precīzāk, [[estradiols|estradiola]]) daudzums ir sievietēm. Dabiskie estrogēni ir [[steroīdhormoni]], bet sintētiskie ir nesteroīdie. Estrogēni ir atrodami visos [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekos]], kā arī daļai [[Kukaiņi|kukaiņu]]. Estrogēni tiek lietoti arī kā [[hormonālā kontracepcija]], hormonu aizstājējterapijā sievietēm pēc [[menopauze|menopauzes]], kā arī [[Transseksuāļi|transseksuāļiem]]. Līdzīgi kā visi steroīdie hormoni, tie difundē caur šūnas membrānu. Nonākot šūnā, tie piesaistās un aktivē estrogēna receptorus, kas tālāk regulē dažādu [[Gēns|gēnu]] ekspresiju.<ref>Whitehead SA, Nussey S (2001). ''[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/?depth=10 Endocrinology: an integrated approach]''. Oxford: BIOS: Taylor & Francis. {{ISBN|1-85996-252-1}}.</ref>  Estrogēni ietekmē sievietes krūšu attīstību, menstruālo ciklu, intīmo veselību un [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Visaktīvākais no estrogēniem ir [[estradiols|estradiols.]]

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gnathostomulida Filospermoidea.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Filospermoidea}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gnathostomulida
| tips_lv =Gnatostomulīdi
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Gnatostomulīdi''' (''Gnathostomulida'') ir jūras [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] tips no [[Gnatiferas|gnatiferu]] kladas. Tiem ir mikroskopiski izmēri (0,5—1 mm, daži līdz 4 mm garumā). Gnatostomulīdi dzīvo [[jūra]]s seklūdenī (parasti līdz 25 metriem, retāk līdz 400 m) [[Dūņas|dūņainā]] smilšu gruntī. Tie spēj panest [[Skābeklis|skābekļa]] trūkumu, kā arī [[Sērūdeņradis|sērūdeņraža]] un organisko piesārņojumu. Aprakstītas ap 100 recentas sugas. Izmirušas formas nav zināmas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oskars Šindlers
|     vārds_orig = ''Oskar Schindler''
|         attēls =Oskar Schindler.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Svitavi|td=Čehija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 09
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija|Hildesheima}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gērtija Kori
|     vārds_orig = ''Gerty Cori''
|         attēls = Gerty Theresa Cori.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1896
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Prāga|td=Čehija}}
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Glendeila|2s=Misūri (štats)|3s=Glendeila (Misūri)|}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[glikogēns|glikogēna]] katalītiskās pārvēršanās norises noskaidrošana
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1947)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = DBpedia
| logo =
| screenshot =
| developer = Leipcigas Universitāte, Berlīnes Brīvā Universitāte, ''OpenLink Software''
| released = 23 January 2007
| latest_release_version = DBpedia Snapshot 2022-03
| latest_release_date = 2022.gada 2.maijs<ref>[https://www.dbpedia.org/blog/dbpedia-snapshot-2022-03-release/]</ref>
| operating_system = ''[[Virtuoso Universal Server]]''
| genre = [[Semantiskais tīmeklis]], ''Linked Data''
| programming language = [[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Java (valoda)|Java]], VSP
| license = [[GPL|GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website = [http://dbpedia.org dbpedia.org]|
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Karaīti''' jeb '''karaīmi''' ir [[jūdaisms|jūdaisma]] [[sekta]], kas atzīst tikai rakstīto ebreju [[Bībele]]s daļu, un, lai arī nenoliedz [[Talmūds|Talmūdu]], uzskata, ka katram pašam jāstudē [[Tora]] un jāpieņem pareizais lēmums. Karaītisms izveidojās 7.—9. gadsimtā [[Bagdāde|Bagdādē]], kas tajā laikā bija ievērojamākais jūdaisma centrs.

sentences:
spēku pārvietošanās [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijā]] un [[Grieķijas Karaliste|Grieķijā]]]]
'''Iebrukums Dienvidslāvijā''', arī '''Operācija 25''' vai '''Aprīļa karš''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''Априлски рат'') bija [[Ass valstis|Ass valstu]] ([[Trešais reihs|Vācijas]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karalistes]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]]) un [[Horvātijas Neatkarīgā valsts|Horvātijas]] (kas konflikta laikā pasludināja neatkarību) militārā agresija pret [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies balsamea|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies balsamea|suga_lv=Balzama baltegle|attēls=Abies balsamea.jpg|attēls2=}}
'''Balzama baltegle''' ({{val|la|Abies balsamea}}) ir [[priežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] Ziemeļamerikā.

sentences: '''Stāmerienas sagša''' ir sevišķi krāšņa [[villaine]], kas iegūta [[latgaļi|latgaļu]] apdzīvota novada [[senkapi|senkapos]]. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas pagastā]] pie [[Ludza ezers|Ludza ezera]], nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts [[Ernests Putniņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.letonika.lv/ | title=Putniņš Ernests}}</ref> atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.<ref>Brastiņš E. Stāmereenes sagša.- Latvijas Saule, 1923, 2.nr., 10.-12.lpp</ref>

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences: '''Priekšindoeiropiešu valodas''' jeb '''pirmsindoeiropiešu valodas''' ir neidentificējamu valodu grupa, kurā runāja [[Eiropa]]s, daļēji arī [[Āzija]]s iedzīvotāji pirms [[Indoeiropiešu pirmvaloda|indoeiropiešu pirmvalodā]] runājošo cilšu ierašanās. Uzskatīta, ka priekšindoeiropiešu valodu substrāts ir ietekmējis daudzas [[indoeiropiešu valodas]] gan vārdu krājuma, gan gramatikas ziņā. Vienīgās Eiropā saglabājušās pirmsindoeiropiešu valodas ir [[basku valoda]] un [[Kaukāza valodas]], bet Āzijā [[dravīdu valodas]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Rīgas Austrumu klīniskās universitātes slimnīcas stacionārs "Latvijas Onkoloģijas centrs"
| org/group           =
| image               = LOC-Latvijas onkoloģijas centrs - mikroskops - Panoramio.jpg
| alt                 =
| image_size          =
| caption             = Latvijas Onkoloģijas centrs (2010).
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| coordinates         =
| logo                = Logo-aslimnica-1.svg
| logo_size           =
| location            = Hipokrāta ielā 4
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             = [[Rīgas Austrumu klīniskā universitātes slimnīca]], [[Latvijas Infektoloģijas centrs]], [[Gaiļezers (slimnīca)]]
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{URL|http://www.aslimnica.lv}}
| other_links         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Trīsciems]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Trīsciems]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1964 Winter Olympics}}

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{atveidošana}}
{{Filozofa infokaste|skola=Anarhisms
Kontinentālā filozofija
1930. gadu nonkonformisti|reģions=Rietumu filozofija|laikmets=20. gadsimta filozofija|dz_vieta=[[Bordo]], [[Francija]]|m_vieta=[[Pesaka]], [[Francija]]|ietekmējis=
[[Greg Boyd (theologian)|Greg Boyd]], [[Kornēlijs Kastorjadis]], [[Vernard Eller]], [[Ivan Illich]], [[Teodors Kačinskis]], [[Randal Marlin]], [[Thomas Merton]], [[William Stringfellow]], [[Paul Virilio]], [[Langdon Winner]], [[John Zerzan]], [[Willem H. Vanderburg]]|ietekme_no=[[Žans Kalvins]], [[Sērens Kirkegors]], [[Kārlis Markss]], [[Pierre-Joseph Proudhon]], [[Christoph Blumhardt]], [[Karl Barth]], [[Nikolajs Berdjajevs]], [[Makss Vēbers]], [[Bernard Charbonneau]]|idejas=Tehnoloģiskā sabiedrība|attēls=Jacques Ellul, 1990 (cropped).jpg|att_nosaukums=Elils 1990. gadā|dz_gads=1912|dz_mēnesis=1|dz_diena=6|m_dat_alt={{Death date and age|1994|05|19|1912|01|06}}|dz_dat_alt=}}'''Žaks Elils''' ({{val|fr|Jacques Ellul}}''')''' (1912. gada 6. janvāris — 1994. gada 19. maijs) bija [[Franči|franču]] filozofs, [[Socioloģija|sociologs]], teologs bez formālas apmācības un [[profesors]], kurš bija ievērojams kristīgais anarhists. Elils bija ilggadējs Bordo Universitātes Juridiskās un ekonomikas zinātņu fakultātes vēstures un institūciju socioloģijas profesors. Būdams produktīvs [[rakstnieks]], savas dzīves laikā ir sarakstījis vairāk kā 60 grāmatas un vairāk kā 600 rakstus,<ref>Marva Dawn, Eugene Peterson, ''The Unnecessary Pastor: Rediscovering the Call'', Wm. B. Eerdmans Publishing, 2000, p. 103</ref> no kuriem daudzi apsprieda [[Propaganda|propagandu]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] ietekmi uz [[Sabiedrība|sabiedrību]], kā arī reliģijas un politikas mijiedarbību. Viņa darbu dominējošā tēma kopumā raisījās ap [[Tehnoloģija|mūsdienu tehnoloģiju]] radītajiem draudiem [[Brīvība|cilvēka brīvībai]] un [[reliģija]]i. Starp Elila ietekmīgākajām grāmatām ir ''Tehnoloģiskā Sabiedrība'' un ''Propaganda: Vīriešu attieksmju veidošanās''.

sentences:
[[File:Several brooms for sale in Japan.jpg|thumb|250px|Dažādas slotas]]
'''Slota''' ir slaucīšanas rīks, kas ir paredzēts [[grīda|grīdu]] vai citu līdzenu horizontālu virsmu slaucīšanai. Slota parasti sastāv no [[suka]]s, kas piestiprināta pie gara kāta. Slotas izgatavošanā var tikt izmantoti gan dabīgi, gan sintētiski materiāli. Slotas kāts var būt pat līdz 2 metrus garš, savukārt suka ir 20—50 cm plata.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2466''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2466''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2465]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada jūnijs
| Darbības_ilgums        = < 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2465]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2471]]''
}}
'''''Kosmos-2466''''' (''Космос-2466'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 738. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Milānas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = 856MilanoDuomo.JPG
| image_size            =
| caption               =
| location              = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| map_type              = Milāna
| latd  = 45 | latm  = 27 | lats  = 51 | latNS  = N
| longd =  9 | longm = 11 | longs = 29 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| province              =
| district              =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| facade_direction      = Rietumi
| groundbreaking        = 1386
| year_completed        = 1965
| construction_cost     =
| capacity              = 40 000
| length                = 158,5 m
| width                 = 92 m
| width_nave            = 16,75 m
| height_max            = 108 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 65,5|m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        = 135
| spire_height          = 108,5 m
| materials             =
}}
'''Milānas katedrāle''' jeb '''Milānas Doms''' ({{val|it|Duomo di Milano}}, {{val|lmo|Domm de Milan}}) ir [[Romas Katoļu baznīca]]s [[katedrāle]] [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]]. Dievnams atrodas plašajā [[Doma laukums (Milāna)|Doma laukumā]], kas ir pilsētas centrs gan ģeogrāfiskā, gan sociālā nozīmē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērmotie ļaudis
| attēls                   = PosterFunnyPeople.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Funny People''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Kleitons Taunsends]]
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džona Hills]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   =
* Džeisons Švarcmans
* [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Madison 23]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|7|20|Losandželosa|2009|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/funny-people-2009|title=Funny People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funnypeople.htm|title=Funny People (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ērmotie ļaudis"''' ({{val|en|Funny People}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Sets Rogens]], [[Leslija Manna]], [[Ēriks Bana]], [[Džona Hills]] un [[Džeisons Švarcmans]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|7|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Citas nozīmes|1223. gada pirmo karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada karagājiens uz Sakalu
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās uz [[Sakala]]s zemi.
|date=[[1223]]. gads
|place= [[Sakala]] un [[Nurmegunde]]s zemes
|result=Tika izpostītas Sakalas un Nurmegundes zemes
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=[[krustneši]],
 [[leti]] un [[līvi]],
[[Zobenbrāļu ordenis]]
|commander1=Sakalas novadu vecākie
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''1223. gada karagājiens uz Sakalu''' notika igauņu sacelšanās laikā 1223. gada sākumā pēc [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] un Zobenbrāļu ordeņa atkārtotas vienošanās par pakļauto Igaunijas zemju sadali. Tajā piedalījās bīskapam Albertam padotie [[krustneši]], [[leti]] un [[līvi]], kā arī [[Zobenbrāļu ordenis]].

sentences: '''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
'''Zemes kodols''' ir ļoti blīvs – 13 g/cm3 un pēc pašreizējiem priekšstatiem to veido [[dzelzs]] un [[niķelis]]. Dzelzs un niķelis ar šādu blīvumu var veidoties tikai ļoti liela spiediena ietekmē.<ref>Strautnieks, I. 2005. Zemes iekšējā uzbūve: lekcija. Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte, Rīga, Latvijas Universitāte</ref> Temperatūra iekšējā kodolā var sasniegt 5430 °C, kas līdzinās temperatūrai uz [[Saule]]s.
{{Zemes iekšējā uzbūve}}

sentences:
[[51. autobusu maršruts (Ščecina)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Ščecina)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Ščecina)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Ščecina)|54]]{{·}} [[56. autobusu maršruts (Ščecina)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Ščecina)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Ščecina)|58]]{{·}} [[59. autobusu maršruts (Ščecina)|59]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Ščecina)|60]]{{·}} [[61. autobusu maršruts (Ščecina)|61]]{{·}} [[62. autobusu maršruts (Ščecina)|62]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Ščecina)|63]]{{·}} [[64. autobusu maršruts (Ščecina)|64]]
[[65. autobusu maršruts (Ščecina)|65]]{{·}} [[66. autobusu maršruts (Ščecina)|66]]{{·}} [[67. autobusu maršruts (Ščecina)|67]]{{·}} [[68. autobusu maršruts (Ščecina)|68]]{{·}} [[69. autobusu maršruts (Ščecina)|69]]{{·}} [[70. autobusu maršruts (Ščecina)|70]]{{·}} [[71. autobusu maršruts (Ščecina)|71]]{{·}} [[72. autobusu maršruts (Ščecina)|72]]{{·}} [[73. autobusu maršruts (Ščecina)|73]]{{·}} [[74. autobusu maršruts (Ščecina)|74]]{{·}} [[75. autobusu maršruts (Ščecina)|75]]{{·}} [[76. autobusu maršruts (Ščecina)|76]]{{·}} [[77. autobusu maršruts (Ščecina)|77]]
[[78. autobusu maršruts (Ščecina)|78]]{{·}} [[79. autobusu maršruts (Ščecina)|79]]{{·}} [[80. autobusu maršruts (Ščecina)|80]]{{·}} [[81. autobusu maršruts (Ščecina)|81]]{{·}} [[82. autobusu maršruts (Ščecina)|82]]{{·}} [[83. autobusu maršruts (Ščecina)|83]]{{·}} [[84. autobusu maršruts (Ščecina)|84]]{{·}} [[85. autobusu maršruts (Ščecina)|85]]{{·}} [[86. autobusu maršruts (Ščecina)|86]]{{·}} [[87. autobusu maršruts (Ščecina)|87]]{{·}} [[88. autobusu maršruts (Ščecina)|88]]{{·}} [[91. autobusu maršruts (Ščecina)|91]]{{·}} [[93. autobusu maršruts (Ščecina)|93]]
[[94. autobusu maršruts (Ščecina)|94]]{{·}} [[95. autobusu maršruts (Ščecina)|95]]{{·}} [[96. autobusu maršruts (Ščecina)|96]]{{·}} [[97. autobusu maršruts (Ščecina)|97]]{{·}} [[98. autobusu maršruts (Ščecina)|98]]{{·}} [[99. autobusu maršruts (Ščecina)|99]]{{·}} [[101. autobusu maršruts (Ščecina)|101]]{{·}} [[102. autobusu maršruts (Ščecina)|102]]{{·}} [[103. autobusu maršruts (Ščecina)|103]]{{·}} [[105. autobusu maršruts (Ščecina)|105]]{{·}} [[106. autobusu maršruts (Ščecina)|106]]{{·}} [[107. autobusu maršruts (Ščecina)|107]]
[[108. autobusu maršruts (Ščecina)|108]]{{·}} [[109. autobusu maršruts (Ščecina)|109]]{{·}} [[110. autobusu maršruts (Ščecina)|110]]{{·}} [[111. autobusu maršruts (Ščecina)|111]]{{·}} [[121. autobusu maršruts (Ščecina)|121]]{{·}} [[122. autobusu maršruts (Ščecina)|122]]{{·}} [[123. autobusu maršruts (Ščecina)|123]]{{·}} [[124. autobusu maršruts (Ščecina)|124]]{{·}} [[901. autobusu maršruts (Ščecina)|901]]{{·}} [[904. autobusu maršruts (Ščecina)|904]]{{·}} [[908. autobusu maršruts (Ščecina)|908]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Heincs Pīrangs
| image         =
| imagesize     = 150px
| caption       =
| birthname     = ''Heinrihs Gerhards Pīrangs''
| birthdate     = {{dat|1876|09|10|}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1936|02|20|}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896-1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences:
{{Upes infokaste
| attēls            = Weserhb.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vēzere pie Brēmenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Fulda (upe)|Fulda]], [[Vera (upe)|Vera]]
| ieteka            = [[Vatu jūra]]
| sāk_plat_d=51| sāk_plat_m=25| sāk_plat_s=17| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=9 | sāk_gar_m=38| sāk_gar_s=53| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53| iet_plat_m=32| iet_plat_s=08| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=33| iet_gar_s=56| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
| garums            = 452
| iztekas_augstums  = 116
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 79
| gada_notece       =
| baseins           = 46 306
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}
'''Vēzere''' ({{val|de|Weser}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. Sākas, satekot [[Fulda (upe)|Fuldai]] un [[Vera (upe)|Verai]], ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]] pie [[Brēmene]]s.<ref>{{PZT|756}}</ref> Augštecē tek caur kalnainu apvidu, sauktu [[Vēzerberglande|Vēzerberglandi]] (''Weserbergland''), kur tek pa dziļu ieleju. Lejtecē iztaisnota. Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Bordmens''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Vangaži]]
[[Kategorija:Ielas Ropažu novadā|Vangaži]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Vangaži]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Pauls Hermanis fon Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Hermann von Lieven''
|         attēls = Paul Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Krimuldas muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Teplice]], [[Bohēmijas karaliste]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Georgs Līvens, Marija Anrepa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon der Pālena, 1842—1920)
|          bērni = [[Anatols Leonīds Līvens|Anatols]], [[Pauls Līvens|Pauls]], Marija, Aleksandra, Sofija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Hermanis fon Līvens''' ({{val|de|Paul Hermann von Lieven}}; 1821—1881) bija [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[Krievijas Impērija]]s galminieks, [[firsts]] ([[kņazs]]), [[Vidzemes landmaršals]] (1862—1866). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences: '''Borāti''' ir [[borskābe]]s [[sāļi]]. Par borātiem dēvē arī bororganiskos savienojumus — borskābes [[esteri|esterus]], piemēram, [[borskābes metilesteris|borskābes metilesteri]] sauc par metilborātu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{infokaste+}}
'''Kodijs Kolodziejziks''', plašāk pazīstams kā '''Kodijs Ko''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Cody Kolodziejzyk;'' dzimis 1990. gada 22. novembrī) ir kanādiešu izcelsmes ''[[YouTube]]'' personība. Kolodziejziks plaši pazīstams arī ar saviem klipiem aplikācijā ''[[Vine]]''. Šobrīd dzīvo Venisā, [[Losandželosa|Losandželosā]] un ir daļa komēdijas dueta ''Tiny Meat Gang''.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/user/codyko69/about|title=Cody Ko|last=|first=|website=Youtube|access-date=January 24, 2019|date=}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Kortesa''' var būt:

sentences:
{{līdzīgs|insulīns}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Inulīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = polifruktoze
|           CAS numurs = 9005-80-5
|      ķīmiskā formula = C6nH10n+2O5n+1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 178—181 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Inulīns''' ir [[augi|augu]] rezerves [[polisaharīds]], kas [[ciete]]s vietā dabīgi veidojas un uzkrājas [[dālijas|dāliju]] [[gumi|gumos]], kā arī [[pienenes|pieneņu]] un [[cigoriņi|cigoriņu]] saknēs. Atrodams arī [[sīpoli|sīpolu]], [[puravi|puravu]], [[ķiploki|ķiploku]], [[banāni|banānu]] sastāvā.<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=50}}</ref> No dažādiem augiem iegūtais inulīns nav strukturāli identisks — atšķiras tā polimerizācijas pakāpe (tādēļ atšķiras arī vielas [[molmasa]]).

sentences:
{{koordinātas+}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Rīgas pilsētas Dzemdību nams
| org/group           =
| image               = Miera 45 (2).jpg
| alt                 =
| image_size          = 275px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd= 56.9670167 | latm= | lats= | latNS=N
| longd=24.1337663 | longm= | longss= | longEW=E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Miera iela 45|3s=Miera iela (Rīga)}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1947
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.dzemdibu-nams.lv}}
| other_links         =
}}
'''Rīgas pilsētas Dzemdību nams''' ir medicīnas iestāde, [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]. Tā atrodas [[Miera iela (Rīga)|Miera ielā 45]], [[Rīga|Rīgā]]. Dzemdību nams dibināts 1947. gadā kā '''Rīgas pilsētas 1. dzemdību nams''', 2000. gadā tika iegūts pašreizējais nosaukums.<ref name="lat">{{LAT e|2|239}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlija Vilsona karš
| attēls                   = Charliewilsonwarposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie Wilson's War''
| žanrs                    = drāma, komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* [[Toms Henkss]]
| scenārija autors         = [[Ārons Sorkins]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Neds Bītijs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Participant Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|21||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/charlie-wilsons-war-2007|title=Charlie Wilson's War|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 28, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliewilsonswar.htm|title=Charlie Wilson's War (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Čārlija Vilsona karš"''' ({{val|en|Charlie Wilson's War}}) ir 2007. gada ASV biogrāfiska kinokomēdija, kas balstīta uz Džordža Krila tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džūlija Robertsa]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]] un [[Neds Bītijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|21||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Simt soļu ceļojums
| operators =
| attēls = The Hundred Foot Journey (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Lase Halstrēms]]
| producents = * [[Džuljeta Bleika]]
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* [[Opra Vinfrija]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| aktieri = * [[Helēna Mirena]]
* [[Oms Puri]]
* [[Manišs Dajals]]
* [[Šarlote Le Bona]]
| mūzika = [[A. R. Rahmans]]
| oriģinālnos = ''The Hundred-Foot Journey''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Reliance Entertainment''
* ''Participant Media''
* ''ImageNation Abu Dhabi''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Harpo Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''Mister Smith Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|8|4}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[hindi]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|89,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2980648/?ref_=bo_se_r_1|title=The Hundred-Foot Journey (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Simt soļu ceļojums"''' ({{Val|en|The Hundred-Foot Journey}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Helēna Mirena]], [[Oms Puri]], [[Manišs Dajals]] un [[Šarlote Le Bona]]. Filma balstīta uz [[Ričards K. Moraišs|Ričarda K. Moraiša]] tāda paša nosaukuma 2010. gada romānu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inesa Kraveca
 |      vārds_orig = ''Інеса Кравець''
 |          attēls = Inessa Kravets IAAF Championships 1995.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Inesa Kraveca 1995. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|10|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dņepropetrovska|td=Ukraina|3s=Dņipro}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,50 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 7,37 m
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Inesa Kraveca''' ({{val|uk|Інеса Миколаївна Кравець}}; dzimusi {{dat|1966|10|5}}) ir bijusī [[ukraiņi|ukraiņu]] [[vieglatlēte]]. Startējusi [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. I. Kraveca bija [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] trīssoļlēkšanā no 1995. līdz 2021. gadam ([[Tokijas olimpiskās spēles (2020)|Tokijas olimpiskajās spēlēs]] viņas rekordu pārspēja [[Julimara Rohasa]]).

sentences: Latviešu elektroniskās mūzikas grupa "[[Instrumenti]]" izdevusi trīs albumus, pirmais tās albums "Tru" (2011) Latvijā saņēmis Zelta diska statusu.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Australia|Austrālija}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name = Starptautiskā Korespondencšaha federācija
|image =
|size = 180px
|motto = Amici Sumus
|type = Sporta federācija
|formation = {{dat|1951}}
|headquarters = [[Šveice]]
|membership =
|leader_title = Prezidents
|leader_name = Eriks Ruhs
|language = [[angļu valoda]]
|website= http://www.iccf.com
|}}
'''Starptautiskā Korespondencšaha federācija (ICCF)''' ({{val-en|ICCF - International Correspondence Chess Federation}}) ir starptautiska [[korespondencšahs|korespondencšaha]] [[organizācija]], kas apvieno nacionālās organizācijas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Staburaga pagasts
| karte             = Staburaga_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Staburaga pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Staburaga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs2           = [[Staburags (ciems)|Staburags]]
| platība           = 58,5
| iedzīvotāji       = 450<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 450 / 58.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Koptu kalendārs''', dēvēts arī par '''Aleksandrijas kalendāru''', ir [[kalendārs]], ko izmanto [[Koptu pareizticīgā baznīca]]. Šis kalendārs ir balstīts uz [[Senēģiptiešu kalendārs|senēģiptiešu kalendāru]].

sentences: '''Ebolas slimības epidēmija Rietumāfrikā''' bija '''[[Ebolas vīrusslimība]]s uzliesmojums [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]''' laika posmā no 2013. līdz 2015. gadam, kas ir līdz šim lielākais šīs slimības uzliesmojums pasaulē. Pirmais saslimšanas gadījums notika [[Gvineja|Gvinejā]] 2013. gada decembrī.<ref>[http://www.dddmag.com/news/2014/07/ebola-crisis-triggers-health-emergency Ebola Crisis Triggers Health Emergency], Drug Discov. Dev. Atjaunots: {{dat|2014|09|11}}. {{en ikona}}</ref> Pēc tam vīrusslimība no Gvinejas izplatījās uz citām Rietumāfrikas valstīm: [[Libērija|Libēriju]], [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], mazākā mērā [[Nigērija|Nigēriju]] un [[Mali]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{interviki+}}
'''Elastīgais budžets''' ir budžets, kurā uzskatāmi parādītas atšķirības starp fiksētajām un mainīgajām izmaksām un paredzētas iespējamās izmaiņas atkarībā no darbības apjoma. Elastīgā budžeta izstrādāšanā tiek izmantoti mainīgo izmaksu pašizmaksas kalkulācijas un kritiskā punkta analīzes principi. Elastīgo budžetu izmanto divējādi kā plānošanai jeb budžeta izstrādāšanai, lai noteiktu, kā mainīsies peļņa atkarībā no sasniegtā darbības apjoma, izstrādā budžeta variantus vairākiem dažādiem darbības apjomiem un arī kontrolei jeb noviržu analīzei, lai attiecīgi izmainīti budžeta dati tiek izmantoti, lai salīdzinātu katra perioda beigās faktiskos rezultātus ar plānotajiem. Sagatavojot elastīgo budžetu, nepieciešams noteikt to, kā izmaksas un ieņēmumi mainās atkarībā no darbības apjoma. Pārdošanas ieņēmumi noteikti mainās atkarībā no pārdošanas apjoma, bet tiešās materiālu un arī darba izmaksas — no ražošanas apjoma. Atsevišķos gadījumos vispārējās izmaksas pareizāk būtu paredzēt kā jauktās izmaksas (daļēji fiksētas un daļēji mainīgas), kas mainās atkarībā no citiem rādītājiem, nevis pārdošanas vai ražošanas apjoma.

sentences: '''Brunovi''' ({{val|de|von Brunnow}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no [[Pomerānija]]s un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1620]]. gadā Brunovus ierakstīja [[Kurzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džuzepe Džakoza
|     vārds_orig = ''Giuseppe Giacosa''
|         attēls = Giacosa Giuseppe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1847
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Pjemonta]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[librets|libretists]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Džuzepe Džakoza''' ({{val|it|Giuseppe Giacosa}}, dzimis {{dat|1847|10|21}}, miris {{dat|1906|9|1}}) bija [[itāļi|itāļu]] [[dzejnieks]], [[dramaturgs]] un [[librets|libretists]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henriks Magnuss fon Budenbroks
|     vārds_orig = ''Henrik Magnus von Buddenbrock''
|         attēls = Henrik Magnus Buddenbrock (1685–1743).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1685
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br />({{LAT}}/{{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1743
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Heinrihs Gothards fon Budenbroks (''Essenhof'' (Esenu muižas), ''Fehren'', ''Kaipen'' ([[Ķeipene]]s īpašnieks), māte - Šarlote, dzimusi Kronmane
|          brāļi = [[Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Magdalēna Elizabete, dzimusi Rāma
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences: '''Kristālrežģis''' ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos.<ref name="zommers">K. Zommers, Ķīmijas rokasgrāmata, Rīga, Zvaigzne, 1981, "Cietās vielās daļiņas visbiežāk izvietotas tā, ka tās veido kristālrežģus, piemēram, atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģus. Ķīmiskie elementi un to savienojumi var veidot dažādas formas jeb '''modifikācijas'''. Modifikāciju veidošanos nosaka noteikts atomu izvietojums kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums dimanta kristālrežģī (atomu kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums grafīta kristālrežģī (atomu kristālrežģī).</ref> Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām.<ref name="zommers" /> Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par [[alotrops|alotropiem]], piemēram, [[ogleklis|ogleklim]] ir vairāki alotropi, tostarp [[grafīts]] un [[dimants]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zinaīda Lazda
|         vārds_orig =
|             attēls = Lazda Zinaida.PNG
|         att_izmērs = 250px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1902
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Seilema|3s=Seilema (Oregona)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Zinaīda Lazda''' (īstajā vārdā '''Zinaīda Zelma Šreibere'''; dzimusi {{dat|1902|6|6}}, mirusi {{dat|1957|11|7}})<ref name="lat">{{LAT e|4|64.—65}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]]. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences:
s spektrā]]
'''Absorbcijas spektrs''' ir [[gāze|gāzu]], šķidrumu, cietu vielu absorbēto [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko viļņu]] sadalījums pa viļņu garumiem vai [[frekvence|frekvencēm]]. Absorbcijas līnijspektrā uz nepārtrauktā baltās gaismas spektra fona redzamās tumšās līnijas atbilst [[atoms|atoma]] absorbēto gaismas [[kvantu enerģija]]i.

sentences:
([[Citroën Xsara]]) atrodas vadošajā pozīcijā, 2004. gada kvalifikācijā]]
'''Rallijkross''' ir [[Autosports|autosporta]] veids, kas norisinās slēgtā dažādu segumu apļa [[Sacīkšu trase|trasē]] ar speciāli šim sporta veidam sagatavotām sacīkšu [[Automašīna|automašīnām]]. Šis sporta veids lielākoties ir populārs [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Francija|Francijā]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Indranu pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Indrānu pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Meks
|     vārds_orig = ''Karl von Meck''
''Карл Фёдорович Фон Мекк''
|         attēls = Karl von Meck.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Slampe]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Nadežda fon Meka]], dzimusi Frolovska
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Klēmenss fon Meternihs
| vārds_orģ           = ''Klemens von Metternich''
| attēls              = Prince Metternich by Lawrence.jpeg
| att_izm             =
| apraksts            = Klēmensa fon Meterniha 1815. gada portrets

| amats               = Austrijas impērijas kanclers
| term_sākums         = {{dat|1821|5|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1848|3|13|N}}
| monarhs             =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| amats2              = Austrijas impērijas ārlietu ministrs
| term_sākums2        = {{dat|1809|10|8|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1848|3|13|N}}
| monarhs2            =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| dzim_dati           = {{dat|1773|5|15}}
| dzim_vieta          = [[Koblenca]], [[Trīras kūrfirstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1859|6|11|1773|5|15}}
| mir_vieta           = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
* [[Strasbūras Universitāte]]
* [[Maincas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            = Signatur Klemens Wenzel Lothar von Metternich.PNG
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Klēmenss Vencels fon Meternihs''' ({{val|de|Klemens Wenzel Nepomuk Lothar, Fürst von Metternich-Winneburg zu Beilstein}}; dzimis {{dat|1773|5|15}}, miris {{dat|1859|6|11}}) bija [[Austrijas impērija]]s politiķis un valstsvīrs.

sentences:
ir viens no visiespaidīgākajiem elektrības izpausmes veidiem]]
{{commonscat|Electricity|elektrība}}
'''Elektrība''' ({{val-la|electricitas}}) ir procesu kopums, kura pamatā ir [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] vai elektrizētu ķermeņu kustība un mijiedarbība. Bieži ar vārdu "elektrība" saprot [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vai [[elektroenerģija|elektroenerģiju]], kas pārsvarā tiek izmantota, lai nodrošinātu [[gaisma|gaismu]], [[siltums|siltumu]] un darbinātu [[elektroierīce]]s mājsaimniecībās, uzņēmumos un citur. Ar terminu "elektrība" dažreiz arī apzīmē [[elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]], [[elektriskais lauks|elektrisko lauku]] un [[elektromagnētiskā lauka potenciāls|elektriskā lauka potenciālu]]. Elektroenerģija tiek izmantota arī kā [[alternatīva degviela|alternatīvs enerģijas veids]] transportlīdzekļu darbināšanai.

sentences: '''Atakamas Lielā milimetru ierinda'''<ref>[http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=milimetru%20ierinda&id=932357&g=1 Letonika.lv ieraksts]</ref> (''Atacama Large Millimeter/submillimeter Array'', ALMA) ir starptautisks astronomisks projekts — milimetru un submilimetru diapazona [[radioteleskops|radioteleskopi]], kas apvienoti vienotā [[radiointerferometrs|radiointerferometrā]]. ALMA atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]] [[Čīle]]s ziemeļos. Tā kā atrašanās sausos apstākļos lielā augstumā ir absolūti nepieciešama darbībai milimetru viļņu diapazonā, teleskopu ierinda ir izveidota uz Čahnantora plato 5000 metru augstumā virs jūras līmeņa netālu no Jano de Čahnantoras observatorijas (''Llano de Chajnantor Observatory'') un APEX (''Atacama Pathfinder Experiment'') teleskopa. Ir cerība, ka ALMA, kura sastāv no 66 radioteleskopiem 12 m (39 pēdu) un 7 m (23 pēdu) diametrā, kas uztver milimetru un submilimetru viļņu garumā, sniegs ieskatu [[zvaigzne|zvaigžņu]] izcelsmē agrīnajā [[Visums|Visumā]], kā arī detalizētus vietējo zvaigžņu un planētu formācijas attēlus.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Potalas pils
| native_name = པོ་ཏ་ལ
| image =布达拉宫.jpg
| caption =
| locmapin = Tibeta (Ķīna)
| lat_degrees =29
| lat_minutes =39
| lat_seconds =28
| lat_direction =N
| long_degrees =91
| long_minutes =7
| long_seconds =1
| long_direction =E
| location ={{vieta|Ķīna|Tibeta|Lhasa}}
| founded =
| built =1645
| built_for =[[Dalailama]]
| demolished =
| rebuilt =
| restored =
| restored_by =
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| owner =
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iv, vi
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/707 707]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CHN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āzija
|   designation1_free3name = Paplašināšana
|  designation1_free3value = 2000, 2001
}}
}}
'''Potalas pils''' ({{val|bo|པོ་ཏ་ལ}}; {{zh|s=布达拉宫|t=布達拉宮|p=Bùdálā Gōng}}) bija [[Dalailamas]] rezidence līdz 1959. gadam, kad tibetiešu sacelšanās laikā [[14. Dalailama]] pameta dzimteni un devās uz [[Indija|Indiju]]. Atrodas [[Lhasa|Lhasā]], [[Tibetas autonomais reģions|Tibetas autonomajā reģionā]], [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leucoagaricus nympharum.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Leucoagaricus
| ģints_lv =Sārtsporenes
| suga =L. nympharum
| suga_lv =Meiteņu dižsardzene
| binomial = Leucoagaricus nympharum
| kategorijas =nē
}}
'''Meiteņu dižsardzene''', agrāk '''meiteņu saulsardzene''' (''Leucoagaricus nympharum'' jeb ''Macrolepiota puellaris'') ir Latvijā ļoti reta [[atmateņu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]], bet aizsargājami retuma dēļ. Suga iekļauta [[Latvijas īpaši aizsargājamo sugu saraksts|Latvijas īpaši aizsargājamo sugu sarakstā]].<ref>[https://likumi.lv/doc.php?id=12821 Noteikumi par īpaši aizsargājamo sugu (...) sarakstu, p. 9.14]</ref> Sēne mūsdienās pārcelta no [[dižsardzeņu ģints]] uz [[Sārtsporeņu ģints|sārtsporeņu ģinti]] ar attiecīgu latīniskā nosaukuma maiņu,<ref>[http://www.mycobank.org/Biolomics.aspx?Table=Mycobank&MycoBankNr_=299979 Mycobank: Macrolepiota puellaris]</ref> bet latviskais nosaukums avotos tiek saglabāts vecais, lai gan tehniski tagad tā būtu jāsauc par '''meiteņu sārtsporeni'''.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Salamajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Salamajärvi national park.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.266667 | latNS  = N
| longd = 24.75 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 62 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/salamajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Salamajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2721494"
}
</mapframe>
'''Salamajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Salamajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Viduspohjanmā]] un [[Vidussomija]] reģionos, [[Somenselke]]s apvidū, kas ir pauguru grēda, kas atdala [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] baseinu no [[Somu līcis|Somu līča]] baseina. Nacionālā parka teritorija bagāta [[kūdrājs|kūdrājiem]], izveidotas pārgājienu takas 70 kilometru garumā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|svētu zilbi un mantru hinduismā un budismā|OM|Om}}
 rakstībā]]
'''''Om''''' ({{val|sa|ॐ}}, {{izrunā|oːm}}) jeb '''''Aum''''' ([[vēdas|vēdiskā]] izruna: {{IPA|[ɐwm]}}) ir svēta [[zilbe]] un garīgs simbols vairākās [[Indija]]s reliģijās. Tā ir [[mantra]] un ar to sākas visas lūgšanas [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Hinduismā tas ir viens no nozīmīgākajiem garīgajiem simboliem, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi. Zilbi izmanto [[vēdas|vēdu]], [[upanišadas|upanišadu]] un citu svēto rakstu nodaļu sākumos un beigās. Upanišadas izskaidro ''Om'' kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

sentences: '''Parīzes birža''' ('''''Bourse de Paris''''') bija [[Francija]]s [[fondu birža]] [[Parīze|Parīzē]]. Dibināta 1724. gadā. Kopš 2000. gada tā zināma kā ''[[Euronext Paris]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Karstgalvji
| operators =
| attēls = Hot Shots 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džims Eibrahams]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerijs Elviss]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Džons Kraiers]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Bills Ērvins]]
* [[Loids Bridžess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hot Shots!''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|7|31}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|181,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2019067393/weekend/|title=
Hot Shots! |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Karstgalvji 2]]"
| imdb =
}}'''Karstgalvji''' ({{Val|en|Hot Shots!}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džims Eibrahams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Šīns]], [[Kerijs Elviss]], [[Valērija Golino]], [[Džons Kraiers]], [[Kevins Danns]], [[Bills Ērvins]] un [[Loids Bridžess]].

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Old Prussians|Senprūši}}
{{Pamatraksts|Senprūši}}

sentences: '''Ilūkstes apriņķa muižu nosaukumi''' ir viens no avotiem [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķa]] un Latvijas vēstures izziņai.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Torņakalns (nozīmju atdalīšana)|Torņakalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Torņakalns
|attels             =
|paraksts           = [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas iela]] Torņakalnā. [[2010. gads]].
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Bieķensala]]
[[Mūkusala]]
|platiba            = 3,210 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 401 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rīgas Lutera baznīca|Torņakalna baznīca]]
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]]
[[LU Dabaszinātņu akadēmiskais centrs]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]], [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]], [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]], [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]], [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         = [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Vilciens
|pasta_indekss      = LV-1004
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/tornakalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Iglu''' ({{val-iu|ᐃᒡᓗ}}, ''iglu'', {{izrunā|iɣ.'lu}}), arī '''igla''', ir no [[sniegs|sniega]] celts [[mājoklis]], kas ir raksturīgs [[Kanāda]]s ziemeļos dzīvojošajiem [[inuīti]]em. To parasti veido no sniegā izcirstiem bluķiem, un pēc ārējā izskata atgādina [[kupols|kupolu]]. Šādā mājoklī parasti dzīvo [[medības|medību]] laikā, kad ir nepieciešams patverties no liela aukstuma. Lai būtu siltāk, parasti tā sienas no iekšpuses izklāj ar [[āda (materiāls)|ādām]]. Iglu iekšpusē gaisa temperatūra ir no −7 °C līdz +16 °C.

sentences:
s laikā veidots Ahuras Mazdas attēlojums klintī]]
'''Ahura Mazda''' ({{val|ae|𐬀𐬵𐬎𐬭𐬋 𐬨𐬀𐬰𐬛𐬃}}, ''Ahurō Mazdā̊'', {{val|fa|آهورا مزدا}}, ''Âhurâ Mazdâ'') ir galvenā dievība [[zoroastrisms|zoroastrismā]]. Ahura Mazda tiek uzskatīts par absolūtu, visvarenāko un visgudrāko būtni, kura pārvalda pasaules kārtību. Viņš simbolizē [[labestība|labestību]], [[gudrība|gudrību]] un [[taisnīgums|taisnīgumu]]. Zoroastrismā pastāv duālisms starp labo un ļauno, un Ahura Mazda ir labo spēku pārstāvis. Viņa pretinieks ir [[Angra Mainju]], kas simbolizē ļauno un netaisnību pasaulē. Ahura Mazda kā dievība aprakstīta galvenokārt [[Avesta|Avestā]], kas ir zoroastrisma svēto tekstu krājums. Tur aprakstītas Ahuras Mazdas īpašības, mācības un ar viņu saistīto rituālu darbības.

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikipēdija (''Wikipedia'')
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Brīva enciklopēdija, ko
ikviens var labot
| veids                = [[interneta enciklopēdija]]
| valsts               = {{flaga|ASV}} [[Santakrusa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          = [[Džimijs Veilss]],
[[Lerijs Sendžers]]<ref name=Sidener>{{en ikona}} {{Ziņu atsauce | url = http://www.signonsandiego.com/uniontrib/20041206/news_mz1b6encyclo.html | author = Jonathan Sidener | title = Everyone's Encyclopedia | work = The San Diego Union-Tribune | accessdate = 2006-10-15}}</ref>
| darbību_uzsāka       = {{dat|2001|1|15}}
| valodas              = 269 aktīvas (281 kopā)
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flaga|ASV}} 6. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/US | title= Alexa - Top Sites in United States | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2016-04-09 | archive-url= https://web.archive.org/web/20160409001248/http://www.alexa.com/topsites/countries/US }}</ref>
{{flaga|Vācija}} 7. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/DE | title= Alexa - Top Sites in Germany | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2014-08-28 | archive-url= https://web.archive.org/web/20140828060304/http://www.alexa.com/topsites/countries/DE }}</ref>
{{flaga|Igaunija}} 7. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/EE | title= Alexa - Top Sites in Estonia | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2011-09-02 | archive-url= https://web.archive.org/web/20110902102932/http://www.alexa.com/topsites/countries/EE }}</ref>
{{flaga|Francija}} 5. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/FR | title= Alexa - Top Sites in France | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2016-04-04 | archive-url= https://web.archive.org/web/20160404030104/http://www.alexa.com/topsites/countries/FR }}</ref>
{{flaga|Lietuva}} 9. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/LT | title= Alexa - Top Sites in Lithuania | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2015-02-07 | archive-url= https://web.archive.org/web/20150207100004/http://www.alexa.com/topsites/countries/LT }}</ref>
{{flaga|Apvienotā Karaliste}} 9. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/GB | title= Alexa - Top Sites in United Kingdom | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2014-07-13 | archive-url= https://web.archive.org/web/20140713140702/http://www.alexa.com/topsites/countries/GB }}</ref>
{{flaga|Latvija}} 13. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/LV | title= Alexa - Top Sites in Latvia | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2014-11-13 | archive-url= https://web.archive.org/web/20141113065637/http://www.alexa.com/topsites/countries/LV }}</ref>
| mājas_lapa           = [http://www.wikipedia.org/ wikipedia.org]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Naked City''
| operators =
| attēls = Naked City (1947 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Džūlss Dasēns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Berijs Ficdžeralds]]
* [[Hauards Dafs]]
* [[Dorotija Hārta]]
* [[Dons Teilors]]
| mūzika = * [[Miklošs Roža]]
* [[Frenks Skiners]]
| oriģinālnos = ''The Naked City''
| studija = ''Mark Hellinger Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|3|4}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Naked City''''' ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džūlss Dasēns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Ficdžeralds]], [[Hauards Dafs]], [[Dorotija Hārta]] un [[Dons Teilors]].

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džonatans Svifts
|         vārds_orig = ''Jonathan Swift''
|             attēls = Jonathan Swift by Charles Jervas detail.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1667
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1745
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Īrija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = Vīrietis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Gulivera ceļojumi]]", "Grāmatu kauja", "Mucas pasaka"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Džonatans Svifts''' ({{val|en|Jonathan Swift}}; dzimis {{dat|1667|11|30}}; miris {{dat|1754|10|19}}) bija angļu-īru rakstnieks, satīriķis. 1714. gadā viņš tika iecelts par [[Dublina]]s Svētā Patrika katedrāles [[Dekāns (garīdznieks)|dekānu]].

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čeņs Guančens
|     vārds_orig = ({{val-zh|陈光诚}}, {{zh-p|Chén Guāngchéng}}
|         attēls = Chen_Guangcheng_at_US_Embassy_May_1,_2012.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liņi]], [[Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[haņi|haņs]]
|   nodarbošanās = [[Cilvēktiesību aizstāvis]], [[disidents]], [[jurists]]
|        dzimums = Vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lielās Zunda salas
|attēls              = MtKinabalu view from kundasan.jpg
|attēla paraksts     = [[Kinabalu]] kalns [[Kalimantāna]]s salā
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = LocationGreaterSundaIslands.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          = [[Zunda salas]]
|latd=0|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=110|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 1 500 000
|garums              = 3370
|platums             = 1800
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kinabalu]]
|augstums            = 4095
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Kalimantāna]], [[Sumatra]], [[Sulavesi]], [[Java (sala)|Java]]
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{BRN}}
{{IDN}}
{{MYS}}
|iedzīvotāji         = 180 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             = 120
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Džakarta]]
|piezīme =
}}
'''Lielās Zunda salas''' ir [[arhipelāgs]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], [[Malajas arhipelāgs|Malajas arhipelāga]] [[Zunda salas|Zunda salu]] galvenā daļa.<ref>{{PZT|425}}</ref> Izvietojušās starp [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]] dienvidos un [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūru]] un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] ziemeļos. Arhipelāgā ietilpst vairāki simti salu, no kurām galvenās ir [[Kalimantāna]], [[Sumatra]], [[Sulavesi]], [[Java (sala)|Java]]. Salas pieder vai uz tām izvietojušās [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Bruneja]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Planīcas ieleja
|attēls                 = Julian Alps - mountain3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats no Planīcas uz kalniem tās austrumpusē
 | pushpin_map           = Slovēnija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =46|lat_min =28 |lat_sec =37
|lon_dir =E |lon_deg =13|lon_min =43 |lon_sec =20
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}
|ģeo_apgabals           = Jūlija Alpi
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 850—870
|pilsētas               = Rateče
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
{{cita nozīme|patogēnu|datorprogrammu, kura spēj patstāvīgi vairoties un inficēt datoru,|datorvīruss}}
 modelis]]
'''Vīruss''' ({{val-la|virus}} — ‘inde’ vai ‘toksīns’) ir ļoti mazs [[patogēns]], kas vairojas tikai [[organisms|organismu]] dzīvo [[šūna|šūnu]] iekšpusē. Tas nespēj augt un vairoties ārpus saimniekorganisma. Vīrusi ir šūnu [[parazīts|parazīti]] — tie var vairoties, tikai inficējot šūnas un izmantojot to orgānus sevis pavairošanai. Vīrusi var inficēt jebkura veida organismus, sākot ar [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em un beidzot ar [[baktērijas|baktērijām]] un [[arheji]]em. Tie izraisa dažādas [[slimība]]s, piemēram, [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]], [[gripa|gripu]] un dzīvībai bīstamo [[AIDS]]. Terminu "vīruss" parasti lieto, lai apzīmētu tās daļiņas, kas inficē [[eikariots|eikariotus]], bet tās, kas inficē [[prokariots|prokariotus]], sauc par [[bakteriofāgi]]em.<ref name="Bioloģijas rokasgrāmata"/>

sentences: '''Novrūzs''' ({{val-fa|نوروز}}, {{izrunā|nouˈɾuːz}} — ‘jaunais gads’) ir [[persieši|persiešu]], [[kurdi|kurdu]] un citu [[irāņu tautas|irāņu tautu]] [[jaunais gads]] un [[pavasaris|pavasara]] svētki. Šīs tautas jauno gadu svin pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī jeb astronomiskā pavasara sākšanās brīdī, tas ir, 20., 21. vai 22. martā. [[Irāņu kalendāri]] sākas ar Novrūzu. [[Irāna|Irānā]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Pakistāna|Pakistānā]] diena, kad svin Novrūzu, ir [[brīvdiena]]. Novrūza izcelsme ir meklējama [[Ahemenīdu impērija]]s laikā, kad par dominējošo reliģiju valstī kļuva [[zoroastrisms]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Papīra saspraude''' ir spīļveida [[kanceleja]]s priekšmets, kas ir domāta vairāku [[papīrs|papīra]] lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta [[tērauds|tērauda]] [[stieple]]s gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķekavas pagasts
| karte             = Ķekavas pagasts location Latvia.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Ķekavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ķekavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Ķekava
| platība           = 193,5
| iedzīvotāji       = 11 517
| iedzīvotāji_gads  = 2022
| blīvums           = {{#expr: 11517 / 193.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ķekavas pagasts''' ir lielākā no [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Baloži (pilsēta)|Baložu]] un [[Ķekava]]s pilsētām, [[Daugmales pagasts|Daugmales pagastu]] un [[Baldones pagasts|Baldones pagastu]], kā arī [[Rīga]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un pa [[Rīgas HES ūdenskrātuve|Rīgas HES ūdenskrātuvi]] un [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]] ar [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils pagasts|Salaspils pagastu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences:
{{Labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Szamár 038.jpg
| att_nosaukums =Equus asinus
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus asinus
| suga_lv =Mājas ēzelis
|     izplatība =
| binomial =Equus asinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Mājas ēzelis''' (''Equus asinus'') ir zirgu [[Ģints (bioloģija)|ģints]] (''Equus'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. Pastāv uzskats, ka tas ir cēlies no [[Āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]]<ref name="Kletona">Džuljeta Kletona-Broka "Zirgi. Enciklopēdija", Apgāds Zvaigzne ABC {{ISBN|9984-17-076-4}}</ref> (''Equus afracanus''). Skarbo dzīves apstākļu ietekmē ēzelis izveidojies par ļoti spēcīgu un izturīgu [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas veic lielus attālumus, nesdams smagas kravas, turklāt patērē maz [[barība]]s un [[ūdens]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aigars Fadejevs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1975|12|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valka|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 175 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]<br />[[maratons]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a = 4 ([[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]], [[1999. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1999]], [[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]])
 |            pc-t = 0
 |            rc-a = 3 ([[1994. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1994]], [[1998. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1998]], [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]])
 |            rc-t = 0
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1:19.36
 |           PR1_d = 20 km soļojums
 |             PR2 = 3:43.18
 |           PR2_d = 50 km soļojums
 |             PR3 = 2:18.19
 |           PR3_d = Maratons
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalSilver|[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|Sidneja 2000]]|50 km}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|Budapešta 1998|20 km}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Aviācijas vēsture]]
[[Kategorija:Lidsabiedrības]]
[[Kategorija:Bijušie uzņēmumi|Lidsabiedrības]]

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences: '''Plostošana''' ir agrāk plaši praktizēta procedūra kokmateriālu nogādei no iekšzemes uz [[osta|ostām]] pa ūdensceļiem, savienojot baļķus kopā un tādējādi izveidojot [[plosts|plostu]]. Ar plostošanu nodarbojās [[plostnieks|plostnieki]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ogresgala pagasts
| karte             = Ogresgala pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ogresgala pagasta ģerbonis.png
| ģerboņa_nosaukums = Ogresgala pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Ogresgals
| mērs              = Ilze Čiščakova
| platība           = 96,71<ref>{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 3719<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3719 / 96.71 round 1}}
| izveidots         = 1924
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, ASV Rietumu]]
[[Kategorija:Kalifornija]]

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Neciklopēdija
| logo_attēls          =
| veids                = Satīrisks [[wiki]]
| valsts               =
| īpašnieks            =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|1|2}}
| valodas              =
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Nav obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| mājas_lapa           = {{url|https://en.uncyclopedia.co}}
}}
'''Neciklopēdija''' (''Uncyclopedia'') ir satīriska [[tīmekļa vietne]], kurā tiek [[Parodija|parodēta]] [[Vikipēdija]]. Mājaslapa tika atvērta 2005. gadā sākotnēji kā uz ''[[wiki]]'' bāzēts projekts [[Angļu valoda|angļu valodā]]. Pašlaik Neciklopēdija ir pieejama vairāk nekā 75 [[Valoda|valodās]], arī [[Latviešu valoda|latviešu valodā]]. Rakstu veidošanā tiek izmantoti dažādi [[Humors|humora]] stili. Tāpat kā Vikipēdijai, arī Neciklopēdijai ir savas vadlīnijas, kāda veida saturs ir pieņemams un kāds nav. Laika gaitā šīs pamatnostādnes ir kļuvušas arvien stingrākas. Mājaslapa ir saņēmusi mediju uzmanību ar saviem rakstiem par cilvēkiem un vietām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ludvigs II
| vārds_orģ           = ''Ludwig II''
| attēls              = König Ludwig II. von Bayern in Generalsuniform mit dem Krönungsmantel.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ludvigs II ģenerāļa uniformā un kronēšanas tērpā 1865. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Bavārijas karalis
| term_sākums         = {{dat|1864|3|10}}
| term_beigas         = {{dat|1886|6|13}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Maksimiliāns II Jozefs|Maksimiliāns II]]
| pēctecis            = [[Oto (Bavārijas)|Oto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1845|8|25}}
| dzim_vieta          = [[Nimfenburgas pils]], [[Minhene]], [[Bavārija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1886|6|13|1845|8|25}}
| mir_vieta           = [[Štarnbergas ezers]], Bavārija, [[Vācijas impērija]]
| apglabāts           = Svētā Miķeļa baznīca, [[Minhene]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Vitelsbahu dinastija]]
| tēvs                = [[Maksimiliāns II Jozefs]]
| māte                = Prūsijas Marija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

'''Ludvigs II''' ({{val|de|Ludwig II. Otto Friedrich Wilhelm von Bayern}}, dzimis {{dat|1845|8|25}}, miris {{dat|1886|6|13}}) bija [[Bavārija]]<nowiki/>s karalis no 1864. gada līdz 1886. gadam. Bieži tiek saukts arī par "Gulbju karali" vai "Pasaku karali".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.german-way.com/notable-people/featured-bios/king-ludwig-ii|title=King Ludwig II}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Edgars Bertuks
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Edgars Bertuks 2013.jpg
|             att_izm =
 |            paraksts = Edgars Bertuks [[2013. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|2013. gada Pasaules čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|1}}
 |             dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Alūksne|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[latvieši|latvietis]]
 |              garums = {{mērv|cm=187}}
 |               svars = {{mērv|kg=75}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa = [http://www.bertuks.com bertuks.com]
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = [[Alūksnes vidusskola]]
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = [[Rīgas Tehniskā universitāte]]
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[orientēšanās]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris = Jari Ikaheimonens
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs = {{flaga|Somija}} ''Turun Metsänkävjät''<br />{{flaga|Latvija}} ''OK Alūksne''
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāts}}
{{MedalGold|[[2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Lozanna 2012]]|Vidējā distance}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Lozanna 2012]]|Garā distance}}
{{MedalBronze|[[2013. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Vokati 2013]]|Garā distance}}
}}
'''Edgars Bertuks''' (dzimis {{dat|1985|01|01}} [[Alūksne|Alūksnē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bertuks.com/?page_id=2|title=Par mani|publisher=Bertuks.com|accessdate={{dat|2012|7|18||bez}}|archive-date={{dat|2015|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150203142114/http://bertuks.com/?page_id=2}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[orientēšanās|orientierists]], nodarbojies arī ar [[vieglatlētika|vieglatlētiku]], garo distanču skriešanu. Viņš ir pirmais [[Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|pasaules čempions]] Latvijas un Baltijas orientēšanās sporta vēsturē. Latvijā pārstāv klubu ''OK Alūksne/Ape'', bet starptautiskajās sacensībās — [[Somija]]s klubu ''Turun Metsänkävjät''.

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Guam Network Information Center''
|sponsors              = ''University of Guam''
|domātais-pielietojums = ar [[Guama|Guamu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          = jābūt kontaktadresei Guamā
|struktūra             = tikai trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://gadao.gov.gu/ gadao.gov.gu]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Insaiders
| operators =
| attēls = Inside Man (film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Spaiks Lī]]
| producents = [[Braiens Greizers]]
| scenārijs = [[Rasels Gevircs]]
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Inside Man''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''Imagine Entertainment''
* ''40 Acres and a Mule Filmworks''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|3|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|184,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0454848/|title=Inside Man (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Insaiders"''' ({{Val|en|Inside Man}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Spaiks Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Klaivs Ouens]], [[Džodija Fostere]], [[Kristofers Plamers]], [[Vilems Defo]] un [[Čīvetels Edžiofors]].

sentences:
s novietojums]]
'''[[Lietuva]]s administratīvo iedalījumu''' veido '''10 apriņķi''' ({{val|lt|apskritis}}), kuri sīkāk iedalās '''43 rajonu pašvaldībās''' ({{val|lt|rajono savivaldybė}}), '''10 pašvaldībās''' ({{val|lt|savivaldybės}}) un '''7 pilsētu pašvaldībās''' ({{val|lt|miesto savivaldybė}}). Pašvaldības veido '''546 [[seņūnija]]s''' ({{val|lt|seniūnija}}). Pašreizējais administratīvais iedalījums tika izveidots [[2001]]. gadā. Lietuvu vēsturiski veido arī 5 kultūrvēsturie novadi — [[Aukštaitija]], [[Suvalkija]], [[Žemaitija]], [[Dzūkija]], [[Mazā Lietuva]].

sentences: '''"Gaidot Godo"''' ({{val|fr|En attendant Godot}}) ir īru rakstnieka [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]] [[absurda drāma|absurda]] luga.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders of liver}}
[[Kategorija:Slimības]]

sentences: '''Vulkanoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta [[Vulkāns|vulkānus]], bet [[Zinātnieks|zinātniekus]], kuri ilgstoši novēro vulkānu uzvedību un to izcelšanos, pēta [[lava]]s un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, sauc par vulkanologiem. Pētot lavas, gāzu, [[fumarola|fumarolu]] ķīmisko sastāvu un [[Temperatūra|temperatūru]], zinātnieki spēj izpētīt [[Zemes mantija|Zemes mantiju]] un [[Zemes garoza|garozu]] un var paredzēt aptuvenu nākamo izvirduma laiku, savukārt tas ļauj laikus brīdināt un [[Evakuācija|evakuēt]] iedzīvotājus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus kiang
|       suga_lv = Kiangs
|        pasuga = Equus kiang polyodon
|     pasuga_lv = Dienvidu kiangs
|      binomial = Equus kiang polyodon
}}
'''Dienvidu kiangs''' (''Equus kiang polyodon'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') pasuga, kas ir mazākā no visām kianga pasugām. Tā augums skaustā ir 100—105 [[centimetrs|cm]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ostracoda-2.JPG
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Ostracoda
| klase_lv =Gliemeņvēži
| sinonīmi =
Ostrakodi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Myodocopa}}
* {{TaksoSaite|Podocopa}}
| kategorijas =nē
}}
'''Gliemeņvēži''' jeb '''ostrakodi''' (''Ostracoda'') ir [[Vēžveidīgie|vēžveidīgo]] apakštipa klase.

sentences: '''Sinestēzija''' ir [[Neiroloģija|neiroloģisks]] [[fenomens]], kad divas vai vairākas cilvēka maņas pārklājas, radot savādāku priekšstatu par apkārtni. Viens no biežāk sastopamiem sinestēzijas veidiem ir saistīts ar vārdu, ciparu un burtu attēlošanos dažādās krāsās. Šis fenomens piemīt tikai 4% cilvēku visā pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/4531628/luk-kapec-dazi-cilveki-spej-dzirdet-krasas|title=Lūk, kāpēc daži cilvēki spēj «dzirdēt» krāsas|website=TVNET|access-date=2019-11-03|date=2018-03-20|language=lv}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110218-1536-Kalanchoe orgyalis-habit-Ulana St Makawao-Maui (25076473985).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe orgyalis|Orgala kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe orgyalis|suga_lv=Orgala kalanhoja}}
'''Orgala kalanhoja''' (''Kalanchoe orgyalis'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskaras]] dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]]. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "'''vara karotēm'''" lapu krāsas un formas dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium arvense ENBLA01.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Cerastium arvense
| suga = Cerastium arvense
| suga_lv = Tīruma radzene
}}'''Tīruma radzene''' ({{val|la|Cerastium arvense}}) mainīga izskata [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga. Tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]] un atmatās, [[Kāpa|kāpās]], karjeros un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cerastium-arvense-l/|title=tīruma radzene - Cerastium arvense L - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-30}}</ref>

sentences:
{{Militārā memoriāla infokaste
|          name = Rumbulas memoriāls
|   native_name =
|          body =
|         image = Rumbula forest memorial near Riga.JPG
|    image_size = 260px
|       caption =
|  commemorates = [[Holokausts|Holokausta]] upuriem
|   established =
|      unveiled = {{dat|2002|11|29|N|bez}}
|      location = {{vieta|Latvija|Rīga|Rumbula}}
|  nearest_town =
|      designer = [[Sergejs Rižs]]
| total_burials = ≈25 000
|      unknowns =
|  commemorated =
|    by_country =
|        by_war =
|   inscription =
|      embedded =
|        source =
|   pushpin_map = Rīga
|      map_size = 260px
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 04 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 38 | longEW = E
}}
'''Rumbulas meža memoriāls''' ir [[memoriāls]], kas veltīts [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[holokausts|holokausta]] upuriem. Memoriāls atrodas [[Masu slepkavības Rumbulā|Rumbulas slaktiņa]] vietā [[Rumbula]]s mežā, [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 471, [[Rīga|Rīgā]].

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences: {{Commons category|Chemical processes|Ķīmiskie procesi}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|platums=
|nosaukums=
|binomial=Hydrangea
|autors=[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|attēls=Hydrangea アジサイ (155296281).jpeg
|att_izmērs=200
|att_nosaukums=
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|klase_lv=Divdīgļlapji
|apakšklase=Asteridae
|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada
|rinda=Cornales
|rinda_lv=Grimoņu rinda
|dzimta=Hydrangeaceae
|dzimta_lv=Hortenziju dzimta
|ģints=Hydrangea
|ģints_lv=Hortenzijas
|sinonīmi=
|kategorijas=nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lapu kāposti''' ir vairākās [[dārza kāposts|dārza kāpostu]] šķirnes. Lapu kāpostam ir zaļas vai purpursarkanas krāsas lapas, bet atšķirībā no [[galviņkāposti]]em, centrālās lapas neveido galvu. Lapu kāposti tiek uzskatīti par radnieciski tuvākiem savvaļas kāpostiem nekā lielākā daļa citu šķirņu.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fiat Chrysler Automobiles N.V.''
| logo             = Fiat Chrysler Automobiles logo.svg
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| industry         =
* [[autobūve]]
* ražošanas iekārtas
* [[Iespiešana|tipogrāfijas]]
| foundation       = {{dat|2014|10|12}}<ref name="merger"/>
| predecessors     = ''[[Fiat S.p.A.]]''
| defunct          = 2021. gads
| successor        = ''[[Stellantis]]''
| hq_location        =
| hq_location_city    =
| hq_location_country =
| area_served      = visa pasaule
| key_people       =
* [[John Elkann|Džons Elkans]] ([[priekšsēdētājs]])
* [[Sergio Marchionne|Serdžio Marčione]] ([[ģenerāldirektors]])
| products         = automobiļi, [[komerctransports]], auto rezerves daļas, avīzes, ražošanas iekārtas
| revenue          = {{Palielinājās}} {{€|96,090 miljardi}}(2014)
| operating_income = {{Palielinājās}} {{€|3,223 miljardi}} (2014)
| net_income       = {{Samazinājās}} {{€|632 miljoni}} (2014)
| assets           = {{Palielinājās}} {{€|100,510 miljardi}} (2014)
| equity           = {{Palielinājās}} {{€|13,738 miljardi}} (2014)
| owner            =
* ''[[Exor|Exor S.p.A.]]'' (30,78%)<ref name="Shareholder"/>
* ''[[Baillie Gifford|Baillie Gifford & Co.]]'' (9,41%)
* ''[[The Vanguard Group|Vanguard International Growth Fund]]'' (2,86%)
| num_employees    = 225,587 (2014)
| subsid           = {{collapsible list|title=Kompānijas<ref name="group"/>
| '''auto ražotāji'''
* ''[[Ferrari]]'' (90%)
* ''[[Maserati]]''
* ''[[FCA Italy S.p.A.]]''
** ''[[Abarth|Abarth & C.]]''
** ''[[Alfa Romeo|Alfa Romeo Automobiles]]''
** ''[[Fiat Automobiles]]''
** ''[[Fiat Professional]]''
** ''[[Lancia|Lancia Automobiles]]''
** ''[[VM Motori]]''
* [[Chrysler Group|FCA US LLC]]
** ''[[Chrysler]]''
** ''[[Dodge]]''
** ''[[Jeep]]''
** ''[[Ram Trucks|Ram]]''
** ''[[Mopar]]''
'''komponentes un ražošanas iekārtas'''
* ''[[Magneti Marelli]]''
** ''[[AL-Automotive Lighting|Automotive lighting]]''
* ''[[Comau]]''
* ''[[Teksid]]'' (84,8%)
'''izdevniecība un reklāmas aģentūras'''
* ''[[Editrice La Stampa]]''
** ''[[La Stampa]]''
** ''[[Publikompass]]''}}
| homepage         = [http://www.fcagroup.com/ fcagroup.com]
| footnotes        =
| intl             = yes
}}
'''''Fiat Chrysler Automobiles''''', saīsināti '''FCA''' bija [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrēts [[Automašīna|automašīnu]] ražotājs.<ref name="wsj2015 0128"/><ref name="wsj2015 0519"/> Grupa dibināta 2014. gadā, kad [[Itālija]]s ''[[Fiat S.p.A.]]'' iegādājās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumu ''[[Chrysler]]''. FCA galvenais birojs bija [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
. ''Das Deutschtum in Lettland'' (1927)]]
'''Latvijas vācieši''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]], daļa no [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] vāciešiem jeb [[vācbaltieši]]em. Vairums [[Latvija]]s vāciešu mūsdienās dzīvo [[Rīga|Rīgā]] un [[Liepāja|Liepājā]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nicas pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Stolzerovas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēznas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''5. augusts''' ir gada 217. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (218. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 148 dienas.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}

'''Līderis''' ir cilvēks, kurš apzinās savas un citu vērtības. ASV profesors Roberts Dilts uzskata, ka līderisma iemaņas nepieciešamas ikvienam cilvēkam, lai pasauli darītu labāku. Tā ir jauna izpratne par līderi – cilvēku, kas pulcē ap sevi pozitīvi domājošus cilvēkus, kas vēlas izmainīt pasauli un ir pārliecināti par pozitīva pasaules redzējuma efektivitāti.

sentences: '''Tēls''' ir priekšstats, kas rodas lasītāja uztverē, lasot literāru darbu.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> [[filozofija|Filozofijā]] tēls ir objektīvās [[īstenība]]s atspoguļojums [[subjekts|subjekta]] [[apziņa|apziņā]]. Tēls ir [[ideāls]] un rodas galvas [[smadzenes|smadzeņu]] [[psihisks process|psihisko procesu]] kontekstā. Tēls struktūrā nesaraujami saistīts ar racionālo. Atšķirībā no [[simbols|simbola]] un [[zīme]]s tēls ir oriģināla adekvāts, patiess atspoguļojums. Tēls neaptver visu oriģināla satura bagātību; tas objektā atspoguļo būtisko.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
|image=
| name = Ross Gellers
| series = ''[[Friends]]''
| birthdate = October 11, 1967
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Paleontologs
Universitātes profesors
| portrayer = [[Deivids Švimmers]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| spouse = Kerola Vilika
(1989-1994; izšķīrās)
Emilija Volthema
(m. 1998-1999; izšķīrās)
[[Reičela Grīna]]
(m. 1999-2000, izšķīrās; 2004-pašlaik)
| family = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Monika Gellere]] (māsa)
| relatives =
| children = Bens Gellers
(dēls)
Emma Gellere-Grīna
(meita)
}}
'''Ross Gellers''' (''Dr. Ross Eustace Geller''; dzimis {{dat|1967|10|18}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktieris [[Deivids Švimmers]]. Viņš strādā Dabas vēstures muzejā (šo darbu viņš nomaina uz pasniedzēja amatu Ņujorkas universitātē) un bieži tiek apsmiets par neveiksmīgo laulību pieredzi. Kopumā bijis precējies četras reizes (ar [[Reičela Grīna|Reičelu Grīnu]] divas reizes). Viņam ir jaunākā māsa [[Monika Gellere]], kuras labākā draudzene skolas laikā bija Reičela.

sentences:
drupas]]
]]
'''Krimulda''' ir [[Sigulda]]s pilsētas daļa [[Gauja]]s labajā krastā. Tajā atrodas [[Krimuldas viduslaiku pils]] drupas un 19. gadsimta vidū celtais [[Krimuldas muiža]]s komplekss, kurā šobrīd atrodas rehabilitācijas centrs. Abas pilsētas daļas savieno gaisa trošu ceļš, kas ir vienīgais Baltijā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Benni Andešons
|      Vārds_orig = ''Benny Andersson''
|          Attēls = Benny Andersson 2012-09-24 001.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Benni Andešons 2012. gadā
|        Dz_vārds = Jērans Brūrs Andešons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Vellingbi}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]], [[tautas mūzika]], [[mūzikli]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Klavieres]], [[sintezatori]], [[akordeons]], [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[balss]]
|            Gadi = 1964—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polar Music]], [[Mono Music]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], ''[[Hep Stars]]'', [[Bjērns Ulveuss]], ''[[Benny Anderssons orkester]]'', [[Anni Frida Lingstade]], ''[[Orsa Spelmän]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jērans Brūrs "Benni" Andešons''' ({{val|sv|Göran Bror "Benny" Andersson}}; dzimis {{dat|1946|12|16}} [[Vellingbi]]) ir [[Zviedri|zviedru]] instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Bjērns Ulveuss|Bjērnu Ulveusu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "[[Šahs (mūzikls)|Šahs]]" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas ''[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]'' tapšanā.<ref>[https://www.worldcat.org/identities/lccn-n82-243153/ Benni Andešona ''Worldcat'' lapa]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļojums uz Dardžilingu
| attēls                   =  Darjeeling Limited Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Darjeeling Limited''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Romāns Kopola]]
* [[Lidija Dīna Pilčere]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* Romāns Kopola
* Vess Andersons
* [[Džeisons Švarcmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Džeisons Švarcmans
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Collage Cinemagraphique]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Cine Mosaic]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''Fox Searchlight Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2007|10|26|ASV|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626163239/https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darjeelinglimited.htm|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ceļojums uz Dardžilingu"''' ({{val|en|The Darjeeling Limited}}) ir 2007. gada komēdija-drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kuģa Ķīlis
| abbreviation = Car
| name_latin = Carina
| RA = 9
| dec = −60
| areatotal = 494
| arearank = 34. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Kanopuss
| starmagnitude = -0,7
| neareststarname = ''I Car''
| stardistance = 52,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
Kuģa Ķīlis
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
Dāmu '''vakara cimdi''' ir gari [[cimdi]], kurus sievietes valkā kā [[Svinīgs apģērbs|svinīgu apģērbu]], parasti pie oficiāla apģērba, piemēram, [[vakarkleita]]s vai [[kāzu kleita]]s. Starp tiem garākos vakara cimdus sauc par "operas cimdiem". "Elkoņa garuma vai garāka" daļa ir atslēga; cimdus, kas aptver ievērojamu apakšdelma daļu līdz nedaudz zem elkoņa, var saukt par "gariem cimdiem" vai "vakara cimdiem", bet nekad tos nevar saukt par "operas cimdiem". <!-- Šajā gadījumā termins "opera", iespējams, ir vairāk saistīts ar garumu nekā gadījums, kā tas redzams arī "operas garuma cimdos" un "operas garuma pērlēs". --><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://allthetropes.org/wiki/Opera_Gloves|title=Opera Gloves - All The Tropes|website=allthetropes.org|access-date=Oct 18, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://janeausten.co.uk/blogs/womens-regency-fashion-articles/dresssing-for-the-opera|title=Dresssing for the Opera|website=janeausten.co.uk|access-date=Jun 17, 2011}}</ref><!--

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences: {{cita nozīme|kodolfizikas terminu|protesta formu|Kritiskā masa (protesta forma)}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Viendīgļlapji|binomial=Carex appropinquata|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex appropinquata3.JPG|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex appropinquata|suga_lv=Satuvinātais grīslis|autors=Schumach.}}'''Satuvinātais grīslis''' ({{val-la|Carex appropinquata}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija]]s teritorijā, un dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Purvs|purvos]] un purvainās pļavās, kā arī krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-appropinquata-schumach/|title=satuvinātais grīslis - Carex appropinquata Schumach. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-02}}</ref>

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Arāla jūra
|attēls=Aralship2.jpg
|paraksts=Pamests kuģis Arāla gultnē
|karte=Aral sea 2000-2009.gif
|kartes_paraksts=Arāla jūras samazināšanās (2000—2009)
|map = Kazahstāna#Uzbekistāna#Āzija
| plat_d=44 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=59 | gar_m=37 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
{{UZB}}
|platība=13 900
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=beznoteces
|baseins=1 549 000
|valstis={{AFG}}
{{KAZ}}
{{KGZ}}
{{UZB}}
{{TJK}}
|salas=
|pilsētas=
}}
[[File:Aral Sea.gif|thumb|1960–2014]]
'''Arāla jūra''' ({{val|kk|Арал теңізі}}, ''Aral teñizi''; {{val|uz|Orol dengizi}}) ir izsīcis beznoteces [[ezers]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Kazahstāna]]s un [[Uzbekistāna]]s [[Karakalpakstānas Republika]]s teritorijā. Kopš [[1960. gadi]]em tikusi novērota Arāla jūras sarukšana un izžūšana, kas lielā mērā skaidrojama ar cilvēku saimniecisko darbību (ūdens novadīšanu lauksaimniecības zemju apūdeņošanai). Viens no senākajiem pasaules ezeriem, vairāk nekā 5 miljonus gadu vecs. 1960. gadā tā platība bija {{nobr|68 900 km²}}, 2010. gadā — {{nobr|13 900 km²}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ntsomz.ru/projects/eco/econews_271108_beta |title=Космический мониторинг состояния водных объектов |access-date={{dat|2011|10|14||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031093855/http://www.ntsomz.ru/projects/eco/econews_271108_beta }}</ref> 2014. gada vasarā ezera lielākā austrumu daļa tika atzīta par pilnībā izžuvušu,<ref>[http://www.theguardian.com/world/2014/oct/01/satellite-images-show-aral-sea-basin-completely-dried?CMP=fb_gu Satellite images show Aral Sea basin 'completely dried'] Guardian</ref> taču ūdens saglabājās bijušās Arāla jūras ziemeļu daļā ([[Mazais Arāls]]) un izsīkstošajā rietumu daļā.

sentences: '''Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes''' ir sistemātiskajā jeb dogmatiskajā [[teoloģija|teoloģijā]] lietots raksturlielumu kopums, kas tiek tradicionāli pieņemts [[Eklezioloģija|eklezioloģijā]] jeb mācībā par Baznīcu. [[Pirmais Konstantinopoles koncils|I Konstantinopoles koncilā]] tika pieņemtas četras Baznīcas pazīmes, pēc kurām tiek vērtēta noteiktas kristīgās organizācijas vai kustības piederība vispārējai [[Kristīgā baznīca|Kristīgai baznīcai]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve un meitene
| operators =
| attēls = Death and the Maiden (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stjuarts Vilsons]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''Death and the Maiden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1994|12|23}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve un meitene"''' ({{Val|en|Death and the Maiden}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija|Francijas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Bens Kingslijs]] un [[Stjuarts Vilsons]]. Filma ir balstīta uz Ariela Dorfmana 1990. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Frajs''' var būt:

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Tertius gaudens'''  (burtiskā tulkojumā ''trešais, kas priecājas'') ir izprotams kā trešā persona, kas no divu pretinieku strīda vai cīņas gūst labumu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 46.35
| motto =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Hilversum.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Gemeentehuishilversum.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 10
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hilversum.nl/}}
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 90261
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļholande]]
| official_name = ''Hilversum''
| name = Hilversuma
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Hilversum vlag.svg
}}
'''Hilversuma''' ({{Val|nl|Hilversum}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 261 iedzīvotājs. Pilsēta atrodas 24 kilometrus no [[Amsterdama]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Heide-Nelke (Dianthus deltoides) (2).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus deltoides
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus deltoides
| suga_lv = Dzirkstelīte
| autors = L.
}}'''Dzirkstelīte''' ({{val|la|Dianthus deltoides}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama  [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvijas flora|Latvijā]].  Ieviesta arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-deltoides-l/|title=dzirkstelīte - Dianthus deltoides L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-04-29}}</ref>

sentences:
, Nobela Miera prēmijas laureātu un vienu no ūdeņraža bumbas radītājiem]]
'''Badastreiks''' ir [[Protests|protesta]] veids, kura laikā cilvēks noteiktu laiku atsakās no [[Ēdiens|ēdiena]]. Parasti to izmanto dažādu sociālu, politisku vai personisku iemeslu dēļ, lai pievērstu uzmanību kādam konkrētam jautājumam, paustu neapmierinātību, pieprasītu izmaiņas tiesību aktos vai politikā vai protestētu pret noteiktiem apstākļiem [[Cietums|cietumā]] vai [[Sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
s līmenis no 1989. gada janvāra līdz mūsdienām<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=March 2022 |title=Consumer Price Index for All Urban Consumers (CPI-U): U.S. city average, by expenditure category, March 2022 |url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.bls.gov%2Fcpi%2Ftables%2Fsupplemental-files%2Fnews-release-table1-202203.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK |access-date=12 March 2022 |website=[[Bureau of Labor Statistics]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |date=13 April 2022 |title=CPIH Annual Rate 00: All Items 2015=100 |url=https://www.ons.gov.uk/economy/inflationandpriceindices/timeseries/l55o/mm23 |access-date=13 April 2022 |website=[[Office for National Statistics]] |archive-date=April 24, 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220424051728/https://www.ons.gov.uk/economy/inflationandpriceindices/timeseries/l55o/mm23 |dead-url=no }}</ref>]]
'''Inflācija''' ({{val|la|inflatio}} — 'uzpūšanās') ir process, ar kuru parasti apzīmē naudas vērtības krišanos un vispārēju [[cena (ekonomika)|cenu]] pieaugumu.<ref name="investopedia">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/i/inflation.asp|title=Inflation|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|first=James|last=Chen|accessdate=2 June 2019}}</ref> Tā kā inflācija īstermiņā parasti ir salīdzinoši mērena un neredzama, cilvēkiem ir tendence to īpaši neizjust un nepamanīt, taču neskatoties uz to tā katru mēnesi, ceturksni vai gadu kalpo par galveno rādītāju tam, cik procentuāli ir samazinājusies attiecīgās [[valūta]]s pirktspēja pret iepriekšējo periodu.<ref name="investopedia"/><ref name="forbes">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/forbesrealestatecouncil/2017/11/29/how-you-can-profit-from-inflation/#3f012c85f022|title=How You Can Profit From Inflation|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Keith|last=Weinhold|date=29 November 2017|accessdate=2 June 2019}}</ref> Šī iemesla dēļ inflāciju nereti mēdz dēvēt arī par t.s. “neredzamo nodokli” (''invisible tax''), kas ilgtermiņā parasti samazina nopelnīto vai uzkrāto finansiālo līdzekļu vērtību.<ref name="forbes"/>

sentences:
sargtornis mūsdienu [[Vācija|Vācijā]].]]
'''Sargtornis''' ir [[nocietinājums|nocietinājumu]] veids, [[tornis]], ko izmanto [[uzraudzība]]i. To pamatfunkcija ir nodrošināt augstu drošu vietu, no kuras pārraudzīt plašu apkārtni.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Heilija Viljamsa
|          Attēls = Hayley Williams from Paramore.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Misisipi|Meridiāna|2s=Misisipi (štats)}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[Taustiņinstrumenti]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais roks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]]
|            Gadi = 2004—''pašlaik''
|   Darbojies_arī = [[Paramore]]
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Problēmas ar metienu
| attēls                   =  Trouble with the Curve Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trouble with the Curve''
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Roberts Lorencs]]
| producents               =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Mišela Veislere]]
* Roberts Lorencs
| scenārija autors         = [[Rendijs Brauns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Džons Gudmens]]
| mūzika                   = [[Marko Beltrami]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|21}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/trouble-curve-2012-2|title=Trouble with the Curve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=troublewiththecurve.htm|title=Trouble with the Curve (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Problēmas ar metienu"''' ({{val|en|Trouble with the Curve}}) ir 2012. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Lorencs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Klints Īstvuds]], [[Eimija Adamsa]], [[Džastins Timberleiks]], [[Metjū Lilards]] un [[Džons Gudmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|21||bez}}.

sentences: {{Commons category|Sports in Kuwait|Sports Kuveitā}}

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum montanum RF.jpg|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|suga_lv=Kalnu asinszāle|suga=Hypericum montanum|binomial=Hypericum montanum <small>L.</small>|iedalījums=|ģints_lv=Asinszāles|ģints=Hypericum|dzimta=Hypericaceae|valsts=Plantae|rinda=Malpighiales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Kalnu asinszāle''' (''Hypericum montanum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Rietumeiropa|Eiropas rietumu]] un [[Centrāleiropa|centrālajā]] daļā, kā arī dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Mazāzija|Mazāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] kalnu asinszāle ir sastopama ļoti reti — [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]] valsts vidusdaļā, visbiežāk uz [[Kaļķis|kaļķaina]] substrāta, piemēram, [[Daugava]]s krastā uz [[Dolomīts|dolomīta]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/hypericum-montanum-l/|title=kalnu asinszāle - Hypericum montanum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-01}}</ref>

sentences: '''Gorža''' (no {{val-fr|gorge}}) ir fortifikācijā lietots termins, ar kuru apzīmē ieeju nocietinājumā, netiešā nozīmē, nocietinājuma aizmugurējā uz savējo pusi vērstā mala<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca</ref>. Nocietinājums var būt ar atklātu goržu kā [[lunets]], [[redans]] vai ar slēgtu goržu (nocietinājuma aizmugurē atrodas valnis) kā [[redute]].

sentences:
[[Kategorija:Politiskās ideoloģijas]]
[[Kategorija:Politiskās kustības]]
[[Kategorija:Komunisms]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta     = Kabardieši
| attēls    =
| image_caption = Kabardiešu ģimene, 1900. gads
| skaits    = ~2 miljoni
| vieta     = {{karogs|Turcija}} (>1 000 000)

{{karogs|Krievija}} (590 100)

{{karogs|Jordānija}} (166 000)

{{karogs|Sīrija}} (40 000)

{{karogs|Saūda Arābija}} (29 000)
| valoda    = [[kabardiešu valoda|kabardiešu]]
| reliģija  = [[sunnītu islāms]]
| grupas    =
| radi      = [[adigi]], [[šapsugi]], [[abhāzi]], [[abazīni]], [[ubihi]]
}}
'''Kabardieši''' (pašnosaukums: ''адыгэ'') ir lielākā no [[Adigi|adigu]] (čerkesu) [[etniskā grupa|etniskajām grupām]].<ref>{{PZT|314}}</ref> No apmēram 2 miljoniem kabardiešu aptuveni 1,1 miljons dzīvo [[Turcija|Turcijā]], bet 590 tūkstoši [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]], galvenokārt [[Kabarda-Balkārija|Kabardas-Balkārijas Republikā]], kā arī [[Krasnodaras novads|Krasnodaras]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles]] novados. Saskaņā ar 2010. gada tautas skaitīšanas rezultātiem, kabardieši veidoja 57% Kabardas-Balkārijas iedzīvotāju skaitu. Lieto [[Kabardiešu valoda|kabardiešu valodu]].

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Nozaru rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Šāndors Mārai
|     vārds_orig    = ''Márai Sándor''
|         attēls    = Marai2.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1896
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Košice]], [[Austroungārija]]<br>({{SVK}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ungāri|ungārs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks un žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[ungāru valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = romāni "Esteres mantojums" (''Eszter hagyatéka - Déli szél'', 1939), "Sveces izdeg līdz galam" (''A gyertyák csonkig égnek'', 1942)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bezrūpīgais braucējs
| operators = * [[Lāslo Kovāčs]]
* [[Bērts Braiants]]
| attēls = EasyRider.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Deniss Hopers]]
| producents = * [[Pīters Fonda]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Terijs Souterns]]
| aktieri = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Džeks Nikolsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Easy Rider''
| studija = * ''Pando Company Inc.''
* ''Raybert Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|7|14}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|360–400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldwideboxoffice.com/movie.cgi?title=Easy%20Rider&year=1969|title=Easy Rider, Worldwide Box Office Gross. |publisher=Worldwide Box Office |accessdate= {{dat|2022|12|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bezrūpīgais braucējs"''' ({{Val|en|Easy Rider}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Deniss Hopers]], bet scenārija autori Hopers, [[Pīters Fonda]] un [[Terijs Souterns]]. Filmā galvenās lomas atveido Hopers, Fonda un [[Džeks Nikolsons]].

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|2003. gada filmu|Pārgalvis (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Pārgalvis
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         = Daredevil 65.jpg
| caption       =
| first         = ''Daredevil'' #1 (1964. gada aprīlī)
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Bils Everets]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         = Metjū Maikls "Mets" Mērdoks
| species       = cilvēks
| gender        = vīrietis
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         = Biedri
| data21        = [[Elektra Natčjosa|Elektra]]<br />[[Zirnekļcilvēks]]
| lbl22         = Ienaidnieki
| data22        = visa [[Mafija]]
| lbl23         = Īpašie spēki
| data23        = Pārcilvēciskas jūtas, radiolokācija, akrobātiskas iemaņas, cīņas mākslas
| lbl24         = Aprīkojums
| data24        = Divi kaujas zižļi, kas savienoti ar trosi
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
}}
'''Pārgalvis''' ({{val|en|Daredevil}}), īstajā vārdā ir '''Metjū Maikls "Mets" Mērdoks''' ({{val|en|Matthew Michael "Matt" Murdock}}), ir [[supervaronis]] ''[[Marvel Comics]]'' izdotajos [[Komikss|komiksos]]. Tēlu izveidoja scenārists redaktors [[Stens Lī]] un mākslinieks [[Bils Everets]]. Pirmo reizi Pārgalvis parādījās komiksā ''Daredevil #1'', ko publicēja {{dat|1964|4|10}}.<ref name="thejackfaq4">{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.povonline.com/jackfaq/JackFaq4.htm | title=The Jack F.A.Q. - Page 4 | last=Evanier | first=Mark | work=PovOnline | accessdate=2009-05-02 | archiveurl=https://www.webcitation.org/6FfWNZSos?url=http://www.povonline.com/jackfaq/JackFaq4.htm | archivedate=2013-04-06 }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''De Lijn''
| native_name      =
| logo             = De_Lijn.svg
| logo_size = 100px
| image            = Van_Hool_bus_Mechelen2.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    = [[Van Hool]] autobuss [[Mehelena|Mehelenā]]
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1991]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Mehelena]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = [[sabiedriskais transports]] [[Flandrija|Flandrijā]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Talpidae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|Fischer]], 1814)</small>
|        platums = 250px
|     att_izmērs = 240px
 |        attēls = Talpa_europaea_MHNT.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kurmis]] (''Talpa europaea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Soricomorpha
 |      kārta_lv = Ciršļveidīgie
 |        dzimta = Talpidae
 |     dzimta_lv = Kurmju dzimta
 |    iedalījums = 3 apakšdzimtas:
*[[Jaunās pasaules kurmju apakšdzimta|Jaunās pasaules kurmji]] (''Scalopinae'')
*[[Kurmju apakšdzimta|Kurmji]] (''Talpinae'')
*[[Ķīnas ciršļkurmju apakšdzimta|Ķīnas ciršļkurmji]] (''Uropsilinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kurmju dzimta''' (''Talpidae'') ir [[ciršļveidīgie|ciršļveidīgo kārtas]] (''Soricomorpha'') dzimta, kas nesenā pagātnē tika iedalīta [[kukaiņēdāji|kukaiņēdāju kārtā]] (''Eulipotyphla''). Dzimtā apvienotas 46 sugas, kas tiek iedalītas 17 ģintīs un 3 apakšdzimtās.<ref>Hutterer, R. (2005). Wilson, D. E.; Reeder, D. M, eds. [http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=13700625 Mammal Species of the World: Talpidae] (3rd ed.). Johns Hopkins University Press. pp. 300–311. {{ISBN|978-0-8018-8221-0}}. OCLC 62265494</ref> Dzimta apvieno [[kurmji|kurmjus]], [[ciršļkurmji|ciršļkurmjus]], [[mogeras]] un [[vihuholi|vihuholus]]. Visas šīs dzimtas sugas rok zemi. Kurmji pilnībā dzīvo zem zemes, ciršļkurmji daļēji, toties vihuholi pamatā ir ūdens dzīvnieki, kas guļ sausās apakšzemes alās. Samērā unikāls dzīvnieks ir [[zvaigžņdegunis]], kurš vienlīdz labi piemērojies dzīvei gan ūdenī, gan zem zemes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Hāns
|     vārds_orig = ''Otto Hahn''
|         attēls = Otto Hahn (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Hāns 1938. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas impērija]]
(mūsdienās {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Getingene]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Heinrihs Hāns, Šarlote Hāna (dzim. Gīze)
|          brāļi = Kārlis, Heiners, Jūliuss
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edīte Hāna (dzim. Junghansa)
|          bērni =Hanno
|       paraksts = Otto Hahn signature.svg
|   darba_vietas =[[Marburgas Universitāte]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ķeizara Vilhelma institūts]]
|     alma_mater =[[Marburgas Universitāte]]
|        zinātne =[[radioķīmija]], [[kodolķīmija]]
|    pasniedzēji =[[Ādolfs fon Beiers]], [[Viljams Remzijs]], [[Ernests Rezerfords]]
|       studenti =[[Fricis Štrasmanis]]
|     sasniegumi =radioaktīvo elementu atklāšana (1905-1921),
[[protaktīnijs]] (1917),
[[kodolizomēri]] (1921),
urāna [[kodolu dalīšanās]] (1938)
|    apbalvojumi = 1944. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Klūge''' var būt:

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences: Šīs ir '''[[ozolu mūķene]]s''' barības [[Augi|augu]] saraksts. Ir atzīmēti vairāk nekā 300 barības augu.<ref name="DoaneMcManus1981"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Petrorāgijas
| ģints = Petrorhagia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Petrorhagia saxifraga sl9.jpg
| att_nosaukums =
| att_izmērs =
| suga = Petrorhagia saxifraga
| suga_lv = Klinšu petrorāgija
| binomial = Petrorhagia saxifraga
| sinonīmi = * ''Tunica saxifraga''
* ''Dianthus saxifragus''
}}'''Klinšu petrorāgija''' ({{val|la|Petrorhagia saxifraga}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kas ir sastopama dienvidaustrumu [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Latvija ir ziemeļos no sugas dabiskā izplatības apvidus, taču valsts dienvidu un dienvidaustrumu daļā ir sastopami no kultivācijas savvaļā pārgājuši augi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/petrorhagia-saxifraga-l-link/|title=klinšu petrorāgija - Petrorhagia saxifraga (L.) Link - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-16}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikivoyage''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          = ''Wikivoyage'' e.V. asociācija
| darbību_uzsāka       = {{dat|2013|1|15}}
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://www.wikivoyage.org/}}
}}
'''''Wikivoyage''''' ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem, kas ir balstīts uz ''[[wiki]]'' programmatūru. Tas ir tiešsaistes brīva satura portāls ar tūrisma materiāliem. Dibināts 2006. gadā, ''Wikimedia Foundation'' to pārņēma 2012. gadā. Pašlaik šis projekts pieejams [[angļu valoda|angliski]] un vēl vairāk nekā 10 citās valodās.

sentences:
[[File:Perito Moreno Glacier Patagonia Argentina Luca Galuzzi 2005.JPG|thumb|Perito Moreno ledājs 2005. gadā]]
'''Perito Moreno''' ir [[ledājs]], kas atrodas [[Andi|Andu kalnos]], [[Argentīna|Argentīnas]] dienvidos, [[Patagonija|Patagonijas]] reģionā. Tas ir viens no svarīgākajiem tūrisma apskates objektiem Patagonijā.{{fact}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''''NATO StratCom COE''''', pilnais nosaukums '''NATO Stratēģiskās Komunikācijas Izcilības Centrs''' ir viens no [[NATO]] ''[[Allied Command Transformation#NATO Centres of Excellence|Centres of Excellence]]'', kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centrs tika dibināts 2014. gadā un 2014. gada 1. septembrī tika akreditēts kā starptautiska militāra organizācija. Centra idejas pamatā bija Latvijas valdības pārliecība, ka Latvijas valsts var dot lielāku pienesumu NATO Alianses darbībai ne tikai ar dalību militārās operācijās, bet arī izmantojot intelektuālo potenciālu. Turklāt, līdzīgi NATO izcilības centri jau darbojās gan [[Igaunija|Igaunijā]] — NATO Kiberdrošības izcilības centrs, gan [[Lietuva|Lietuvā]] — NATO Enerģētiskās drošības izcilības centrs.
Kopš 2015. gada jūlija centra direktors ir [[Jānis Sārts]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 23
|lv = Divdesmit trīs
}}
'''23''' ('''Divdesmit trīs''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[22 (skaitlis)|22]] un [[24 (skaitlis)|24]].

sentences:
{{Mobilie standarti}}
'''''GSM-R''''' jeb '''Dzelzceļa GSM''' ir [[GSM]] modifikācija, īpaši piemērota [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] vajadzībām. Dzelzceļa GSM nav pieejams parastajiem GSM abonentiem, bet tiek lietots dzelzceļa dienesta vajadzībām.
Dzelzceļa GSM lieto telemetrijai, piemēram, [[signālpostenis|signālposteņu]] informācijas nolasīšanai, ritošā sastāva gultņu temperatūru kontrolei u.c. , kā arī balss sakariem, piemēram ārkārtas zvaniem, dispečeru sakariem ar mašīnistiem utt.
Visos šajos gadījumos ļoti svarīgs ir savienojuma sastādīšanas ātrums , kurš GSM-R tiek normēts.
Būtiska priekšrocība GSM-R lietošanai salīdzinājumā ar citām sakaru sistēmām ir pārrobežu savietojamība, jo sakari ar lokomotīvēm ir standartizēti un vilciens bez lokomotīves maiņas var iebraukt citā valstī.

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences:
'''Duda''' var būt:
* [[Andžejs Duda]] (''Andrzej Duda''; 1972) — poļu politiķis, Polijas prezidents;
* [[Jans Kšištofs Duda]] (''Jan-Krzysztof Duda''; 1998) — Polijas šaha lielmeistars;
* [[Ondrejs Duda]] (''Ondrej Duda''; 1994) — Slovākijas futbolists.

sentences: '''Multivides piekļuves kontroles adrese (MAC adrese)''' ir unikāls identifikators, kas piešķirts tīkla interfeisa kontrollerim (NIC), lai to izmantotu kā tīkla adresi komunikācijā tīkla segmentā. Šī izmantošana ir izplatīta lielākajā daļā IEEE 802 tīkla tehnoloģiju, tostarp Ethernet, Wi-Fi un Bluetooth. Atvērto sistēmu starpsavienojuma (OSI) tīkla modeļa ietvaros MAC adreses tiek izmantotas datu savienojuma slāņa vidējās piekļuves kontroles protokola apakšslānī. Kā parasti attēlots, MAC adreses ir atpazīstamas kā sešas divu heksadecimālo ciparu grupas, atdalītas ar defisēm (īsa svītriņa), koliem vai bez atdalītāja.

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Rītausmas}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Īslīce
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Īslīka
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Yslykis
| attēls            = Īslīce.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Īslīce pie autoceļa P103 tilta
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Daukšogalas mežs (Lietuva)
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=10 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=24 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 70
| garums_latvijā    = 43
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 0,49
| gada_notece       =
| baseins           = 623
| baseins_latvijā   = 211
| pietekas          = [[Bērstele]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Īslīce''' ({{val-lt|Yslykis}}) ir [[Lielupe]]s kreisā krasta pieteka. Upi šķērso autoceļš [[P103]] ([[Dobele]] - [[Bauska]]) un [[209]] autoceļš Lietuvā ([[Jonišķi]] - [[Žeimele]] - [[Pasvale]]).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 =
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  =
|teaching_staff         = 39
|employees              =
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                =
|homepage               = http://www.revs.lv
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 smokingā]]
'''Smokings''' (no {{val|en|smoking jacket}} — 'smēķējamā žakete') melnas krāsas vakara [[žakete]] ar atsegtu krūšu daļu un gariem, ar [[Zīds|zīdu]] apšūtiem atlokiem. Pie smokinga piederas balta, iestīvināta [[krūteža]], stāva [[apkaklīte]] ar nolocītiem stūriem, melna [[kaklasaite]] — "taurenītis", smalkas ādas, bet ne lakotas [[kurpes]], melna [[veste]] vai īpaša vidukli aptveroša josta (''cummerbund'').

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 72
 | lv  = Septiņdesmit divi
}}

sentences:
[[Kategorija:Imanta]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Imanta]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences: {{Commonscat|Poets from the United States}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Viruna
| native_name    =  Virunum
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Maria_Saal_Zollfeld_Virunum_Arena_Suedteil_22092006_02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Austrija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 46.699167 | latNS  = N
| longd = 14.365 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Austrija|Karintija}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 1. gadsimts
| abandoned      = 5. gadsimts
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1754. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Dienvidarābijas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[sābiešu valoda|sābiešu]], [[katabāniešu valoda|katabāniešu]], [[hadramiešu valoda|hadramiešu]], [[minejiešu valoda|minejiešu]], [[geezas valoda|geeza]]
 |laiks              = 2. gadu tūkstoša beigas p.m.ē. — 6. gadsimts m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso, [[bustrofedons]]
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |atvasinājumi       = [[geezs]]
 |radinieki          = [[feniķiešu raksts]],<br/>[[Ziemeļarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Old South Arabian''
 |iso15924           = Sarb (105)
 |sample             = Sana' national museum 11.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Dienvidarābijas raksts''' vai '''musnads''' (𐩣𐩯𐩬𐩵) ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]], viena no senākajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījies senajās [[Arābijas pussala]]s dienvidu civilizācijās no 2. gadu tūkstoša p.m.ē. beigām, no tā attīstījies mūsdienās lietotais [[Etiopija|etiopiešu]] raksts [[geezs]].

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Džija Lisa
| vārds_orig = ''Jia Lissa''
| attēls =
| att_izmērs =
| komentārs =
| dz vārds = Jūlija Čirkova
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
| dz vieta = {{vieta|Krievija|Iževska}}
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = pornoaktrise
| darbības gadi = 2017—pašlaik
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| mājaslapa =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}
'''Džija Lisa''' ({{val|en|Jia Lissa}}), īstajā vārdā '''Jūlija Čirkova''' ({{val|ru|Юлия Чиркова}}; dzimusi {{dat|1996|9|1}} [[Iževska|Iževskā]]) ir [[Krievi|krievu]] [[Pornoaktieris|pornoaktrise]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.maximonline.ru/articles/20-russkikh-pornoaktris-kotorykh-ty-obyazan-znat-v-2023-godu-id869764/|title=20 русских порноактрис, которых ты обязан знать в 2023 году {{!}} MAXIM|last=Бочаров|first=Олег «Апельсин»|website=www.maximonline.ru|access-date=2023-11-11|language=RU}}</ref> Saņēmusi ''XBIZ Europa Award'' balvu kategorijā "Gada labākā izpildītāja" (2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.xbiz.com/news/255161/2020-xbiz-europa-awards-winners-announced|title=2020 XBIZ Europa Awards Winners Announced|last=XBIZ|website=XBIZ|access-date=2023-11-11|date=2020-10-22|language=en}}</ref>

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 91
 | lv  = Deviņdesmit viens
}}
'''91 (deviņdesmit viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[90 (skaitlis)|90]] un [[92 (skaitlis)|92]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit pirmā diena ir [[1. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[31. marts]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{jāuzlabo|valodas stils; jāizņem vārdi krievu valodā}}
'''Sporta ģenētika''' ir ģenētikas virziens, kas pēta cilvēka genomu fiziskajā aspektā (galvenokārt — sportisko) darbību. Pirmoreiz termins «fiziskā ģenētika (vai kustību) darbība» (Genetics of Fitness and Physical Performance) ieviesa Klods Bušarom 1983. gadā. Tajā laikā viņš publicēja divus rakstus vienā žurnāla numurā «Exercise and Sport Science reviews» [Bouchard, 1983a, b], kurā publicēja apkopotus faktus, pirmkārt, par individuālām atšķirībām reakcijā uz fiziskajām aktivitātēm, otrkārt, par pārmantošanu — vairāku fizisku, fizioloģisku un bioķīmisku īpašību, iesaistītu fiziskajās darbības.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Čokūrdāha
 | official_name            = ''Чокурдах, Чокуурдаах''
 | settlement_type          = pilsetciemats
 | image_skyline            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Coat of Arms of Chokurdakh (Yakutia).gif
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Allaijahas uluss]]
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1936
 | established_title2       = Pilsētciemats
 | established_date2        = 1981
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 15.41
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2077
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 70| latm = 37| lats = 09| latNS = N
 | longd = 147| longm = 54| longs = 08| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  = https://chokurdah.sakha.gov.ru/
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zagreba
 | official_name            = ''Zagreb''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Jelacicplac.jpg
 | image_caption            = Bana Jelačiča laukums
 | image_flag               = Flag of Zagreb.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Zagreb.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Croatia
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CRO}}
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1242. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 171
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 686568
 | population_urban         = 792875
 | population_metro         = 1288000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 49 | lats =  | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 59 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = HR-10000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 158
 | website                  = {{URL|http://www.zagreb.hr/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieku šķirnes no Āfrikas]]
[[Kategorija:Mali]]
[[Kategorija:Suņu šķirnes pēc izcelsmes valsts|Mali]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna dārzi
| native_name         = ''Horti Civitatis Vaticanae''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = Vatikanische Gaerten Museen Rom.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.903056 | latNS  = N
| longd = 12.450556 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.vaticanstate.va/content/vaticanstate/en/monumenti/giardini-vaticani.html
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Roberts Gross
|     vārds_orig = ''Walter Robert Gross''
|         attēls = Valters Gross.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalns]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tībingene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Berlīnes Humboltu universitāte]],<br>[[Tībingenes Universitāte]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Devona zivju mikrofosiliju histoloģiskie pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Valters Roberts Gross''' (''Walter Robert Gross'', 1903—1974) bija vācbaltiešu paleontologs,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/3984|title=mugurkaulnieku paleontoloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> [[Berlīnes Humboltu universitāte]]s un [[Tībingenes Universitāte]]s profesors. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pa asmeni skrejošais 2049
 | oriģinālnos = ''Blade Runner 2049''
 |      attēls = Blade Runner 2049 logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* ''[[neo-noir]]'',
* [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Denī Vilnēvs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
* [[Bads Jorkins]]
* [[Sindija Saiksa]]
 |   scenārijs =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Maikls Grīns]]
 |     aktieri =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Harisons Fords]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Silvija Huksa]]
* [[Robina Raita]]
* [[Makenzija Deivisa]]
 |      mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Bendžamins Volfišs]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{dat|2017|10|3|N}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda]]
 |     budžets =  150–185 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā = [[Pa asmeni skrejošais]]
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais 2049"''' ({{val|en|Blade Runner 2049}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kinofilma. Tā ir ''[[neo-noir]]'' [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Galvenās lomas filmā tēlo [[Raiens Goslings]], [[Harisons Fords]] un [[Ana de Armasa]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Nepālas
|Article =
|Image = Flag of Nepal.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = [[#Proporcijas|skatīt zemāk]]
|Adoption = {{dat|1962|12|16}}
|Design =
|Type =
}}

sentences: '''Elektromagnēts''' ir tāda veida [[magnēts]], kura magnētisko lauku rada tam pieslēgta [[līdzstrāva]]. Strāvu atvienojot, [[magnētiskais lauks]] izzūd. Elektromagnētus plaši lieto kā komponentus dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[elektrodzinējs|elektromotoros]], [[ģenerators|ģeneratoros]], [[relejs|relejos]], [[skaļrunis|skaļruņos]], [[cietais disks|cietajos diskos]], magnētiskās rezonanses aparātos, televizoru [[kineskops|kineskopos]] u.c. Lielus elektromagnētus lieto metāllūžņu pacelšanā un pārvietošanā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lūcija Ķuzāne
|     vārds_orig =
|         attēls = Lucija Kuzane.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lūcija Ķuzāne 2007. gadā [[Gricgale|Gricgalē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Mēmeles pagasts]], [[Jēkabpils apriņķis]], {{flag|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, novadpētniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Jūlijs Dievkociņš", "Saule mūžam mana", "Aleksandrs".
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Lūcija Ķuzāne''' (dzimusi 1927. gada 30. oktobrī<ref>[https://www.jgb.lv/lv/novada-kalendars/kuzane-lucija-/ Ķuzāne Lūcija rakstniece, pedagoģe, novadpētniece, Jēkabpils pilsētas Goda pilsone] Jēkabpils galvenā bibliotēka</ref>  [[Mēmeles pagasts|Mēmeles pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] skolotāja un rakstniece, [[Sēlija|Sēlijas]] novada pētniece, [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavaliere,<ref>[http://www.jpb.lv/?sid=35 www.jpb.lv]</ref> kā arī [[Jēkabpils Goda pilsonis|Jēkabpils]] un [[Pilskalnes pagasts (Neretas novads)|Pilskalnes pagasta]] Goda pilsone.

sentences: '''Rallijs Kurzeme''' ir senākais un tradīcijām bagātākais autorallijs [[Baltija]]s valstīs, kas notiek [[Liepāja|Liepājā]] un tās apkārtnē, pa ātrajiem un līkumotajiem Lejaskurzemes un [[Rietumkursas augstiene]]s ceļiem. Viena no rallija "Kurzeme" ikonām ir leģendārais [[Vecpils (Vecpils pagasts)|Vecpils]] ātrumposms, kas ir slavenākais ātrumposms Baltijas valstīs{{nepieciešama atsauce}} un tiek saukts gan par Baltijas rallija pērli, gan rallija augstskolu.

sentences:
, apkārtmērs 10,3 m]]
'''Dižkoks''' ir sevišķi vecs un resns [[koks]], kam ir liela zinātniska, kultūrvēsturiska un estētiska nozīme.<ref>{{Latvijas daba|1|246|Dižkoki}}</ref> Parasti dižkoki ir valsts aizsardzībā kā īpaši [[dabas piemineklis|dabas pieminekļi]], dažos gadījumos arī kā vēsturiski vai kultūrvides pieminekļi. Terminu „dižkoks” literatūrā 1960. gados ieviesa [[Latvija]]s dižkoku pētīšanas pamatlicējs [[Staņislavs Saliņš]]. Viņš ieteica par dižkoka pamatkritēriju pieņemt stumbra apkārtmēru {{nobr|1,3 m}} augstumā no zemes. Mērīšana veicama, ņemot vērā vidi ap koku — slīpā nogāzē apkārtmērs tiek mērīts augstākajā pusē. Gadījumos, ja zem {{nobr|1,3 m}} augstuma koka stumbram ir šaurāka vieta, koka apkārtmērs tiek mērīts zemāk. Vairāku koku saaugumi netiek uzskatīti par vienu koku.

sentences:
, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].]]
'''Ģilde''' ({{Val-de|Gilde}}) savā tradicionālajā nozīmē bija amatnieku un tirgotāju apvienība [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]], kas galvenokārt tika veidota, lai aizstāvētu to profesionālās un ekonomiskās intereses.<ref name="Britannica">{{cite web|url=https://www.britannica.com/topic/guild-trade-association|title=Guild|work=britannica.com|publisher=Encyclopaedia Britannica|accessdate=26 May 2019}}</ref> Ģildes viduslaiku Eiropas sabiedrībā nostiprinājās laika posmā starp 11. un 16. gadsimtu, kur tām bija salīdzinoši liela ietekme uz tā laika sociāli ekonomisko dzīvi.<ref name="Britannica"/>

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Luksemburgas armija
|native_name                 = Lëtzebuerger Arméi, Armée luxembourgeoise, Luxemburger Armee
|image                       =
|caption                     = Luksemburgas armijas emblēma
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = 1881. gada 16. februāris
|current_form                = 1967. gada 29. jūnijs
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Dikirha]]
|flying_hours                =
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]]
|commander-in-chief_title    = Lielhercogs
|minister                    = [[Žans Marī Halsdorfs]]
|minister_title              = Aizsardzības ministrs
|commander                   = [[Gastons Reinigs]]
|commander_title             =
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = brīvprātīga
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 450 (2011)
|ranked                      =
|reserve                     = 0 (atcelts 1997. gadā)
|deployed                    =
<!-- Financial -->
|amount                      = 249 miljoni USD (2009)
|percent_GDP                 = 0,5% (2009)
<!-- Industrial -->
|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related aricles -->
|history                     =
|ranks                       =
}}

sentences: '''Nacionālais kopienākums (NKI)''' — ir [[makroekonomika]]s pamatrādītājs, kas nosaka, kādu summu gada laikā iegūst noteiktas [[valsts]] rezidentu mājsaimniecības un visi uzņēmumi, pārdodot savus resursus. Tajā ir iekļauti visi iedzīvotāju gūtie ienākumi — peļņas, rentes, darba algas u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati 10.-12. klasei|last=Siņicins|first=Mihails|publisher=Raka|year=2001|isbn=9984153258|location=Rīga|pages=228.-232.}}</ref> Nacionālais kopienākums aptver tikai tos ienākumus, kas pieder noteiktas valsts rezidentiem (tai skaitā ienākumus no šīs valsts iedzīvotāju veiktajām ekonomiskajām darbībām ārvalstīs).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.makroekonomika.lv/ar-ko-atskiras-iekszemes-kopprodukts-no-nacionala-kopienakuma-nacionala-kopprodukta|title=Ar ko atšķiras iekšzemes kopprodukts no nacionālā kopienākuma / nacionālā kopprodukta?|website=Makroekonomika|access-date=2021-02-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mirušo dzejnieku biedrība
| attēls                   = Dead poets society.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dead Poets Society''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pīters Vīrs]]
| producents               =
* [[Stīvens Hafts]]
* [[Pols Jungers Vits]]
* [[Tonijs Tomass]]
| scenārija autors         = [[Toms Šūlmans]]
| galvenajās lomās         = [[Robins Viljamss]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|6|2||bez}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-poets-society-1989|title=Dead Poets Society|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2018|09|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180927002109/http://bbfc.co.uk/releases/dead-poets-society-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|235,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpoetssociety.htm|title=Dead Poets Society (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mirušo dzejnieku biedrība"''' ({{val|en|Dead Poets Society}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Pīters Vīrs]]. Galveno lomu filmā atveido [[Robins Viljamss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|6|2||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Renduličs''' var būt:

sentences: '''Snelliusa likums''', arī '''Snella likums''', ir [[gaismas laušana]]s likums. Tas apgalvo, ka krišanas un laušanas leņķa [[sinuss|sinusu]] attiecība ir vienāda ar gaismas absolūto [[laušanas koeficients|laušanas koeficientu]] attiecību.<ref name="rokasgrāmata" /> Matemātiski tas tiek pierakstīts šādi:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Koss''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Dienvidāfrikā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Frīdrihs Engelss
|          vārds_orig = ''Friedrich Engels''
|              attēls = Friedrich Engels portrait (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1820
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Barmena, [[Prūsija]], [[Vācijas konfederācija]]<br />([[Vupertāle]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1895
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Friedrich Engels Signature.svg
|               skola = [[marksisms]], [[dialektiskais materiālisms]], [[vēsturiskais materiālisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[ekonomika]], [[šķiru cīņa]], [[kapitālisms|kapitālisma]] kritika
|              idejas =
|          alma_mater = [[Berlīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Ludvigs Feierbahs|Feierbahs]], [[Makss Štirners|Štirners]], [[Ādams Smits|Smits]], [[Deivids Rikardo|Rikardo]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Šarls Furjē|Furjē]], [[Mozess Hess|Hess]], [[Lūiss Morgans|Morgans]], [[Hērakleits]]
|          ietekmējis = [[marksisms|marksisma]] kustība
|               darbi = ''Die Lage der arbeitenden Klasse in England'' (''Strādnieku šķiras stāvoklis Anglijā'', 1845), ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' (''Ģimenes, privātīpašuma un valsts izcelšanās'', 1884)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences: '''Nokrišņu daudzums''' ir [[ūdens]] slāņa biezums, kas būtu uzkrājies uz horizontālas [[virsma]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] izkrišanas dēļ, ja šī virsma neuzsūc ūdeni un tas neiztvaiko. Turklāt nokrišņi [[sniegs|sniega]] un [[ledus]] veidā tiek pārveidoti kā šķidra ūdens nokrišņi, kuri būtu izveidojušies sniega un ledus kušanas rezultātā. Nokrišņu daudzumu mēra [[milimetrs|milimetros]]. Nokrišņu daudzumu mēra ar [[lietusmērītājs|lietusmērītāju]] jeb pluviometru.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Sendmail
| developer              = Sendmail konsorcijs, [[Sendmail, Inc.]]
| latest release version = [http://www.sendmail.org/releases/8.14.4 8.14.4]
| latest release date    = {{Release date and age|2009|12|30}}
| latest preview version = [https://web.archive.org/web/20100329012636/http://www.meta1.org/MeTA1-1.0.PreAlpha30.0.html MeTA1-1.0.PreAlpha30.0]
| latest preview date    = {{Release date and age|2009|08|17}}
| operating_system       = [[vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
| genre                  = [[Vēstuļu pārsūtīšanas aģents]]
| license                = BSD veida licence ("Sendmail licence")
| website                = http://www.sendmail.org/
}}

sentences: '''Biosfēra''' ir viena no zemeslodes ģeogrāfiskā apvalka daļām (sfērām). Tā ietver [[atmosfēra]]s apakšējo daļu, [[hidrosfēra|hidrosfēru]] un [[litosfēra]]s augšējo daļu. Biosfēras augšējā robeža sniedzas aptuveni līdz 30 km augstumam virs [[Zeme]]s virsmas, apakšējā līdz 4–5 km dziļumam zemes dzīlēs un vēl dziļāk Pasaules okeānā. Biosfērā sastopams viss planētas dzīvo organismu kopums, vairāk nekā 2,5 miljoni augu un dzīvnieku sugu. Biosfērā notiek savstarpēja vielu un enerģijas apmaiņa, dzīvie organismi un to dzīves vide mijiedarbojas, veidojot dinamisku un līdzsvarotu sistēmu. Jebkāda [[antropogēns|antropogēna]] (tajā skaitā tūrisma) iejaukšanās šajā evolucionējot dabiski radītajā sistēmā var radīt neatgriezeniskus procesus, kas var novest līdz biosfēras atsevišķu elementu vai reģionu degradācijai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Biosfēra |publisher=Latvijas Zinātņu akadēmija |work=Terminoloģijas komisija |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=biosf%C4%93ra&list=biosf%C4%93ra&lang=LV | accessdate=2010. gads }}</ref>

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2023|05|15}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/#map=18/56.95602/24.12863 karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Marruciic}}
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 200
 | lv  = Divsimt
}}
'''200 (divsimt)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[199 (skaitlis)|199]] un [[201 (skaitlis)|201]]. [[Gads|Gada]] divsimtā diena ir [[19. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. jūlijs]]).

sentences: '''Gumiņbaktērijas''' jeb '''gumiņu baktērijas''' (''Rhizobium'') ir [[baktērija|baktēriju]] ģints, kas dzīvo [[tauriņziežu dzimta]]s [[augi|augu]] [[sakne|sakņu]] izaugumos — [[gums|gumos]] — un piesaista [[atmosfēra]]s [[slāpeklis|slāpekli]], ko ar [[nitrogenāze|nitrogenāzi]] pārveido [[amonjaks|amonjakā]].

sentences:
'''Konstrukcija''' ({{val|la|constructio}} — 'uzbūve') var būt:
* jebkuras tehniskas sistēmas (piemēram, [[mašīna]]s, [[celtne]]s, [[aparāts|aparāta]] vai [[detaļa]]s), tās daļu un elementu izveidojums (ārējā forma), uzbūve un elementu savstarpējā mijiedarbība; arī pati tehniskā sistēma (piemēram, [[būvkonstrukcija]]);
* izveidojums darba rasējumā (piemēram, mašīnai vai tās elementam);
* uzbūve, sastāvdaļu izkārtojums (piemēram, mākslas darbā vai tekstā);
* [[Valodniecība|valodniecībā]] [[valoda]]s vienību (parasti vārdu) savienojums, kam ir noteiktas gramatiskās īpašības.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāla
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Waal
| attēls            = 2008-09 Nijmegen waal.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāla pie Neimegena
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Reina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bovenmervede]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 84
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 1 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Picnosteus pauli branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''P. pauli'' branhiālā plātne (no augšas).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv =
| suga = Pycnosteus pauli
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus pauli <small>Mark, 1956</small>
}}
'''''Pycnosteus pauli''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1956. gadā. ''P. pauli'' [[holotips]] ir vēdera plātnes fragments (kreisā puse), kas tika atrasta pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Pycnosteus pauli'' nozīmē ''Paula'' [[Piknosteji|piknostejs]] (no V.Paula uzvārda, kurš bija savācis šīs sugas fosiliju kolekciju). Suga ir bieži sastopama [[Igaunija|Igaunijā]], [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[arukilas svīta]]s augšdaļā pie [[Tartu]], [[Vīlande]]s, [[Pelva]]s u.c., kā arī pie [[Ļemovža]]s upes [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. ''P. pauli'' ir arukilas svītas augšdaļas [[vadfosilija]].

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
s oficiālās valodas]]
'''Eiropas Savienības valodas''' ir [[valoda]]s, kuras lieto [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīs. Tās iekļauj 24 ES [[valsts valoda|oficiālās valodas]], kā arī daudzas citas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{slikts tulkojums}}
{{ievads+}}
Ir dažādu objektu spēja dažādi apstrādāt vienādus ziņojumus. Polimorfisms nodrošina to, ka vienu un to pašu vārdu var izmantot loģiski saistītiem, bet dažādiem mērķiem. Tas nozīmē, ka vienas programmu sistēmas robežās tiek izmantoti elementi, kuriem ir viens nosaukums, bet dažādā apstrāde.

sentences:
[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
[[Kategorija:Kosmonautika]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Inženieri]]

sentences:
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās| ]]

sentences:
{{ infobox
| title          = {{#if:{{{title|}}}|{{{title}}}|{{PAGENAME}}}}
| titlestyle     = font-style: italic
| subheader      = {{{transcription|}}}
| subheaderstyle = font-size: small; font-weight: normal
| above          = {{#if:{{{english_title|}}}|{{{english_title}}} }}
| abovestyle     = font-size: small; font-style: italic
| image          = {{#if:{{{image|}}}|[[File:{{{image}}}{{!}}{{min|200|{{{image_size|}}} }}px]]}}
| caption        = {{{caption|}}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ATB
|          Attēls = André Tanneberger at Pacha 2007.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = ATB uzstājoties Ņujorkas Pača klubā
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|        Dz_vārds = Andrē Tannenbergs
|      Pseidonīms = ATB
Danny Lee
Naughty A.T.
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|2|26}}
|           Miris =
|           Vieta = {{flaga|Vācija}} [[Freiberga (pilsēta)|Freiberga]], [[Vācija]]
|     Instrumenti =
|           Žanrs = [[Elektroniskā deju mūzika]]
[[Transs (mūzikas žanrs)|Transs]]
|    Nodarbošanās =
|            Gadi = [[1998]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = Kontor Records
|   Darbojies_arī = Sequential One/SQ-1
Love & Fate
Re-Flex
|           Mlapa = [http://www.atb-music.com atb-music.com]
|      Dalībnieki = Andrē Tannenbergs (André Tanneberger)
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''ATB''' (īstajā vārdā '''Andrē Tannenbergs''', dzimis [[1973]]. gada [[26. februāris|26. februārī]] Freibergas pilsētā [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķis, dīdžejs un pārsvarā [[Elektroniskā deju mūzika|Elektroniskās deju mūzikas]] producents. Atsaucoties uz oficiālo pasaules dīdžeju topu, kuru apkopo žurnāls ''DJ Mag'', [[2008. gads|2008]]. gadā ATB ieņēma 25. vietu un dīdžeju sarakstā 4. vietu.<ref>[http://djmag.com/index.php?op=top100dj&top100dj_op=results&results_op=2008&search_op=list&limit_num=150&type=&page=3 DJmag.com: Top 100 DJs - Results and History]</ref>

sentences: '''Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai''' ({{val|en|International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia}}, ICTY) bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s iestāde, kas izveidota, lai apsūdzētos sauktu pie atbildības smagos [[noziegums|noziegumos]], kas izdarīti [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] laikā, un viņus tiesātu. Tā bija speciāli šai lietai izveidota tiesa, kas atradās [[Hāga|Hāgā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox dot-com company
| name = ''Alexa Internet, Inc.''
| logo =
| screenshot =
| caption = <!-- ''Alexa.com'' tīmekļa vietnes ekrānuzņēmums 2014. gadā -->
| url = {{url|http://www.alexa.com}}
| company_type =
| foundation = 1996<ref name=about>{{tīmekļa atsauce|title=About Alexa Internet|url=http://www.alexa.com/company|accessdate=October 9, 2009| archiveurl= https://web.archive.org/web/20091007102542/http://www.alexa.com/company| archivedate= October 7, 2009|deadurl= no}}</ref>
| founders =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
| industry =
| parent = ''[[Amazon]]''
| key_people = Deivs Šerfsijs (viceprezidents)<ref name="Management">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/about/management|title=Management|publisher=Alexa Internet|accessdate=December 24, 2014|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224222653/https://www.alexa.com/about/management}}</ref>
| products =
| alexa = 2102 (2015. gada augusts)<ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com |title= Alexa.com Site Info |publisher= Alexa Internet |accessdate= August 3, 2015 |archive-date= {{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224222651/https://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com }}</ref><!--Updated monthly by OKBot-->
| website_type =
| language = Angļu
| advertising =
| registration = Iespējama
| current_status = Slēgts
| president = Endrū Ramms<ref name="Management"/>
}}
'''''Alexa Internet, Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, ''[[Amazon]]'' meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietņu]] apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alexa.com/|title=End of Service Notice|website=www.alexa.com|access-date=2022-05-06|archive-date=2009-03-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20090302215553/https://www.alexa.com/}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Buffalo '66''
| attēls                   = Buffalo sixty six ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vinsents Gallo]]
| producents               = [[Kriss Hanlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Elisona Begnala]]
* Vinsents Gallo
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* Vinsents Gallo
* [[Bens Gazara]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Jans-Maikls Vinsents]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| mūzika                   = Vinsents Gallo
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[CCinépix Film Properties]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|26||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/buffalo-66-1998-1|title=Buffalo '66|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffalo66.htm|title=Buffalo '66 (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Buffalo '66''''' ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Vinsents Gallo]]. Citas lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Bens Gazara]], [[Mikijs Rurks]], [[Rozanna Ārkete]], [[Jans-Maikls Vinsents]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators =
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Milāna
 | official_name            = ''Milano''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
{{multiple image
| border = infobox
| perrow = 1/3/2
| total_width = 290
| align = center
| caption_align = center
| image1 = Milan_skyline_skyscrapers_of_Porta_Nuova_business_district_(cropped).jpg
| caption1                 = Milānas panorāma ar ''[[Porta Nuova (Milan)|Porta Nuova]]'' biznesa rajonu
| image2 = 20110725_Arco_della_Pace_Milan_5617.jpg
| caption2                 = ''[[Porta Sempione]]''
| image3 = Facade - Duomo - Milan 2014 (9).JPG
| caption3                 = [[Milānas katedrāle]]
| image4 = Castello Sforzesco (Milan) - main entrance.jpg
| caption4                = [[Sforcu pils]]
| image5 = Galleria_Milano_(179532365).jpeg
| caption5                 = ''[[Galleria Vittorio Emanuele II]]''
| image6 = Exterior_Teatro_Alla_Scala_high_quality_01.jpg
| caption6                 = Opera ''[[La Scala]]''
| image7 = Front portico of Stazione Centrale, Milan.jpg
| caption7                 = [[Milano Centrale|Centrālā dzelzceļa stacija]]
| image8 = Basilica of San Carlo al Corso (26512277809).jpg
| caption8                 = ''[[San Carlo al Corso (Milan)|San Carlo al Corso]]''
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Milan.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = CoA Città di Milano.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Lombardija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Metropole
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Lombardija]]
 | subdivision_name2        = [[Milānas metropole|Milāna]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 183.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2010|6|30||bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1317882
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 27 | lats = 51 | latNS = N
 | longd = 09 | longm = 11 | longs = 25 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 20100, 20121-20162
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 120
 | website                  = {{url|http://www.comune.milano.it/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Anglijas grāfistes infokaste
| nosaukums = Paris La Défense
| karte = Pôle Paris-La Défense map.svg
| oriģ = La Défense
| statuss =
| reģions = [[Parīze]]
| centrs =
| lielpilsēta = -
| platība = 1,6
| iedzīvotāji = 25000 (2018)
| iedz blīvums =
| url = http://www.ladefense.fr
}}

sentences: '''25. septembris''' ir gada 268. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (269. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 97 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer mono|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer mono|suga_lv=Sīklapu kļava|attēls=Acer mono foliage.JPG|attēls2=Acer mono, Arnold Arboretum - IMG 5915.JPG}}
'''Sīklapu kļava''' ({{val-la|Acer mono}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2009|title=Sīklapu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113045/https://database.smartgardens.eu/plant/2009}}</ref>

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Ryanair'' lidojums 4978}}
<mapframe width=300 height=351 zoom=4 latitude=47.4 longitude=26.5 text="Aptuvenais lidojuma maršruts ar novirzīšanos uz Minsku.">
{
"type": "ExternalData",
"service": "page",
"title": "Flight FR4978 2021-05-23.map"
}
</mapframe>
'''''[[Ryanair]]'' lidojums 4978''' bija starptautisks pasažieru lidojums 2021. gada 23. maijā no [[Atēnu starptautiskā lidosta|Atēnu starptautiskās lidostas]] uz [[Viļņas starptautiskā lidosta|Viļņas starptautisko lidostu]]. Lidmašīnai tuvojoties [[Lietuva]]s gaisa telpai, tika ziņots, ka tajā atrodoties spridzeklis, tāpēc lidmašīnu pārtvēra baltkrievu reaktīvais iznīcinātājs ''[[MiG-29]]'', kurš to novirzīja uz [[Minskas Nacionālā lidosta|Minskas Nacionālo lidostu]].<ref name="ZB">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.zeit.de/politik/ausland/2021-05/belarus-roman-protasewitsch-ryanair-flug-alexander-lukaschenko|title=Niemand soll sich sicher fühlen|last=Brunner|first=Simone|publisher=[[Die Zeit]]|accessdate=2021-05-24|date=2021-05-24|language=de|dead-url=no|archiveurl=https://archive.today/20210524110641/https://www.zeit.de/politik/ausland/2021-05/belarus-roman-protasewitsch-ryanair-flug-alexander-lukaschenko|archivedate=2021-05-24}}</ref> Lidmašīnai nosēžoties Minskas Nacionālajā lidostā, vienu no tās pasažieriem — baltkrievu opozicionāru un žurnālistu [[Ramans Pratasevičs|Ramanu Prataseviču]] — apcietināja Baltkrievijas kriminālpolicija. Ar gandrīz deviņarpus stundu ilgu nokavēšanos plkst. 21.27 lidmašīna beidzot sasniedza savu sākotnējo galamērķi — Viļņas starptautisko lidostu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.delfi.lv/news/arzemes/ryanair-reiss-kas-tika-novirzits-uz-minsku-vakara-ir-piezemejies-lietuva.d?id=53225495 |title='Ryanair' reiss, kas tika novirzīts uz Minsku, vakarā ir piezemējies Lietuvā |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2021. gada 23. maijs |accessdate=2021. gada 23. maijā}}</ref>

sentences: '''Olīvas''', arī '''olīves''', ir [[olīvkoki|olīvkoku]] augļi. Ēšanai izmantojamās olīvas iegūst no [[olīvkoks|Eiropas olīvkoka]]. Olīvas vēsturiski plaši ieguva [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Anatolija|Anatolijā]], bet mūsdienās tās novāc arī citos pasaules reģionos. Joprojām visvairāk olīvu iegūst [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. 2017. gadā visvairāk olīvu tika ievākts [[Spānija|Spānijā]].<ref name="FAOSTAT"/> Nākamās lielākās valstis pēc novākto olīvu daudzuma bija [[Grieķija]], [[Itālija]], [[Turcija]], [[Maroka]], [[Ēģipte]], [[Tunisija]], [[Portugāle]] un [[Sīrija]].<ref name="FAOSTAT">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.fao.org/faostat/en/#data/QC/visualize | title= FAOSTAT | accessdate= 2019. gada 12. martā | language=en}}</ref> No olīvām iegūst [[olīveļļa|olīveļļu]], vai arī tās uzturā tiek lietotas svaigā veidā — olīvas tiek lietotas gan kā uzkodas, gan kā piedeva citiem ēdieniem.

sentences:
'''Gabions''' (no {{val|it|gabbione}} — 'liels būris') ir dažādas formas un tilpuma kaste vai pīts karkass, kas piepildīts ar smiltīm, šķembām un [[akmens|akmeņiem]].
Gabionu izmantošana ļauj ātri uzbūvēt nostiprinošas pretnobrukumu būves: tos izmanto stāvu zemes nogāžu nostiprināšanai ceļu būvē uzbērumos un ieraktnēs; dambju, terašu nostiprināšanai; inženierkomunikāciju (cauruļvadu, kabeļu) aizsardzībai ūdenstilpēs; militārajās fortifikācijās. Mūsdienās gabionu karkasus pin no cinkotām metāla stieplēm, var izmantot arī citus materiālus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Annibale de Gaspariss
|     vārds_orig = ''Annibale de Gasparis''
|         attēls = Ritratto_di_Annibale_de_Gasparis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Buņjara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Neapole}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =Firma_di_Annibale_De_Gasparis.jpg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =Neapoles Universitāte
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =astronomija
|sign=|zime=}}
'''Annibale de Gaspariss''' ({{val|it|Annibale de Gasparis }}; {{dat|1819|11|9|N}}—{{dat|1892|3|21|N}}) bija [[Itālija|itāļu]] [[astronoms]], Kapodimontes observatorijas Neapolē vadītājs (1864—1889). Atklājis 9 [[asteroīds|asteroīdus]].
{| class="wikitable collapsible collapsed" width=260 align="right" style="margin: 1em; margin-top: 0;"
! colspan="2" style="white-space: nowrap;" | Atklātie asteroīdi: 9
|-
| [[10 Higieja]] || {{dat|1849|4|12}}
|-
| [[11 Partenope]] || {{dat|1850|5|11}}
|-
| [[13 Ēgerija]] || {{dat|1850|11|2}}
|-
| [[15 Einomija]] || {{dat|1851|7|29}}
|-
| [[16 Psihe]] || {{dat|1852|3|17}}
|-
| [[20 Masālija]] || {{dat|1852|9|19}}
|-
| [[24 Temīda]]|| {{dat|1853|4|5}}
|-
| [[63 Auzonija]]|| {{dat|1861|2|10}}
|-
| [[83 Beatrikse]]|| {{dat|1865|4|26}}
|}
1851. gadā saņēmis [[karaliskā Astronomias biedrība|Karaliskās astronomijas biedrības]] Zelta medaļu. 1851. un 1852. gadā saņēmis Lalanda balvu.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Tehnika]]

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''1''']]{{·}} {{0}}[[2. autobusu maršruts (Rēzekne)|2]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, agrākais)|''4'']]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''5''']]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|6]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''8''']]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|11]]{{·}}[[13. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|13]]
[[15. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|17]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''21''']]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rēzekne)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rēzekne)|23]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rēzekne)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rēzekne)|26]]{{·}}[[27. autobusu maršruts (Rēzekne)|27]]
[[28. autobusu maršruts (Rēzekne)|28]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rēzekne)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rēzekne)|33]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rēzekne)|39]]{{·}} [[40. autobusu maršruts (Rēzekne)|40]]{{·}} [[5906. autobusu maršruts|''51'']]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rēzekne)|55]]{{·}} [[70. autobusu maršruts (Rēzekne)|70]]{{0|{{·}} 00}}
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 52
 | lv  = Piecdesmit divi
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = Somateria mollissima male..jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 = Erfugl_1764.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Somateria
| ģints_lv=Pūkpīles
| suga = Somateria mollissima
| suga_lv = Parastā pūkpīle
|       binomial = Somateria mollissima <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Priekules pagasts
| karte             = Priekules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Priekules pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Priekules pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Priekule
| platība           = 152,8<ref>{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 653<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 653 / 152.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Lāčplēša gulta
|      krāsu_shēma = akmens
|           attēls = Lielvārde, akmens "Lāčplēša gulta" 2000-05-20.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 42 | plat_s = 45.36 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   = 50 | gar_s  = 21.12 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Lielvārde}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 2,1 m
|           garums = 4,8 m
|          platums = 3,5 m
|          dziļums =
|          tilpums = 20 m3
|       apkārtmērs = 15 m
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Lāčplēša gulta''' (arī '''Pērkona bulta''', '''Pumpura akmens''')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?id=2436410&g=3&r=|title=Lāčplēša gulta|publisher=Letonika.lv|accessdate={{dat|2013|2|18||bez}}}}</ref> ir [[dižakmens]], kas atrodas [[Lielvārde|Lielvārdē]], [[Ogres novads|Ogres novadā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Zamboangas pussala
|attēls              = Contemplating U River's Allure.jpg
|attēla paraksts     = Baliangao dabas parka ainava pussalas ziemeļaustrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Mindanao
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Mindanao]]
|arhipelāgs          =
|latd=8 |latm= |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= |longs= |longEW=E
|platība             = 18 600
|garums              = 277
|platums             = 25—98
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Malindangs]]
|augstums            = 2435
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Zamboangas Pussala]]
[[Ziemeļmindanao]]
|iedzīvotāji         = 4 953 000 (2020)
|blīvums             = 410
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Zamboanga]]
|piezīme =
}}
'''Zamboangas pussala''' ({{val|fil|Tangway ng Zamboanga}}, {{val|en|Zamboanga Peninsula}}) ir ap {{nobr|280 km}} gara pussala [[Mindanao]] salas rietumos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Administratīvi ietilpst [[Zamboangas Pussala]]s reģionā ([[Ziemeļzamboanga]]s, [[Dienvidzamboanga]]s un [[Zamboanga Sibugaja|Zamboangas Sibugajas]] provinces un [[Zamboanga]]s neatkarīgā pilsēta) un [[Ziemeļmindanao]] reģionā ([[Rietummisamisa]]s province). Lielākās pilsētas ir [[Zamboanga]] dienvidrietumu galā un [[Pagadiana]] dienvidaustrumu krastā. Attīstīts lauksaimniecības reģions, audzē [[rīsi|rīsus]], [[kukurūza|kukurūzu]], [[cukurniedres]], [[tabaka|tabaku]], [[banāni|banānus]].<ref>[https://www.britannica.com/place/Zamboanga-Peninsula Britannica. Zamboanga Peninsula]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls= Strobilomyces strobilaceus 110920wb.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints = Strobilomyces
| ģints_lv = Zvīņbeku ģints
| suga =S. strobilaceus
| suga_lv =Melnā zvīņbeka
| binomial = Strobilomyces strobilaceus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = 中華人民共和國香港特別行政區
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Tautas Republikas Honkongas īpašais administratīvais rajons
|            valsts_nosaukums = Hong Kong
|               karoga_attēls = Flag of Hong Kong.svg
|            karoga_nosaukums = Honkongas karogs
|              ģerboņa_attēls = Regional Emblem of Hong Kong.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Honkongas emblēma
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Hong Kong Location.svg
|             kartes_paraksts =Honkongas atrašanās vieta
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[ķīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Kvaziprezidentāls autonoms reģions
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 1,104
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|          iedzīvotāju_skaits = 7 061 200
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $326 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $45 736
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.898
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs =
|                        Gini = 43,4
|                   Gini_gads = 2007
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Honkongas dolārs]]
|                valūtas_kods = HKD
|                  laika_zona = [[HKT]]
|                  utc_offset = +8
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.hk]] un [[.香港]]
|              tālsarunu_kods = 852
|                iso_kods_num = 344
|              iso_kods_alfa2 = HK
|              iso_kods_alfa3 = HKG
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus squarrosus sl6.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus squarrosus|suga_lv=Izspūrusī lāčauza|binomial=Bromus squarrosus|autors=L.}}
'''Izspūrusī lāčauza''' ({{val|la|Bromus squarrosus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot ziemeļu un ziemeļaustrumu daļu), kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. [[Latvija|Latvijā]] izspūrusī lāčauza ir rets adventīvs (ievazāts) augs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/bromus-squarrosus-l/|title=izspūrusī lāčauza - Bromus squarrosus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-06}}</ref>

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=Vikipēdija hindi
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|lozungs=
|veids=[[Interneta enciklopēdija]]
|valsts=
|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]
|izveidotāji=
|darbību_uzsāka={{dat|2003|7|11||bez}}
|valodas=[[hindi]]
|komerciāla=Nē
|reģistrācija=Iespējama
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Conqueror''
| operators =
| attēls = The Conqueror (1956) film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Diks Pauels]]
| producents = * [[Hovards Hjūzs]]
* Diks Pauels
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Veins]]
* [[Sūzana Heivorda]]
* [[Agnese Morheda]]
* [[Pedro Armendariss]]
* [[Tomass Gomess]]
* [[Džons Hoits]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Conqueror''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = 1956. gada janvāris
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Conqueror-The#tab=summary|title=The Conqueror (1956) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Conqueror''''' ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Diks Pauels]], bet producents [[Hovards Hjūzs]]. Filmā [[Džons Veins]] atveido galveno, mongoļu iekarotāja [[Čingishans|Čingishana]], lomu. Pārējās lomas atveido [[Sūzana Heivorda]], [[Agnese Morheda]], [[Pedro Armendariss]], [[Tomass Gomess]] un [[Džons Hoits]].

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences: '''Enkurs''' ir daļa no enkura ierīces. Tas ir kā saite enkurķēdei ar grunti, tā nodrošinot kuģa stāvēšanu uz enkura, kā arī tā atdošanu un pacelšanu. Enkuru masa un to daudzums atkarīgs no kuģa tipa, garuma, platuma, [[borts|borta]] augstuma un tā kuģošanas rajona, un to nosaka Kuģu klasifikācijas un uzraudzības (Reģistra) inspekcija. Jūras kuģi apgādāti ar diviem darba un vienu rezerves enkuru, kuriem ir vienāda masa un tips, kā arī ar vairākiem palīgenkuriem (darba enkura masa no 0,3 līdz 7 t). Lielākais no palīgenkuriem ir stopenkurs, kura masa veido trešdaļu no darba enkura masas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sējas koriandrs
|          platums = 235px
|           attēls =Coriandrum_sativum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-193.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Coriandrum
|         ģints_lv = Koriandri
|          ģints_r = Koriandrs
|             suga = C. sativum
|          suga_lv = Sējas koriandrs
|           suga_r = Koriandrs
|         binomial = Coriandrum sativum
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s reģions un [[Tuvie Austrumi]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
", kas katru gadu notiek Bavārijā]]
'''Festivāls''' ({{val-la|festivus}} — ‘svētku’, ‘svinams’) ir organizēti [[kultūra]]s un [[māksla]]s sasniegumu [[svētki]]. Parasti festivāls tiek rīkots vienā noteiktā vietā. Ir dažāda veida festivāli, piemēram, [[mūzikas festivāls|mūzikas festivāli]], [[kinofestivāls|kinofestivāli]], [[teātra festivāls|teātra festivāli]], [[alus festivāls|alus festivāli]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Iris
| autors = Tourn. ex [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Verschiedenfarbige Schwertlilie (Iris versicolor)-20200603-RM-100257.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Asparagales
| rinda_lv = Sparģeļu rinda
| dzimta = Iridaceae
| dzimta_lv = Skalbju dzimta
| ģints = Iris
| ģints_lv = Skalbes
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = ''Iris versicolor''
}}'''Skalbes''' (''Iris'') ir [[Skalbju dzimta|skalbju dzimtas]] ģints. Tā ir sastopama [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenajā joslā]], kā arī ir introducēta [[Austrālija|Austrālijā]], [[Okeānija|Okeānijā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ģintī ir klasificētas aptuveni 310 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:326330-2|title=Iris Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-11-04|language=en}}</ref>

sentences: '''E-pasta klients''' ({{val-en|e-mail client}}) jeb '''vēstules lietotāja aģents''' (''mail user agent'' - '''''MUA''''') ir [[datorprogramma]] vai [[programmatūras aģents]], kuru izmanto, lai lasītu un veidotu [[e-pasts|e-pasta vēstules]] lietotaja datorā.

sentences:
ilustrācija "Kalevipoegs".]]
'''Kalevipoegs''' ({{val-et|Kalevipoeg}}, latviskojot — '''Kaleva dēls'''<ref name="al">"Latvijas Kareivis" [http://www.periodika.lv/Repository/getFiles.asp?Style=OliveXLib:LowLevelEntityToSaveGifMSIE_LATVIAARCHL&Type=text/html&Locale=latvian-skin-custom&Path=LAK/1938/02/24&ChunkNum=-1&ID=Ar00500&PageLabel=5 ''Kaleva dēls — varoņa tēls igauņu literatūrā.'']{{Novecojusi saite}} (24.02.1938.)</ref>) ir igauņu [[eposs]], kuru uz tautas dziesmu un teiku pamata [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vidū izveidoja [[igauņi|igauņu]] literāts [[Frīdrihs Reinholds Kreicvalds]].<ref name="pe">{{LPE|4|563}}</ref>

sentences: '''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Figūru modelēšana''' ir tehnika [[3D modelēšana|3D modelēšanā]], kur primitīva figūra ([[četrstūris]], [[cilindrs]], [[lode]], u.c.) tiek izmantota, lai izveidotu pamata formu gala modelim. Pamata forma tiek izgrebta, lai veidotu gala modeli. Šis process izmanto vairākus atkārtojošus soļus, lai sasniegtu gala produktu, kas var novest pie efektīvākas un vairāk kontrolējama [[Modelēšana|modelēšanas]] procesa.

sentences: '''Avanturīns''' ({{val|en|aventurineno}}, no {{val|it|a ventura}} — 'pie izdevības', atsaucoties uz avanturīna stikla nejaušu izgudrošanu XVIII gadsimtā [[Murāno]] darbnīcās)) ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Tas ir daļēji caurspīdīgs akmens ar plāniem [[Vizla (minerāls)|vizlas]] plātnīšu ieslēgumiem, kas liek akmenim mirdzēt (avanturescence).

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Nintendo]]

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           =  Venēcijas kinofestivāls
| current_awards = Zelta lauva, Sudraba lauva, Volpi kauss
| image          = Festival di Venezia 2018.jpg
| imagesize      =
| alt            =
| caption        = Venēcijas kino pils Lido salā, 2018. gads
| description    = sasniegumiem kinomākslā
| sponsor        =
| presenter      =
| host           =
| date           =
| location       = [[Venēcija]]
| country        = [[Itālija]]
| reward         =
| year           = 1932. gadā
| year2          = 2023. gadā
| holder         =
| website        = {{URL|labiennale.org/en/cinema}}
| network        =
| runtime        =
| ratings        =
| producer       =
| director       = [[Alberto Barbera]]
| image2         =
| image2size     =
| alt2           =
| caption2       =
| previous       = [[78.Venēcijas kinofestivāls]]
| main           = [[79.Venēcijas kinofestivāls]]
| next           = [[80.Venēcijas kinofestivāls]]
}}

sentences:
s no 1957. līdz 2001. gadam]]
'''Ozona slānis''', arī '''ozonosfēra''', ir [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kas satur relatīvi daudz [[ozons|ozona]] (O3). Ozona slānī ir aptuveni 90% no atmosfērā sastopamā kopējā ozona daudzuma. Ozona [[koncentrācija]] ozona slānī ir aptuveni 10 miljonās daļas (''ppm''), bet atlikušajā atmosfēras daļā — 0,6 ''ppm''. Ozona slānis atrodas [[stratosfēra|stratosfērā]] aptuveni 20—30 km augstumā virs [[Zeme]]s. [[Troposfēra|Troposfērā]] esošo ozonu dēvē par piezemes ozonu. Ozona slānis absorbē 97—99% no [[Saule]]s izstarotā [[ultravioletais starojums|ultravioletā starojuma]] 200 līdz 315 [[nanometrs|nm]] diapazonā. Ja tas netiktu absorbēts, potenciāli tiktu apdraudēta [[dzīvība]]s pastāvēšana uz Zemes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Coprinus comatus.jpg
| att_nosaukums   = [[Porcelāna tintene]] (''Coprinus comatus'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Agaricaceae
| dzimta_lv       =
| ģints           = Coprinus
| ģints_lv        = Tintenes
|             suga = C. comatus
|          suga_lv = Porcelāna tintene
|         binomial = Coprinus comatus
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Porcelāna tintene''' ({{val|la|Coprinus comatus}}) ir ēdama [[tinteņu ģints]] [[Bazīdijsēnes|bazīdijsēne]]. Lapiņas sākumā baltas, vēlāk pelēkas, beidzot paliek mitras, melnas un kopā ar cepurīti izšķīst un pārvēršas melnā, pilošā šķidrumā, ko sauc par tinti. No tā arī cēlies savdabīgais nosaukums.  Sastopama diezgan bieži trūdvielām bagātā augsnē,<ref name="Evansa2004">Š.Evansa, Dž.Kibijs, “''Sēnes''”, Zvaigzne ABC, 2004., 39. lpp. ISBN 9984-37-648-6.</ref> tai skaitā pilsētu zālājos.

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Olimpiskais muzejs
| native_name         = ''Musée olympique''
| image               = The Olympic Museum Logo.svg
| imagesize           =
| caption             = Olimpiskā muzeja logo
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 46 | latm  = 30 | lats  = 31| latNS  = N
| longd = 6| longm = 38 | longs = 2 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1993. gada 23. jūnijs
| dissolved           =
| location            = {{flaga|Šveice}} [[Lozanna]]
| type                =
| collection          = 10 000
| visitors            = 250 000
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|IOC]]
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.olympic.org/en/content/Olympic-Museum/|olympic.org}}
}}

sentences:
'''Levits''' var būt persona:
* [[Egils Levits]] — latviešu jurists, [[Latvijas Valsts prezidents]] (dzimis 1955. gadā);
* [[Jānis Levits]] — latviešu smagā roka ģitārists;
* [[Karls Levits]] — Vācijas ebreju filozofs (1897—1973(79?));
* [[Mihaels Levits]] — Izraēlas, ASV un Lielbritānijas biofiziķis (dzimis 1947. gadā).

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Supergriboši
| attēls                   = Superbad Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Superbad''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Šona Robertsone]]
| scenārija autors         =
* [[Sets Rogens]]
* [[Evans Goldbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džona Hills]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Marta Makīzāka]]
* [[Emma Stouna]]
| mūzika                   = [[Lails Vorkmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Apatow Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|8|17||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/superbad-2007|title=Superbad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2018|archive-date={{dat|2016|12|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161219053629/http://www.bbfc.co.uk/releases/superbad-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=superbad.htm|title=Superbad (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|169,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Supergriboši"''' ({{val|en|Superbad}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džona Hills]], [[Maikls Sera]], [[Sets Rogens]], [[Bills Heiders]], [[Marta Makīzāka]] un [[Emma Stouna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|17||bez}}.

sentences: '''Dunteni''' ({{val|de|von Dunten}}), agrāk '''Duntes''' ({{val|de|Dunte}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči 16. gadsimtā ieceļoja [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]].

sentences: '''Dānija—Norvēģija''' bija [[Dānijas Karaliste]]s un [[Norvēģijas Karaliste]]s [[personālūnija]] no 1380. līdz 1536. gadam un [[reālūnija]] no 1537. līdz 1814. gadam. Tās sastāvā bija arī [[Islande]], [[Grenlande]] un [[Fēru salas]].

sentences: '''Johans Nikolajs Tilings''' (''Johann Nicolaus Tiling'', 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors [[Jelgava]]s „[[Academia Petrina]]” (1775—1798), dedzīgs [[brīvmūrnieks]], politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto [[dzirnavnieku dumpis|dzirnavnieku dumpi]] Jelgavā 1792. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo_sitting-Iric2006.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 | suga = Bufo bufo
 | suga_lv = Parastais krupis
 |      binomial = Bufo bufo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Glass Onion: A Knives Out Mystery''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Glass Onion poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Raians Džonsons]]
 |  producents =
* [[Rems Bergmans]]
* Raians Džonsons
 |   scenārijs = Raians Džonsons
 |     aktieri =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Žanele Mounei]]
* [[Ketrina Hāna]]
* [[Leslijs Odoms jaunākais]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Medlina Klaina]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Deivs Batista]]
 |      mūzika = [[Neitans Džonsons]]
 |   operators = [[Stīvs Jedlins]]
 |     montāža = [[Bobs Djuksē]]
 |     studija = ''[[T-Street Productions|T-Street]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|10|[[2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]|2022|11|23|ASV|2022|12|23|''Netflix''}}
 |      ilgums = 139 minūtes<ref name="TIFF">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tiff.net/events/glass-onion-a-knives-out-mystery|title=''Glass Onion: A Knives Out Mystery''|website=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|access-date=July 28, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 | iepriekšējā = "[[Uz nažiem]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Glass Onion: A Knives Out Mystery''''' ir 2022. gada ASV [[detektīvfilma]]. Filmas scenārija autors un režisors ir [[Raians Džonsons]], producenti Džonsons un [[Rems Bergmans]]. Tas ir turpinājums 2019. gada 2019 filmai "[[Uz nažiem]]", kurā [[Denjels Kreigs]] atkal atveido detektīvu Benuā Blānu, kurš uzsāk jaunas lietas izmeklēšanu. Pārējās lomās filmējas [[Edvards Nortons]], [[Žanele Mounei]], [[Ketrina Hāna]], [[Leslijs Odoms jaunākais]], [[Džesika Henvika]], [[Medlina Klaina]], [[Keita Hadsone]] un [[Deivs Batista]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kale i Novas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = فرودگاه قلعه نو، افغانستان
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| paraksts                   =
| IATA                       = LQN
| ICAO                       = OAQN
|lat_deg=34.985833|lat_dir=N
|lon_deg=63.117778|lon_dir=E
| karte                      = Afganistāna#Āzija
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kale i Novas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militāra/civila
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Afganistāna|Bādgīsa|Kale i Nova}}
| apkalpo                    =
| elevation-f                = 2968
| elevation-m                = 905
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 04/22
| r1-length-f                = 6 560
| r1-length-m                = 1 999
| r1-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
| name           = Īvs Lampārts
| image          = Aniche - Quatre jours de Dunkerque, étape 2, 5 mai 2016, départ et arrivée (B32).JPG
| piktogramma    = Cycling (road) pictogram.svg
| piktogramma izm = 26px
| piktogramma saite = šosejas riteņbraukšana
| vārds_orig     = ''Yves Lampaert''
| caption        = Īvs Lampārts 2016. gadā
| fullname       =
| birth_date     = {{dzimšanas datums un vecums|1991|4|10}}
| birth_place    = {{vieta|Beļģija|Izegema}}
| height         = 180 cm
| weight         = 75 kg
| currentteam    = {{ct|OPQ}}
| discipline     = [[šosejas riteņbraukšana|šoseja]]
| role           = braucējs
| ridertype      =
| amateuryear 1  = 2010–2011
| amateurteam 1  = Soenens–Jartazi–Construkt Glas
| amateuryear 2  = 2012
| amateurteam 2  = EFC–Omega Pharma–Quick-Step
| proyear 1      = 2013–2014
| proteam 1      = {{ct|TSV|2013}}
| proyear 2      = 2015–
| proteam 2      = {{ct|OPQ|2015}}
| majorwins      = '''[[Riteņbraukšanas lielās tūres|Lielās tūres]]'''
:''[[Vuelta a España]]''
::1 posms ([[2017. gada Vuelta a España|2017]])
'''[[Riteņbraukšanas klasikas|Viendienas un klasikas]]'''
:''[[Dwars door Vlaanderen]]'' ([[2017. gada Dwars door Vlaanderen|2017]], [[2018. gada Dwars door Vlaanderen|2018]])
:''[[Driedaagse Brugge–De Panne]]'' ([[2020. gada Driedaagse Brugge–De Panne|2020]])
:Beļģijas čempions grupas braucienā (2018)
:Beļģijas čempions individuālajā braucienā (2017, 2021)
| medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[UCI Road World Championships|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalCountry| {{nowrap|{{ct|EQS|2015}}}} }}
{{MedalGold |[[2018. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|Insbruka 2018]]| Komandu brauciens }}
{{MedalGold |[[2016. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|Doha 2016]]| Komandu brauciens }}
{{MedalSilver |[[2015. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|Ričmonda 2015]]| Komandu brauciens }}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Georgs fon Līvens
| vārds_orig = ''Johann Georg von Lieven''
| attēls = Lieven 3 Ivan Andreevich.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1775
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 4
| dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1848
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = Kārlis Kristaps, Kristaps Heinrihs
| māsas = Katrīna
| dzīvesbiedrs = Marija (dzimusi Anrepa, 1797—1859)
| bērni = Marija, [[Pauls Hermanis fon Līvens|Pauls Hermanis]], Šarlote, Emīlija, Aleksandra
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}
'''Johans Georgs fon Līvens''' ({{val|de|Johann Georg von Lieven}}, 1775-1848) bija [[Krievijas Impērijas armija|Krievijas impērijas armijas]] ģenerālleitnants, [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Lamborghini''
| native_name =
| logo =

| image = Lamborghini,_Sant'Agata_Bolognese,_Bologna.jpg
| image_size = 250px
| image_caption = ''Lamborghini'' galvenā ēka
| caption =
| type = meitas uzņēmums
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1963]]. gads
| founder = [[Feručio Lamborgīni]]
| defunct =
| location_city = [[Santagata Boloņēze]], [[Emīlija-Romanja]]
| location_country = {{ITA}}
| location =
| locations =
| area_served = globāla
| key_people = [[Stefans Vinkelmanis]]
| industry = [[autobūve]]
| products = [[automašīna]]s
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent = ''[[Audi (auto)|Audi]]''
| divisions =
| subsid = ''[[Ducati]]''
''[[Italdesign Giugiaro]]''
| homepage = {{URL|http://www.lamborghini.com}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences: '''Svainis''', arī '''švāģeris''' (no {{val|de|Schwager}} — 'svainis'), ir [[māsa]]s [[vīrs]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli palatāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspusi pret cietajām [[Aukslējas|aukslējām]] un vienlaicīgu [[Lūpas|lūpu]] [[Koartikulācija|noapaļojumu]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Čārlzs Renī Makintošs
|     vārds_orig = ''Charles Rennie Mackintosh''
|         attēls = Charles-Rennie-Mackintosh.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences: '''Daisona sfēra''' ir hipotētiska [[megastruktūra]], kas pilnīgi apvij [[Zvaigzne|zvaigzni]] vai [[Saules sistēma|saules sistēmu]], lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās [[enerģija]]s. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM|title=Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation|last=|first=|access-date=|date=1960|archive-date={{dat|2019|07|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190714215002/http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM}}</ref> Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā [[civilizācija]] var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav [[mājplanēta]]. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums <math>10^{19}</math> reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais [[kodolreaktors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://arxiv.org/pdf/1503.04376.pdf|title=Dyson Spheres around White Dwarfs|last=|first=|access-date=|date=2015}}</ref>

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences:
{{labs raksts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''PAO Gazprom''
| logo             = Gazprom-Logo.svg
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = publiska [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1989. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = enerģētika
| products         = [[dabasgāze]]s ieguve, pārvade, uzglabāšana, sadale un realizācija
| services         =
| revenue          =
| operating_income = 2 triljoni rubļu (2013)
| net_income       = 628 miljoni (2013)
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = Valsts Federālā īpašuma aģentūra (56,4%) u.c.
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gazprom.ru/ gazprom.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences: '''Makaroni''' (no {{val|it|maccheroni}}) ir dažāda izmēra un formas [[kaltēšana|kaltēti]] [[milti|miltu]] izstrādājumi, ko parasti gatavo no [[raudzēšana|neraudzētas]] [[kvieši|kviešu]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Vispiemērotākie milti makaroniem ir augstāka labuma un 1. šķiras speciāla maluma makaronu milti no [[cietie kvieši|cietajiem kviešiem]] vai stiklainiem [[mīkstie kvieši|mīkstajiem kviešiem]], kuru [[lipeklis|lipekļa]] daudzums ir vismaz 28%, tomēr tos var arī gatavot no [[auzas|auzu]], [[mieži|miežu]] un [[rudzi|rudzu]] miltiem.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-45-156-5 |page=59}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stopotājs
| operators =
| attēls = The Hitch-Hiker (1953 poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', trilleris
| režisors = [[Aida Lupino]]
| producents = Koljērs Jangs
| scenārijs = * Aida Lupino
* Koljērs Jangs
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Frenks Lavdžojs]]
* [[Viljams Talmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hitch-Hiker''
| studija = * ''The Filmakers Inc.''
* ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|3|20}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Stopotājs"''' ({{Val|en|The Hitch-Hiker}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' trillera filma, kuras režisore ir [[Aida Lupino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]], [[Frenks Lavdžojs]] un [[Viljams Talmans]].

sentences: '''29. aprīlis''' ir gada 119. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (120. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 246 dienas.

sentences: '''Čības''' ir mīksti un viegli [[apavi]], kuri paredzēti valkāšanai iekštelpās. Čības parasti gatavo no mīksta [[audums|auduma]], [[āda]]s un līdzīgiem materiāliem. Dažreiz čības, kuras paredzētas valkāšanai [[pirts|pirtīs]], pie [[baseins (arhitektūra)|baseiniem]], mitrās vietās, izgatavo arī no [[gumija]]s un [[plastika]]s. [[Zole]] čībām parasti ir ļoti plāna.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               =
| screenshot         =
| caption            =
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Atlas roslin pl Bodziszek drobny 1773 7072.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pusillum
| suga_lv = Sīkā gandrene
| binomial = Geranium pusillum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sīkā gandrene''' (''Geranium pusillum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug tīrumos, dārzos, nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pusillum-l/|title=sīkā gandrene - Geranium pusillum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-serīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO3
|molmasa=105,09
|blīvums=1537
|kušanas temperatūra=228 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,68
}}
'''Serīns''' ('''''Ser''''', 2-amino-3-hidroksipropionskābe, β-oksialanīns, C3H7NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Serīns pieder pie hidroksiaminoskābēm. Serīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (heksagonāli kristāli).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
dienestā (9. gadsimts)]]
{{cita nozīme|pirātiem|seriālu|Vikingi (seriāls)}}
'''Vikingi''' bija jūrasbraucēju cilšu grupa, kuru sākotnējā izcelsme saistīta ar [[Skandināvija|Skandināviju]]. Laika posmā no 8. līdz 11. gadsimtam aktīvi siroja, nodarbojās ar [[pirātisms|pirātismu]], tirgojās ar citām Eiropas tautām un apmetās uz dzīvi jaunatklātās zemēs. Historiogrāfijā šie četri gadsimti tiek saukti par [[vikingu laiki]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Svami Vivekānanda
| vārds_orig =
| attēls = Swami Vivekananda-1893-09-signed.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Svami Vivekānanda 1893. gada septembrī
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1863
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]] (tagad {{Indija}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1902
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 4
| m_vieta = Belurmata, [[Britu Indija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[bengāļi|bengālis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Swami-Vivekanda-Signature-transparent.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
[[File:Text-Video-Weltparlament-der-Religionen-SV.ogv|thumb|270px|Vivekanāndas uzruna Pasaules reliģiju parlamentā (1893).]]
'''Svami Vivekānanda''' ({{val-bn|বিবেকানন্দ}}, ''Bibekānanda''; dzimis {{dat|1863|1|12}}, miris {{dat|1902|7|4}}), īstajā vārdā '''Narendranats Data''' (''Narendra Nath Datta''),<ref name="lpe">{{LPE|101|494}}</ref> bija bengāļu [[hinduisms|hinduistu]] mūks, garīgais līderis. Viņš bija 19. gadsimta svētā [[Rāmakrišna]]s māceklis. Bija viens no ievērojamākajiem Indijas pārstāvjiem, kas [[Rietumu pasaule|Rietumu pasauli]] iepazīstināja ar [[Vedanta]]s hindu filozofijas skolu un [[joga|jogu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
rituāls [[Sudāna|Sudānā]]]]
'''Islāms Sudānā''' ir vairākuma [[reliģija]] [[Sudāna|valstī]]. [[Sunnītu islāms|Musulmaņi sunnīti]] veido 97 % no iedzīvotāju skaita. Ir dažas nelielas [[Šiītu islāms|šiītu]] kopienas. Musulmaņi dominē visos reģionos, izņemot [[Nūbijas kalni|Nūbijas kalnu reģionu]].

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Mazā nāriņa
| image_file         = Copenhagen - the little mermaid statue - 2013.jpg
| caption            =
| alt                =
| other_title_1      = ''Den lille havfrue''
| artist             = Edvards Eriksens
| year               = 1913
| type               = Skulptūra
| material           = Bronza
| subject            =
| dimensions         = 1,25 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Kopenhāgena
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 55 | latm  = 41 | lats  = 34.3 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 35 | longs = 57.4 | longEW = E
}}
'''Mazā nāriņa''' ({{val|da|Den lille havfrue}}) ir Edvarda Eriksena radīta [[bronza]]s statuja, kurā attēlota [[nāra]], kas atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tā ir 1,25 m augsta<ref name="denmark.net">[http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html Little Mermaid Copenhagen] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510162932/http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html |date={{dat|2015|05|10||bez}} }} - ''denmark.net''. Retrieved January 29, 2012.</ref> un sver 175 kg. Veidota pēc [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasakas "[[Mazā nāriņa]]". Viens no pilsētas simboliem un tās apmeklētākajiem tūrisma objektiem.<ref name="AFP" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgēņijs Osipovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Aizpute}} (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jeļena Osipova
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jevgēņijs Osipovs''' (dzimis {{dat|1977||}} [[Aizpute|Aizputē]]) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis [[Latvijas Nacionāli demokrātiskā partija|Latvijas Nacionāli demokrātiskās partijas]] (2002) un uz tās bāzes dibinātās Osipova partijas (2008) priekšsēdētājs.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/politika/papildinata-nodibinata-jauna-partija-osipova-partija-629098 Nodibināta jauna partija — «Osipova partija»] diena.lv 2008. gada 28. septembrī</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Alus pučs
| width       =
| partof      =
| image       = File:Bundesarchiv Bild 119-1486, Hitler-Putsch, München, Marienplatz.jpg
| image_size  =
| alt         =
| caption     =
| date        = 1923. gada 8-9. novembris
| place       = [[Minhene]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| coordinates = {{coord|48.130|N|11.592|E|region:DE-BY_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Nazi Germany}} [["Kaujas līga"]]
*[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]]
| combatant2  = {{flaga|GER}} [[Veimāras Republika]]
*[[Reihsvērs]]
*[[Bavārija]]s policija
| combatant3  =
| commander1  = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Ērihs Ludendorfs]]
[[Ernsts Rēms]]
[[Rūdolfs Hess]]
[[Roberts Vāgners]]
[[Makss fon Šeibners-Rihters|Makss Ervīns fon Šeibners-Rihters]]
[[Hermanis Gērings]]
| commander2  = [[Gustavs fon Kārs]]
[[Eižens fon Knilings]]
[[Hanss fon Zeisers]]
[[Oto fon Lozovs]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 = 4 nogalināti, vairāki ievainoti
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences: '''Sanācija''' ({{Val-la|sanatio}} - atveseļošana, ārstēšana) ir [[maksātnespēja]]s procesa risinājums, plānveidīgi pasākumi nolūkā novērst parādnieka iespējamo [[bankrots|bankrotu]], atjaunot maksātspēju un apmierināt [[kreditors|kreditoru]] prasības. Izšķiroties par konkrēta uzņēmuma sanāciju, vispirms ir jāizvērtē, vai šo uzņēmumu vispār ir vērts glābt no bankrota.<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 225. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences: '''AirPods''' ir [[Apple]] bezvadu [[Bluetooth]] austiņas. Tās ir divas atsevišķas austiņas (TWS), kas mijiedarbībai ar lietotāju izmanto [[Žesti|žestus]]: austiņas izņemšana no auss aptur atskaņošanu (pauzes funkcija), austiņu ievietošana atpakaļ turpina atskaņošanu, divkāršs pieskāriens iedarbina balss asistentu [[Siri]] vai kontrolē mūzikas atskaņošanu. Austiņas reproducē skaņu no jebkuras ar Bluetooth 4.0 saderīgas ierīces.

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 1''' jeb '''SHA-1''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 1}})<ref>{{AkadTerm|term=SHA-1|lang=EN}}</ref> ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], ko izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA) un kas ir ASV [[Federālais informācijas apstrādes standarts]] (FIPS), ko publicējis ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST).<ref>http://csrc.nist.gov/publications/fips/fips180-4/fips-180-4.pdf</ref>

sentences: '''Alkilnitrīti''' ir ķīmisko savienojumu grupa, kuru kopējā formula ir R−O−NO. Tie uzskatāmi par [[slāpekļpaskābe]]s [[esteri|alkilesteriem]]. Tie ir nošķirami no [[nitrosavienojumi]]em, kam kopējā formula ir R−NO2 (alkilgrupa pievienota tieši slāpekļa atomam, nevis ar skābekļa tiltiņa starpniecību). Pirmie alkilnitrītu grupas pārstāvji ir gaistoši šķidrumi; [[metilnitrīts]] un [[etilnitrīts]] ir gāzveida stāvoklī, ja atrodas istabas temperatūrā un attiecīgā spiedienā.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Jugla
| attēls            = Jugla pie ietekas Juglas ezerā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Jugla pie ietekas Juglas ezerā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Lielā Jugla]], [[Mazā Jugla]]
| ieteka            = [[Ķīšezers]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=24 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=00 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Rīga]])
| garums            = 5,5
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 13
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 1722,7
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Piķurga]]
}}
'''Jugla''', saukta arī '''Meldrupe''', '''Berģupe''', ir [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] un [[Mazā Jugla|Mazās Juglas]] sateces upe (šajā posmā saukta arī '''Berģupe''', 2,5 km gara, ietek Juglas ezerā pie [[Sudrabsaliņa]]s) un [[Juglas ezers|Juglas ezera]] notece uz [[Ķīšezers|Ķīšezeru]] (3 km gara). Notece uz Ķīšezeru 1970. g. tika iztaisnota un pie Vidzemes šosejas izbūvētas slūžas iesāļo Ķīšezera ūdeņu pretplūsmas aizturēšanai. Juglai labajā pusē pievienojas [[Gaujas—Daugavas ūdensceļš]], kas savieno Juglu ar [[Lielais Baltezers|Lielo]] un [[Mazais Baltezers|Mazo Baltezeru]] un [[Gauja|Gauju]]. Berģupes posmā ir notece uz [[Mašēnu ezers|Mašēnu ezeru]].

sentences:
'''Aleirolīts''' ir sablīvējies, sacementēts [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir virs 50% [[aleirīts|aleirītiskā]] materiāla (frakcija 0,01-0,1 mm). Aleirolītus cementē mālviela, dzelzs oksīdi un hidroksīdi, karbonāti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref> Izšķir vairākus aleirolīta veidus:
* Oligomiktais aleirolīts (sastāv galvenokārt no divu minerālu veidu [[drupu materiāls|drupu materiāla]] un saucas, piemēram, [[Kvarcs|kvarca]]-laukšpata, [[Laukšpats|laukšpata]]-kvarca, [[glaukonīts|glaukonīt]]-kvarca u.t.t.)
* Polimiktais aleirolīts (pēc sastāva neviendabīgs aleirolīts, kas veidots no dažāda [[Minerāls|minerālā]] vai [[Ieži|iežu]] sastāva graudiem.)
* Opokoveidīgais aleirolīts (cementēts ar bazālu, homogēnu vai neskaidri mikroglobulāru [[opāls|opāla]] cementu, ārīgi atgādina [[opoka]]s, bet atšķiras ar vieglumu, mazu cietību, gliemežveida lūzuma virsmu. Reizēm var saturēt [[Krams|krama]] [[Organisms|organismu]] paliekas.)

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dusmu terapija
| attēls                   = Anger management poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anger Management''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               =
* [[Berijs Bernandi]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         = [[Deivids S. Dormans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Luiss Guzmans]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Džons Turturo]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Happy Madison]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|4|11||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anger-management-2003|title=Anger Management|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 12, 2019|archive-date={{dat|2019|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190321212016/http://www.bbfc.co.uk/releases/anger-management-2003}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=angermanagement.htm|title=Anger Management (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|195,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dusmu terapija"''' ({{val|en|Anger Management}}) ir 2003. gada komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Segals]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Džeks Nikolsons]], [[Marisa Tomeja]], [[Luiss Guzmans]], [[Vudijs Harelsons]] un [[Džons Turturo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|4|11||bez}}.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pēteris Handke
|     vārds_orig    = ''Peter Handke''
|         attēls    = Peter-handke.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1942
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Grifene]], [[Trešais reihs]]<br />([[Karintija]], {{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Signature of Peter Handke.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Die Angst des Tormanns beim Elfmeter'' (1970)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Lopenove
|     vārds_orig = ''Paul Loppenowe''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kaive (Kaives pagasts)|Kaive]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Lopenove; Jūlija, dzimusi fon Hiršheida
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sofija Karolīne Boltona
Marija Anna Boltona
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Stērste
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Stērste.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 04
| dz_vieta = [[Veļķu pagasts|Veļķu pagasta]] pagasta "Telviešos",
[[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Elza Stērste]]
[[Pēteris Stērste]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = skolotājs, jurists, publicists, literāts
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]], [[krievu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ella Muižarāja
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Ice fishing in miljoonapilkki fishing competition.jpg
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Dalībnieks makšķerēšanas sacensībās Somijā
|savienība   = CIPS - Starptautiskā sporta makšķerēšanas federācija
|pirmais     = aizvēsture
|reģistrētie =
|klubi       = Latvijā — 58 LMSF biedru (makšķerēšanas klubi, pašvaldības u. c.)
|kontakts    =
|komanda     = 5 dalībnieki
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Ziemas apģērbs, makšķere, ēsma, urbis
|vieta       = Ledus uz ūdenstilpes
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Alu cilvēks
| attēls                   = Early Man Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Early Man''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Niks Pārks]]
| producents               =
* [[Pēteris Kungs]]
* [[Deivids Sprokstons]]
* [[Niks Pārks]]
* [[Karla Šellija]]
* [[Ričards Beeks]]
| scenārija autors         =
* [[Marks Bērtons]]
* [[Džeimss Higinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Meizija Viljamsa]]
* [[Timotijs Spals]]
| mūzika                   =
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Toms Hovs]]
| operators                = [[Deivs Alekss Ridets]]
| montāža                  = [[Sims Evans-Džonss]]
| studija                  =
* ''[[Aardman Animations]]''
* ''[[BFI]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|1|26|Apvienotajā Karalistē|2018|2|23|Latvija}}
| ilgums                   = 87 [[minūte|min]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''EARLY MAN'' (PG)|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/early-man-2018|date=16 January 2018|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|access-date=14 January 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923183312/https://www.bbfc.co.uk/releases/early-man-2018}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="DeadlineCanalDoublesDown">{{tīmekļa atsauce|last1=Jaafar|first1=Ali|title=Studiocanal Doubles Down On Family Fare: Reteams With Nick Park And Gilles De Maistre For New Pics – Cannes|url=https://deadline.com/2015/05/studiocanal-nick-park-aardman-paddington-david-heyman-harry-potter-1201421472/|publisher=[[Penske Business Media]]|work=[[Deadline Hollywood]]|accessdate=20 October 2016|date=6 May 2015}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name=NUM>{{tīmekļa atsauce|title=Early Man|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=earlyman.htm|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[IMDb]]|accessdate=14 December 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Fagus crenata|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Fagus|ģints_lv=Dižskābarži|suga=Fagus crenata|suga_lv=Japānas dižskābardis|attēls=Fagus crenata fruits.jpg|attēls2=Fagus crenata (Mount Yokoyama).jpg}}

sentences:
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums = Ef-Ei
|logo = Ef-Ei.png
|logo_izm = 200px
|formāts = CHR
|frekvence = 91,4 FM
|raida_kopš = 1992. gada
|sauklis = ''Tava pilsēta - tavs radio!''<br />({{val-ru|Твой город - твоё радио!}})
|īpašnieks =
|adrese = [[Atbrīvošanas aleja]] 98-117, [[Rēzekne]], [[Latvija]]
|māsas_stacijas =
|tīmekļraide =
|mājaslapa = [http://www.efeipro.lv/ www.efeipro.lv]
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
[[Kategorija:Bieriņi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bieriņi]]

sentences: '''Kabotāža''' ir preču, kravu vai pasažieru pārvadājumi starp divām vietām vienā un tajā pašā valstī, ko veic citas valsts transporta operators. Sākotnēji to piemēroja kuģošanai pa piekrastes maršrutiem, no ostas uz ostu, bet tagad attiecas arī uz [[Aviācija|aviāciju]], [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] un [[Autotransports|autotransportu]].

sentences: VIKIPĒDIJA NEGARANTĒ APGALVOJUMU PATIESUMU

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gurka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gurk
| attēls            = Reichenau_Seebach_Gurktal_18032011_222.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gurka pie Reihenavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Noki]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=36 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 157
| iztekas_augstums  = 1970
| ietekas_augstums  = 391
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 2581,63
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pasaku|Sniegbaltīte (nozīmju atdalīšana)|Sniegbaltīte}}
'''"Sniegbaltīte"''' ({{val|de|Schneewittchen}}, oriģinālā: ''Sneewittchen'') ir [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu [[pasaka]], kas ar laiku izplatījusies pārējā Eiropā, mūsdienās šī ir viena no pasaulē populārākajām pasakām.

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences: '''28. novembris''' ir gada 332. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (333. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 33 dienas.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
'''Vidzemes landmaršals''' jeb '''Livonijas landmaršals''' ({{val|de|Livlands Landmarschall}}, {{val|ru|предводитель дворянства}}, {{val|et|Liivimaa maamarssal}}) bija [[Vidzemes bruņniecība]]s priekšstāvis un [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] priekšsēdis. Vidzemes landmaršala amatu 1648. gada 17. augustā izveidoja Zviedrijas karaliene [[Kristīne I]], to likvidēja Latvijas Republikas valdība 1920. gada 29. jūnijā. Pirms tam landmaršali tika ievēlēti kārtējā landtāga laikā.
Savukārt [[Livonijas ordeņa landmaršali|Livonijas ordeņa landmaršals]] ({{val|la|marsalcus terrae}}, {{val|de|landmarschalk}}) no 1236. līdz 1560. gadam bija mestra pirmais vietnieks, karaspēka pārzinis un komandieris mestra prombūtnē, kura rezidence atradās [[Sigulda]]s pilī.

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences: '''Hieroglifu teorija''' jeb '''simbolu teorija''' - [[Agnosticisms|agnosticiska]] koncepcija, ka ar sajūtu un maņu palīdzību subjekta apziņā rodas nevis attēli, kas atspoguļo objektu iezīmes, bet gan simboli, zīmes, "hieroglifi", kam pašiem par sevi nav nekā kopīga ar lietām un to īpašībām. Šo ''hieroglifu teoriju'' izveidoja [[Hermanis fon Helmholcs|H.Helmholcs]], balstoties uz J.Millera formulēto t.s. ''sajūtu orgānu specifiskās enerģijas likumu'' (saskaņā ar to, sajūtu specifika ir atkarīga nevis no ārēja kairinājuma, bet gan no sajūtu orgānu īpatnībām (piemēram, jebkura iedarbība uz redzi izraisa gaismas sajūtu). Terminu "hieroglifs" pirmais sāka lietot [[Georgijs Pļehanovs|G.Pļehanovs]].

sentences:
ziemeļrietumu provinces]]
'''Irānas Azerbaidžāna''' jeb '''Dienvidazerbaidžāna''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Cənubi Azərbaycan'') ir vēsturiska un ģeogrāfiska teritorija [[Irāna|Irānas]] ziemeļrietumos.

sentences:
]]
'''[[Nobela prēmija ekonomikā]]''', oficiāli zināma arī kā '''Zviedrijas Riksbankas prēmija ekonomikas zinātnēs [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] piemiņai''' ({{val|sv|Sveriges riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne}}), no [[1969]]. gada tiek piešķirta katru gadu. To pasniedz [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija]] pētniekiem ekonomikas jomā.<ref name="NobelPrizeSelectionProcess">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|title=Nomination and Selection of the Laureates in Economics|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080715233344/http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|archivedate=2008-07-15}}</ref> Pirmā prēmija tika pasniegta [[1969]]. gadā norvēģim [[Ragnārs Frišs|Ragnāram Frišam]] un nīderlandietim [[Jans Tinbergens|Janam Tinbergenam]].<ref name="Winners1969">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/economics/laureates/1969/|title=The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1969|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-14}}</ref> Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref name="NobelPrizeDescription">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/|title=The Nobel Prize|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15}}</ref> 1969. gadā [[Ragnārs Frišs]] un [[Jans Tinbergens]] kopā saņēma 375 000 [[Zviedrijas krona|SEK]] (kas pēc vērtības līdzinās 2 871 041 SEK 2007. gada decembrī). Nobela prēmija ekonomikā tiek pasniegta [[Stokholma|Stokholmā]] ikgadēja ceremonijā, kas notiek [[10. decembris|10. decembrī]] (Alfrēda Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = Nobel Foundation | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-07 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ekonomikā.

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rukas tramplīns
| native_name         = Rukan hyppyrimäet
| nickname            =
| image               = Kuusamo_Rukatunturi_K-120.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Kūsamo}}
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 66.171389 | latNS  = N
| longd = 29.160833  | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1964
| renovated           = 1983, 1986, 1996, 2016
| expanded            =
| owner               =
| operator            =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Gruzīnu raksts''' ir [[gruzīnu valoda]]s, kā arī dažu mazskaitlīgāku ([[mengrelu valoda|mengrelu]], [[lazu valoda|lazu]], [[svanu valoda|svanu]]) valodu pierakstam lietots fonogrāfisks raksts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Etiķskābes struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Etānskābe
Metānkarbonskābe
|      ķīmiskā formula = CH3COOH
|              molmasa = 60,05
|              blīvums = [[šķidrums]] 1049 kg/m3
[[cietviela]] 1266
|  kušanas temperatūra =289,6 K (16,5 °C)
| viršanas temperatūra =391,2 K (118,1 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Skats''' ({{val-en|view}}), relāciju datubāzu kontekstā, ir virtuāla tabula, ko no vienas vai vairākām tabulām veido [[SQL]] vaicājums. Par skatu sauc arī šādu saglabātu vaicājumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-leicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=1165
|kušanas temperatūra=293 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,01
}}
'''Leicīns''' ({{Val-el|leukos}} - balts)('''''Leu''''', 2-amino-4-metilpentānskābe, ''l'' -α-aminoizokapronskābe, 4-metilnorvalīns, C6H13NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Leicīns ir alifātiskā aminoskābe. Tam ir struktūr[[izomērs]] - [[izoleicīns]].

sentences:
, Talsu novada aizvēsture, 1935).]]
'''"Velna laivas"''' jeb '''laivveida akmens krāvuma senkapi''' ir ļoti senas [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] (ap 950—750. gads p.m.ē.) apbedījumu vietas [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā. Šādas apbedīšanas tradīcijas bronzas laikmetā un līdz pat [[vikingu laiki]]em bija izplatītas arī citās [[Baltijas jūra]]s reģiona zemēs, galvenokārt [[Gotlande]]s salā, kā arī [[Igaunija]]s un [[Somija]]s rietumu daļā, [[Zviedrija]]s dienvidu daļā, [[Vācija]]s ziemeļu daļā un [[Dānija|Dānijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veise Elstera
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Veise Elstera
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Weiße Elster
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Bīli Halštrova
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Bílý Halštrov
| attēls            = Quelle Weisse Elster.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Upes izteka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rūdu kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zāle (upe)|Zāle]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 257
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 724
| ietekas_augstums  = 80
| kritums           = 644
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=57 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vecāks par simts gadiem
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Vecaks-par-100-gadiem.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = dokumentālā īsfilma
 |    režisors = [[Agita Cāne-Ķīle]]
 |  producents = [[Matīss Kaža]]
 |   scenārijs = [[Daira Āboliņa]]
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators = [[Andrejs Rudzāts]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Deep Sea Studios]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|5|4|''[[Splendid Palace]]''}}
 |      ilgums = 10 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vecāks par simts gadiem"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s dokumentālā īsfilma. Īsfilmas režisore ir [[Agita Cāne-Ķīle]], scenārija autore [[Daira Āboliņa]]. Īsfilmā pie [[Rolands Kalniņš|Rolanda Kalniņa]] ierodas fotogrāfs Māris Ločmelis, lai senatnīgā tehnikā uzņemtu viņa simtgades foto. Īsfilma veidota iedvesmojoties no [[Hercs Franks|Herca Franka]] filmas "[[Vecāks par desmit minūtēm]]" (1978).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=4. maijā pirmizrādi piedzīvos trīs jaunas Latvijas filmas |url=https://satori.lv/article/4-maija-pirmizradi-piedzivos-tris-jaunas-latvijas-filmas |website=[[Satori (interneta žurnāls)|satori.lv]] |accessdate={{dat|2022|7|17||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
, lai iedegtu sarkano gaismu izstarojošo diodi ([[LED]]) augšpusē. Katrā citronā ir ievietots cinka elektrods un vara elektrods; diagrammā cinks ir pelēks. Līnijas, kas novilktas starp elektrodiem un LED, attēlo vadus.]]
'''Citrona baterija''' ir vienkārša [[baterija]], kas bieži tiek izgatavota izglītības nolūkos. Parasti [[Cinks|cinka]] metāla gabals (piemēram, cinkota [[nagla]]) un [[Varš|vara]] gabals (piemēram, [[monēta]]) tiek ievietoti [[Citrons|citronā]] un savienoti ar vadu. Metālu reakcijas rezultātā iegūto enerģiju izmanto, lai darbinātu nelielu ierīci, piemēram, [[Gaismas diode|gaismas diodi]] (LED).

sentences: {{Citas nozīmes|datoru operētājsistēmu saimi|DOS (nozīmju atdalīšana)|DOS}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Manhartsbergi
|attēls                 = Heiligenstein mit Kamptalwarte.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 48.533333 | latNS  = N
| longd = 15.733333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 537
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dienviddžordžija
|attēls              = Grytviken hg.jpg
|attēla paraksts     = [[Grītvikena]]s drupas
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = LocationSouthGeorgia.png
|map_custom          = South georgia Islands map-lv.svg
|vietējais nosaukums = South Georgia
|nickname            =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=54 |latm=19 |lats= |latNS=S |longd=36 |longm=39 |longs= |longEW=W
|platība             = 3756
|garums              = 160
|platums             = 30
|krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
|augstākais kalns    = [[Pedžeta kalns]]
|augstums            = 2934
|valsts                            = Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas
|valsts galvaspilsēta              = [[Kingedvardpointa]]
|iedzīvotāji      = 13-22
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = <1
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}
'''Dienviddžordžija''' ({{val|en|South Georgia}}) ir sala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos. Ietilpst [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] valdījumā [[Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas]]. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju un vienīgā apdzīvotā vieta ir [[Kingedvardpointa]]s pētniecības stacija, kurā uzturas teritorijas administrācija un stacijas personāls, kura skaits ir no 13 ziemā līdz vairākiem desmitiem vasarā. Kopš 1990. gadiem Dienviddžordžija ir populārs tūristu galamērķis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jirgens fon Hēns
|          vārds_orig = ''Jürgen von Hehn''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1912
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = ''Lettland zwischen Demokratie und Diktatur...'' (1957)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Climatiidae
| dzimta_lv =Klimatiīdas
| ģints =Nostolepis
| ģints_lv =Nostolepji
| suga =Nostolepis kernavensis
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Francijas koloniālā impērija''' ([[Franču valoda|franču]]: ''Empire colonial français'') apvienoja teritorijas, kas atradās Francijas Karalistes, Francijas Impērijas un Francijas Republikas koloniālajā pakļautībā no 16. līdz 20. gadsimtam. Impēriju veidoja galvenokārt ar militāro spēku iegūtas zemes un valstis, kam bija koloniju, protektorātu un mandātteritoriju statuss.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/French+Colonial+Empire French Colonial Empire]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alīna Ļebedeva''' (1985) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] cilmes sociālā pedagoģe un bijusī aktīviste no [[Daugavpils]], kura 2001. gada 8. novembrī, pildot Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s uzdevumu, izraisīja incidentu pie [[Brīvības piemineklis|Brīvības pieminekļa]], mēģinot ar [[neļķes|neļķēm]] iepļaukāt [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Čārlzs III Vindzors|princi Čārlzu]].<ref>[https://www.delfi.lv/izklaide/archive/8-novembris-vesture-nelku-alina-iekausta-princi-carlzu.d?id=43797402 8. novembris vēsturē: 'Neļķu Alīna' iekausta princi Čārlzu] delfi.lv 08.11.2013</ref> 2004. gada 9. janvārī viņa piedalījās [[Latvijas Izglītības ministrija]]s durvju dedzināšanas akcijā Rīgā.<ref>[https://www.apollo.lv/4681306/atbrivos-par-izm-durvju-dedzinasanu-aizturetos-jauniesus Atbrīvos par IZM durvju dedzināšanu aizturētos jauniešus] [[BNS]] 2004. gada 2. februārī</ref> 2004. gada 21. decembrī viņa piedalījās akcijā [[Krievijas Federācija]]s prezidenta [[Putins|Putina]] administrācijas pieņemšanas telpās Maskavā, tika apcietināta un notiesāta uz diviem gadiem.<ref>[http://latgalesdati.du.lv/notikums/718 "Neļķu meitene" no Daugavpils] latgalesdati.du.lv</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Persea americana fruit 2.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Laurales
|         rinda_lv = Lauru rinda
|           dzimta = Lauraceae
|        dzimta_lv = Lauru dzimta
|            ģints = Persea
|         ģints_lv =
|             suga = P. americana
|          suga_lv = Avokado
|         binomial = Persea americana
|         sinonīmi = ''Persea gratissima''
|        izplatība = no Meksikas dienvidiem līdz Andu kalniem
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 3 pasugas:
* ''P. a. var. americana''
* ''P. a. var. drymifolia''
* ''P. a. var. nubigena''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Pianists by country|Pianisti pēc valsts}}

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ņujorkas rātsnams
| native_name         = ''New York City Hall''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = New York City Hall exterior, October 2016.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Manhatana|Ņujorka}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Ņujorka
| latd  = 40.7127 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 74.0059 | longm =  | longs =  | longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = [[1803. gads]]
| completion_date     = [[1811. gads]]
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Ņujorkas rātsnams''' ({{val|en|New York City Hall}}) ir [[Ņujorka]]s pilsētas vadības galvenā mītnes vieta, kas atrodas Ņujorkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka atrodas [[Manhatana]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Un Dievs radīja sievieti
| operators =
| attēls = And God Created Woman 1956 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Rožē Vadims]]
| producents = [[Rauls Levī]]
| scenārijs = * Rožē Vadims
* Rauls Levī
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Kurds Jirgenss]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Et Dieu... créa la femme''
| studija = * ''Iéna Productions''
* ''Union Cinématographique Lyonnaise''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cocinor''
| izdošana = {{Filmas datums|1956|11|28}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Un Dievs radīja sievieti"''' ({{Val|fr|Et Dieu... créa la femme}}) ir 1956. gada [[Francija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Rožē Vadims]], kuram šī ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Kurds Jirgenss]] un [[Žans Luijs Trentiņāns]]. Lai gan "Un Dievs radīja sievieti" nebija Bardo pirmā kino loma, šī filma tiek uzskatīta par viņas karjeras atspēriena punktu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ciskādu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ciskādu Sv. Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Ciskādu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
|map_label = Ciskādu baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 29  | lats  = 32  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 08  | longs = 09  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Sakstagala pagasts]], [[Ciskādi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Imants Petrovskis
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1900]]
| length                = 42m
| width                 = 17m
| width_nave            =
| height_max            = 49m
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ciskādu katoļu baznīca
|      numurs = 5862
|       grupa = Reģiona nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Ciskādu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes [[Baznīca (celtne)|baznīca]].<ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=Romas katoļu baznīca Latvijā |access-date={{dat|2011|09|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Sakstagala pagasts|Sakstagala pagasta]] [[Ciskādi|Ciskādos]].

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Liu Sjans
 |      vārds_orig = ''Liu Xiang''
 |          attēls = Liu Xiang Doha 2010 cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|7|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ķīna|Šanhaja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CHN}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Liu Sjans''' ({{zh|s=[[wikt:刘|刘]][[wikt:翔|翔]]|t=[[wikt:劉|劉]][[wikt:翔|翔]]|p=Liú Xiáng}}, dzimis {{dat|1983|7|13}} [[Šanhaja|Šanhajā]], [[Ķīna|Ķīnā]]) ir ķīniešu vieglatlēts, 110 metru barjerskrējējs. Ar 12,88 sekundes ātru barjerskrējienu viņš ir bijušais pasaules rekordists, kā arī 2004. gada [[Olimpiskās spēles|olimpiskais]], [[Āzija]]s čempions. 2004. gada [[vasaras olimpiskās spēles|olimpiskajās spēles]] izcīnītā medaļa bija Ķīnas pirmā medaļa [[vieglatlētika]]s disciplīnās. Par Āzijas čempionu Liu kļuvis divreiz — 2002. un 2006. gadā. 2003. gada Pasaules čempionātā viņš izcīnīja bronzas medaļu, 2005. gadā — sudraba medaļu, bet pirmo reizi par čempionu kļuva vienīgi [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gadā]], 2011. gadā Tegu viņš izcīnīja sudraba medaļu.

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Hungary|Ungārijas daiļslidotāji}}

sentences:
(''Maxilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]].]]
'''Žoklis''' [[Cilvēks|cilvēkiem]] ir kauli [[Seja|sejas]] apakšējā pusē, kas nodrošina aizsardzību pret traumām, kā arī ir iesaistīti [[Runa|runāšanā]], [[Elpošana|elpošanā]] un pārtikas sakošanā. Žoklis sastāv no [[Augšžokļa kauls|augšžokļa]] (M''axilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]]. Augšžoklis ir fiksēts, bet apakšžoklis ir kustīgs un tiek kontrolēts ar dažādām [[Muskuļi|muskuļu]] grupām.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=1|title=The Anatomy of the Maxilla and the Mandible: Related Structures and Inserted Muscles|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/9781119427926.ch1|publisher=Wiley|date=2020-05-15|isbn=978-1-119-42784-1|pages=1–16|first=Dmitri|last=Lev|first2=Zvi|last2=Artzi}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Škeņeva
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64240&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 127
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 21
| longs = 47
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4647 Veremi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
|UEFA_rating=4
|architect=Alberto Cuginī
|broke_ground=1925
|built=1925.—1926. gadā
|cap_football=80018
|cost=
|dimensions=105 x 68 m
|image=Stadio_Meazza.jpg
|latNS=N
|latd=45
|latm=28
|lats=41.09
|longEW=E
|longd=9
|longm=7
|longs=26.4
|location={{vieta|Itālija|Milāna}}
|map_type=Milāna#Itālija
|name=''Stadio Giuseppe Meazza''
|opened={{dat|1926|9|19||bez}}
|surface=zāle
|tenants=''[[AC Milan]]'' ''[[Milānas "Internazionale"]]''}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Sergeja Žoltoka pamatskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = [[Vietalvas iela]] 15, [[Rīga]], [[Latvija]]
| schooltype = pamatskola
| fundingtype =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 10
| longs = 10
| longEW = E
| opened = 1960. gadā.
| headmaster = Vaclava Pluča
| staff =
| teaching_staff = 67 (2021)
| employees =
| grades = 1. — 9. klase
| years =
| students = 287 (2022)
| language = latviešu, krievu
| homepage = https://www.zoltokaskola.lv/
| status = Aktīva
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Liļa Budžurova
 |    vārds_orig = ''Lilâ Bucurova''
 |        attēls = Буджурова Лиля.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Liļa Budžurova 2015. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 1
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Anrena|td=Uzbekistāna}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnāliste, dzejniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Liļa Budžurova''' ({{val|crh|Lilâ Rustem qızı Bucurova}}, {{val|uk|Ліля Рустемівна Буджурова}}, dzimusi {{dat|1958|11|1}}) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] [[Dzejnieks|dzejniece]] un [[Žurnālists|žurnāliste]].<ref name=VIP>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html |title=Буджурова Лиля Рустемовна |accessdate=2018-04-24 |work=Известные люди юга России |publisher=vipstav.ru |date= |language=ru |archive-date=2019-09-17 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190917012329/http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html }}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Robērs Delonē
| image = Robert Delaunay, Selbstporträt 1905-1906.jpg
| imagesize =
| caption = Delonē pašportrets
| birthname =
| birthdate = {{dat|1885|4|12}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{dat|1941|10|25}}
| deathplace =  [[Monpeljē]], {{FRA}}
| nationality =
| field = [[Glezniecība|gleznošana]]
| training =
| movement = [[Orfisms (māksla)|orfisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
[[Kategorija:Somālija]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas vēsture]]

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences: {{Infobox stadium|stadium_name=Volgogradas arēna|native_name=''Волгоград Арена''|logo_image=Construction of Volgograd Arena inside 04.jpg|map_type=Russia|latNS=N|latd=48|latm=44|lats=04|longEW=E|longd=44|longm=32|longs=55|location={{vieta|Krievija|Volgograda}}|broke_ground=2015|built=2017|surface=zāle|construction_cost=16,4 milijardi [[RUB]]|seating_capacity=45 568|tenants=[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]<br/>[[Volgogradas "Rotor"]]}}

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences: '''Bārs''' (no {{val|el|βάρος}} (''baros'') — 'smagums') ir [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērvienība. Viens bārs ir aptuveni vienāds ar vienu atmosfēru. Tas ir 105 N/m² jeb 100 000 Pa. Meteoroloģijā parasti izmanto milibāru (0,001 bārs jeb 1/1000 no bāra; 1000 dyn/cm² jeb 0,986923×10−3 atm). Atmosfēras spiediena noteikšanai uz citām [[planēta|planētām]] bieži izmanto mikrobāru jeb bāra miljono daļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Rudbarzzu pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Black-necked Swan Cygnus melancoryphus Swimming 1965px.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|           suga = C. melancoryphus
|        suga_lv = Melnkakla gulbis
|       binomial = Cygnus melancoryphus <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
* ''Anas melancoripha''
* ''Sthenelides melancoryphus''
* ''Sthenelides melanocoryphus''
* ''Cygnus melancorypha''
* ''Cygnus melanocoryphus''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Bernšteins
|     vārds_orig = ''Марк Бернштэйн''
|         attēls = User Pessimist2006.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marks Bernšteins 2013. gadā
|        dz_gads = 1965
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Minska|td=Baltkrievija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BLR}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = vikipēdists, uzņēmējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Fennec Fox @ Africa Alive, Lowestoft 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes zerda
| suga_lv =Feneks
| binomial =Vulpes zerda <small>([[Eberhard August Wilhelm von Zimmermann|Zimmermann]], 1780)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Angeluss Silēziuss
|     vārds_orig = Angelus Silesius
|         attēls = Silesius.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1624
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Bohēmija]]
(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1677
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 09
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Breslava]], [[Bohēmija]]
(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Angelus Silesius''
|   nodarbošanās = dzejnieks, mistiķis, ārsts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Ķerubu ceļinieks]]" (''Cherubinischer Wandersmann'', 1674)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{| class=infobox width=200px
|colspan=2 align=center| Eksponentfunkcija
|-
|'''Pieraksts''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''Inversā [[funkcija]]''' ||<math>\ln x \,</math>
|-
|'''[[Atvasinājums]]''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''[[Nenoteiktais integrālis]]''' ||<math>e^x + C \,</math>
|}
'''Eksponentfunkcija''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]] <math>e^x \,</math>, kur [[e (konstante)|e]] ir matemātiskā konstante, kuras aptuvenā vērtība ir 2,718281828, un funkcijas [[arguments]] ir [[kāpināšana|kāpinātājs]]. Funkcijas [[atvasinājums]] ir pati funkcija <math>e^x \,</math>. Eksponentfunkcija bieži tiek izmantota [[fizika|fizikā]], [[ķīmija|ķīmijā]], matemātiskajā [[bioloģija|bioloģijā]], [[ekonomika|ekonomikā]] un [[matemātika|matemātikā]]. Funkcijas inversā funkcija ir [[naturāllogaritms]] ln(''x'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences:
]]
'''Vidusskola''' ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas nodrošina [[Vispārējā vidējā izglītība|vispārējo vidējo izglītību]], t.i., izglītību, kas atbilst [[ISCED]] 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās [[Skolēns|skolēni]] no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijaskvalifikacijas.lv/izglitibas-sistema/|title=Izglītības sistēma|last=datubāze|first=Latvijas kvalifikāciju|website=LKD|access-date=2023-05-06|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Klāra Cetkina
|          vārds_orig = ''Clara Zetkin''
|              attēls = C Zetkin 1.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Klāra Cetkina
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 07
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Kēnigshaina-Vīderava]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Vidussaksijas apriņķis]], [[Saksija]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1933
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 20
|             m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]], marksisma teorētiķe
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
.]]
s polārstacija [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]].]]
'''Norvēģijas Polārais institūts''' ({{val|no|Norsk Polarinstitutt}}) ir [[Norvēģija]]s galvenā valsts institūcija [[polārpētniecība|polārās izpētes]] jomā. [[Institūts]] darbojas Norvēģijas Vides ministrijas pakļautībā. Galvenais ofiss atrodas [[Trumse|Trumsē]] valsts ziemeļos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences: '''Uguņošana''' ir spožu krāsainu [[sprāgstviela|sprāgstošas]] [[pirotehnika]]s izstrādājumu dedzināšana svētkos. Uguņošana var būt gan haotiska (bez noteikta scenārija), gan arī ar scenāriju (tie tiek saukti par uguņošanas priekšnesumiem). Uguņošanā izmantotā pirotehnika var degt ar liesmu, kā arī var būt ar dzirksteli dažādās krāsās, piemēram, sarkanā, oranžā, dzeltenā, zaļā, zilā, violetā, sudraba un zelta krāsā.

sentences: '''Ludzas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 100 [[iela]]s [[Ludza|Ludzā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ludza, Ludzas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kasiopeja
| abbreviation = Cas
| name_latin = Cassiopeia
| RA = 1
| dec = +60
| areatotal = 598
| arearank = 25. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Šedirs
| starmagnitude = 2,23
| neareststarname = ''η Cas''
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = -20
}}

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = "AKROPOLE Alfa"
|logo               =
|logo izmērs        = 230px
|attēls             = Akropole Alfa 2022.jpg
|attēla paraksts    = "AKROPOLE Alfa" 2022. gadā
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 58| lats = 57| latNS =N
|longd              = 24| longm = 12| longs = 12| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Teika (Rīga)|Teika]]
|adrese           = [[Brīvības gatve (Rīga)|Brīvības gatve]] 372
|atklāts          = 2001. gads
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = {{flaga|Lietuva}} [[Akropolis Group]] ([[Vilniaus prekyba]])
|platība        = 154 000 m²
|tirdz platība  = 71 000 m²
|veikalu sk     = ~ 210
|autostāvvieta  = 1750
|apmeklētāji    = 9,0 milj. ([[2009. gads|2009]])
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]]
|trolejbuss   = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], {{Rīga sab|t=tb|12|16|31|34}}
|tramvajs     = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa   = [https://www.akropolealfa.lv/lv www.akropolealfa.lv]
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Ķengarags
| attels =
| paraksts = Latgales iela Ķengaragā
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 5,190 km²
| iedzivotaju_skaits = 44 084 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes = [[Daugava]]
 [[Ķengaraga dīķis]]
| parki = [[Ķengaraga parks]]
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31|49|60}}
| trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|15}}
| tramvajs = {{Rīga sab|t=tr|7}}
| mikroautobuss =
| cits = Elektrovilciens, Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
| pasta_indekss = LV-1019
LV-1057
LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kengarags/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''''[[Superkauss|Super Bowl]] XLVII''''' bija [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda [[Baltimoras "Ravens"]] un Nacionālās futbola konferences komanda [[Sanfrancisko "49ers"]] noskaidroja 2012. gada sezonas [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) čempionu. Spēle notika {{dat|2013|2|3||bez}} ''Mercedes-Benz Superdome'' [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]], [[Luiziāna|Luiziānas štatā]].<ref>[http://www.neworleanssaints.com/news-and-events/article-1/2012-Saints-Opponents-Announced-/357b1bd6-cabc-42d0-9ac4-62d74c391a34 2012 Saints Opponents Announced] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130123054232/http://www.neworleanssaints.com/news-and-events/article-1/2012-Saints-Opponents-Announced-/357b1bd6-cabc-42d0-9ac4-62d74c391a34 |date={{dat|2013|01|23||bez}} }}. Neworleanssaints.com. Retrieved on 2012-01-04.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Super Bowl 2013|url=http://www.superbowl-2013.org/|publisher=Superbowl-2013.org|accessdate=2 January 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121231033314/http://www.superbowl-2013.org/|archivedate={{dat|2012|12|31||bez}}}}</ref> Spēlē un otro reizi Superkausa izcīņā uzvarēja "Ravens" ar 34—31. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Ravens" spēlētājs Džo Flako.

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto Advance
|bilde            = Grand Theft Auto Advance.jpg
|developer        = [[Digital Eclipse]]
|publisher        = [[Rockstar Games]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = {{dat|2004|10|25}}
|genre            = [[action]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          = [[Pan European Game Information|PEGI]] 16+
|platforms        = [[Game Boy Advance]]
|media            = [[kārtridžs]]
|requirements     =
|input            =
}}

sentences: '''Kritiķis''' ir [[persona]], kas sniedz vērtējumu, analīzi un atsauksmes par kādu darbu, [[Produkts|produktu]] vai sniegumu. Kritiķis var specializēties dažādās jomās, piemēram, [[Māksla|mākslā]], [[Literatūra|literatūrā]], [[kino]], [[Mūzika|mūzikā]] vai [[kulinārija|kulinārijā]]. Viņa galvenais uzdevums ir pēc iespējas objektīvi novērtēt un sniegt savu viedokli par to, kas tiek pārskatīts, pamatojoties uz savām zināšanām, pieredzi un kritērijiem.

sentences: '''Zvejošana''' jeb '''zveja''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana, ko veic ar īpašiem rīkiem. Parasti zivju ķeršana notiek [[brīvā daba|brīvā dabā]]. Zvejošanas tehnikas ir dažādas. Zivis var [[makšķerēšana|makšķerēt]], ķert ar [[tīkls|tīkliem]], [[murds|murdiem]], [[žebērklis|žebērkli]] vai [[tralis|traļiem]]. Zvejot var no dažāda veida [[zvejas kuģis|zvejas kuģiem]] vai [[laiva]]s, kā arī stāvot ūdenī vai ūdenstilpes krastā. Nereti ar terminu zvejošana apzīmē arī citu ūdens dzīvnieku ķeršanu, piemēram, [[gliemenes|gliemeņu]], [[gliemji|gliemju]] vai [[vēžveidīgie|vēžveidīgo]] ķeršanu, toties neapzīmē zivju iegūšanu [[zivjaudzētava|zivjaudzētavās]] vai [[vaļu medības]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
[[Kategorija:Profesionālās skolas Latvijā]]
[[Kategorija:Jūrniecība]]

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Masasoits
| attēls         = Massasoit Plimouth.JPG
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = Masasoita statuja [[Plimuta (Masačūsetsa)|Plimutā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[piekraste|piekrastē]].
| dz_gads        =
| dz_vieta       = Montaupas ciemats tag. [[Rodailenda|Rodailendā]]
| m_gads         = 1661
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| tautība        = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          = [[Vamsuta]], [[Metakomets]], Sonkanučo (dēli)<br> Amie, Sāra (meitas)
}}
'''Masasoits''' jeb '''Ousamekuins'''  (ap. 1561.-1661.) bija [[vampanoagi|pokanoketu]] [[sačems]] un visas [[vampanoagi|vampanoagu]] konfederācijas "masasoits". "Masasoits" ir tituls, kas nozīmē "augstākais sačems", savukārt viņa personvārds ''Ousa Mequin'' tulkojas kā Dzeltenā Spalva.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Animalia diversity.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|  iedalījums =
* {{TaksoSaite|Parazoa|Parazoji}}
* {{TaksoSaite|Eumetazoa|Daudzšūnu dzīvnieki}}
| kategorijas = nē
| binomial =Animalia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skaņkalnes pagasts
| karte             = Skaņkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Mazsalaca
| platība           = 112,1
| iedzīvotāji       = 819<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 819 / 112.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Kolberg
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кольбергская
| ref_krievu        =
}}
'''Skaņkalnes pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām, [[Salaca]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Mazsalaca]]s pilsētu un [[Mazsalacas pagasts|Mazsalacas]], [[Ramatas pagasts|Ramatas]] un [[Vecates pagasts|Vecates]] pagastiem un [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Braslavas pagasts|Braslavas pagastu]], [[Alojas pagasts|Alojas]] un [[Staiceles pagasts|Staiceles]] pagastiem. Pagastam nav savas pārvaldes, administratīvās funkcijas veic Mazsalacas novada pašvaldības administrācija Mazsalacā, Pērnavas ielā 4.<ref>[http://www.mazsalaca.lv/lv/novads/skankalnes-pagasts/iestades Paziņojums par Skaņkalnes pagasta pārvaldes likvidāciju]</ref>

sentences: {{citas nozīmes|pasaka|Mazā nāriņa (nozīmju atdalīšana)|Mazā nāriņa}}

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences:
pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-8
| Nosaukums_orig         = INSAT-4G
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GSAT]]
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[I-3K]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas kosmisko pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Indijas kosmisko pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|5|20|SK}} 20:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Ariane 5ECA]]
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ELA3
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = [[ST-2]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = > 12 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-022A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 1426 kg
| Pilna_masa             = 3093 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas 6,2 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 55° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-5P]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-12]]
}}
'''GSAT-8''' jeb '''INSAT-4G''' ir [[Indija]]s [[Indian National Satellite System|INSAT]] sistēmas [[sakaru pavadonis]]. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai Indijā.
Pavadoni izgatavojusi un apkalpo [[Indijas kosmisko pētījumu organizācija]] (ISRO). [[Ģeostacionārā orbīta|Ģeostacionārā orbītā]] palaists 2011. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Cenu pagasts}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Railija''' var būt:

sentences:
{{Futbolista info
 |            vārds = Fransisko Varaljo
 |             foto =
 |      pilns vārds = Fransisko Antonio Varaljo
 |           augums =
 |          iesauka =
 | dzimšanas datums = {{dat|1910|02|05|N}}
 |   dzimtā pilsēta = [[Laplata]]
 |         dzimtene = [[Argentīna]]
 |  miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2010|8|30|1910|2|5}}
 | miršanas pilsēta = [[Laplata]]
 |  miršanas valsts = [[Argentīna]]
 |            klubs =
 |           numurs =
 |         pozīcija = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
 | jauniešu sezonas =
 |   jauniešu klubi = 12 de Octubre
 [[Estudiantes de La Plata|Estudiantes]]
 [[Gimnasia y Esgrima de La Plata|Gimnasia de La Plata]]
 |          sezonas = 1928-1930
 1931-1940
 |            klubi = [[Gimnasia y Esgrima de La Plata|Gimnasia de La Plata]]
 [[Boca Juniors]]
 |    spēles(vārti) = {{0|00}}? {{0|00}}(?)
210 (181)
 |       ni sezonas = 1930, 1933-1937
 |       ni komanda = {{fb|ARG}}
 | ni spēles(vārti) = {{0}}16 {{0|00}}(7)
 |      ni izmaiņas =
}}

sentences:
{{budisms}}
'''Vadžrajāna''' ({{val|sa|वज्रयान}}, ''vajrayāna'' — ‘dimanta rats’ vai ‘zibens šautras rats’), arī '''tantriskais budisms''' un '''ezotēriskais budisms''', ir [[budisms|budisma]] virziens, kas izplatīts [[Mongolija|Mongolijā]], [[Ķīna]]s ziemeļos un [[Tibeta|Tibetā]]. Vadžrajānā ir atšķirīgas doktrīnas un prakses formas no citiem budisma novirzieniem kā [[teravādas budisms|teravādas]] vai [[mahājānas budisms|mahājānas]]. Vadžrajānai ir raksturīga [[ezotērika]] un [[tantra]]s.

sentences: '''Identitātes politika''' ir termins, kas raksturo politisku pieeju, kurā cilvēki ar noteiktu [[Reliģija|reliģiju]], [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasi]], [[Sabiedrības slānis|sabiedrības slāni]], [[Dzimums|dzimumu]] vai citu identificējošu faktoru izstrādā un īsteno politisku darba kārtību, kas balstīta uz attiecīgās grupas esošu vai izdomātu apspiestību un pretošanos tai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://belonging.berkeley.edu/identity-politics-friend-or-foe|title=Identity Politics: Friend of Foe?|last=Garza|first=Alicia}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://millennialsarekillingcapitalism.libsyn.com/its-really-up-to-us-barbara-smith-on-combahee-coalitions-and-dismantling-white-supremacy|title=It's Really Up To Us: Barbara Smith on Combahee, Coalitions and Dismantling White Supremacy|last=Smith|first=Barbara}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://monthlyreview.org/2019/01/01/a-black-feminist-statement/|title=A Black Feminist Statement}}</ref>

sentences: '''Dienvidu okeāns''' (arī '''Dienvidu polārais okeāns''' un '''Antarktīdas okeāns''') ir [[okeāns]], kas apņem [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{PZT|173}}</ref> Ceturtais lielākais okeāns pasaulē. Dienvidu okeānu [[Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija]] oficiāli izdalīja tikai 2000. gadā, kaut gan jūrnieki šādu terminu lieto jau sen. Dienvidu okeāna atzīšana ataino nesenos [[okeanogrāfija]]s atklājumus par [[okeāna straume|okeānu straumju]] nozīmību. Joprojām ne visas jomā iesaistītās organizācijas atzīst Dienvidu okeāna definēšanu. Latvijas skolu mācību grāmatās ģeogrāfijā Dienvidu okeāns nav atzīts par līdzvērtīgu citiem okeāniem.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''phpMyAdmin''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''phpMyAdmin''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''phpMyAdmin'' sākuma ekrāns
| developer              = ''The phpMyAdmin Project''
| programming language   = ''[[PHP]]'', ''[[XHTML]]'', ''[[Cascading Style Sheets|CSS]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra]]
| language               = [[#Pašreizējais status|Daudzvalodu]] (64)
| genre                  = Pārlūkprogrammas bāzēts datubāzes pārvaldes rīks
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.phpmyadmin.net/}}
}}

sentences:
{{Biotakso infokaste
| nosaukums =
| binomial = Psidium guajava
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Psidium cattleyanum Gruszlina 2022-10-11 01.jpg
| att_nosaukums = ''Psidium cattleyanum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Myrtaceae
| dzimta_lv = Miršu dzimta
| ģints = Psidium
| ģints_lv = Gvajaves
| kategorijas = nē
}}'''Gvajaves''' (''Psidium'') ir [[Koks|koku]] un [[Krūms|krūmu]] ģints [[Miršu dzimta|miršu dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir siltākās [[Rietumu puslode]]s daļās (t.i., [[Meksika|Meksikā]], [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Rietumindija|Rietumindijā]] un [[Galapagu salas|Galapagu salās]]). Sugas ir ieviestas arī daudzviet citur pasaulē, piemēram, Āfrikas dienvidos un rietumos, Indijā, dienvidaustrumāzijā, un citur.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30004423-2|title=Psidium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-28|language=en}}</ref>

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nams Brīvības ielā 146 Jēkabpilī, pirmās brīvvalsts laikā tajā atradās Voldemāra Šņornieka grāmatu veikals, pašlaik DnB Nord Jēkabpils filiāle. .
2010. gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
s pilsētas valdes ēka (celta 1865. gadā), kurā 1917. gadā pieņēma deklarāciju]]
{{Latvijas vēsture}}
'''1917. gada 2. decembra deklarācija par Latvijas autonomiju''' ir [[Latviešu Pagaidu Nacionālā Padome|Latviešu Pagaidu Nacionālās Padomes]] izdots dokuments, ar kuru [[1917]]. gadā pirmo reizi tika oficiāli pasludināts ka [[Latvija]], kurā ietilpst [[Vidzeme]], [[Kurzeme]] un [[Latgale]], ir [[Latvijas autonomijas idejas|autonoma valstsvienība]]. Tā iespaidā [[Krievijas PSFR]] Tautas komisāru padome 1917. gada 14. decembrī izdeva rīkojumu Nr. 93. par [[Daugavpils apriņķis|Daugavpils]], [[Ludzas apriņķis|Ludzas]] un [[Rēzeknes apriņķis|Rēzeknes apriņķu]] atdalīšanu no [[Vitebskas guberņa]]s un to pievienošanu [[Vidzemes guberņa]]i.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi 2: Jauna ēra
| attēls                   = Krūdi 2 Jauna ēra plakātsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods: A New Age''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Džoels Krofords]]
| producents               = Marks Svifts
| scenārija autors         = [[brāļi Heigmaņi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Klārks Djūks]]
* [[Klorisa Līčmena]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Kellija Mērija Trena]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  = Džeimss Raiens
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2020|11|25|ASV|2021|07|02|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Watson|first=R.T.|title=Universal Tosses Cinemas a Lifeline While Testing New Distribution Model|url=https://www.wsj.com/articles/universal-tosses-cinemas-a-lifeline-while-testing-new-distribution-model-11603143782|publisher=[[The Wall Street Journal]]|date=October 19, 2020|access-date=October 19, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|215,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt2850386/?ref_=bo_rl_ti |title= The Croods: A New Age (2020) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date= {{dat|2023|4|4||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.the-numbers.com/movie/Croods-A-New-Age-The-(2020)#tab=summary |title= The Croods: A New Age (2020) |website=[[The Numbers]] |access-date= December 3, 2020}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krūdi]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi 2: Jauna ēra"''' ({{val|en|The Croods: A New Age}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisors ir [[Marks Svifts]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Klārks Djūks]], [[Klorisa Līčmena]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Leslija Manna]] un [[Kellija Mērija Trena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|11|25||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "[[Krūdi]]". Tās pasaules ienākumi vairāk nekā {{nobr|215 miljoni}} ASV dolāru, padarot to par [[2020. gads kino#Ienesīgākās filmas|desmito ienesīgāko 2020. gada filmu]].

sentences:
:Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — [[Karaliskā Mūzikas koledža|Karalisko Mūzikas koledžu]].
{{Skolas infokaste
|name                   = Karaliskā Mūzikas akadēmija
|native_name            = ''Royal Academy of Music''
|image                  = Royal Academy of Music, London W1.jpg
|alt                    = Karaliskās Mūzikas akadēmijas ēka
|caption                = Karaliskās Mūzikas akadēmijas ēka
|city                   = [[Londona]]
|country                = [[Apvienotā Karaliste]]
|founded                = [[1822. gads|1822. gadā]]
|url                    = {{URL|https://www.ram.ac.uk/}}
}}
'''Karaliskā Mūzikas akadēmija''' ({{val|en|Royal Academy of Music}}) ir [[mūzika]]s [[augstskola]], kas atrodas [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tā ir visvecākā mūzikas augstākās izglītības iestāde Apvienotajā Karalistē un viena no vadošajām pasaulē. Akadēmija ietilpst [[Londonas Universitāte]]s sastāvā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apgaismošanas ierīci|svece (nozīmju atdalīšana)|svece}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|lieli teksta fragmenti kopēti no citām lapām, vietām nav ievērota neitralitāte}}

sentences: '''Bieriņu muiža''' jeb '''Bieriņmuiža''' ({{val|de|Lindenruh}}) bija muižiņas ēka [[Rīga]]s [[Bieriņi|Bieriņu apkaimē]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], starp [[Petriņciems|Petriņciemu]], [[Ozolciems|Ozolciemu]] un [[Lindes ciems|Lindes ciemu]], tagad [[Kantora iela (Rīga)|Kantora iela]] 10, [[Mārupīte]]s krastā.

sentences: {{Commonscat|Shooters from France|Francijas šāvēji}}

sentences: '''Islāma terorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islamic terrorism'', arī '''islāmistu terorisms''' vai '''radikālais islāma terorisms''') ir [[Terorisms|teroristisku]] organizāciju veids, ko raksturo atsaukšanās uz [[Islāms|islāma]] reliģiju kā savas rīcības un mērķu vadmotīvu.<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Kéchichian|publisher=Oxford University Press|last2=Norton|chapter=Terrorism|pages=|page=|doi=|oclc=|isbn=9780195305135|location=Oxford|year=2009|first1=Joseph Albert|format=|url=https://archive.org/details/oxfordencycloped0002unse_t7m9|title=The Oxford Encyclopedia of the Islamic World|editor3-last=|editor3-first=|editor2-last=|editor2-first=|editor1-last=Esposito|editor1-first=John L.|first2=Richard}}</ref> Islāma terorismu raksturo nevis atšķirīga cīņas stratēģija, bet gan mērķu un darbību pamatojums reliģijā, t.i., [[Islāms|islāma]] [[reliģija]]s [[Dogma|dogmās]].

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
. (iekrāsots ar sarkanu)]]
'''Karapakss''' ({{val|la|carapax}}) ir [[Čaula|bruņas]] daļa, kas klāj [[Posmkāji|posmkāju]] ķermeņa priekšējās daļas (krūšu daļas, [[galvkrūtis|galvkrūšu]]) vai arī [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] ķermeņa virspusi. Tas pilda balsta un aizsardzības funkciju. Karapakss ir daudziem [[Vēžveidīgie|vēžveidīgajiem]] un [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgajiem]].

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētu vēsture|K]]
[[Kategorija:Kuldīga]]

sentences:
]]
'''Muzejs''' ({{val|la|museum}}; {{val|el2|museion}} — ‘mūzu templis’) ir vieta vai ēka, kur glabā un izstāda [[kultūra]]i nozīmīgus objektus. Muzeji nodarbojas ar [[Izglītība|izglītojošo]] un [[Pētniecība|pētniecisko]] darbu.

sentences: '''Citoplazma''' ir pusšķidra [[viela]], kas veido [[šūna]]s iekšējo vidi. Tā sastāv no izšķīdinātām vienkāršajām [[Olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un citām vielām, kas nepieciešamas šūnas darbībai. Nodrošina vielmaiņu šūnā un mijiedarbību starp [[Šūnas organoīdi|organoīdiem]].

sentences: '''Iekšzemes kopprodukts''' (IKP) ir jēdziens [[makroekonomika|makroekonomikā]], kas apzīmē visu saražoto [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Avanafila struktūrformula

Avanafila molekulas modelis
|          citi nosaukumi        = (''S'')-4-((3-hloro-4-metoksibenzil)amino)-2-(2-(hidroksimetil)-1-pirolidinil)-''N''-(2-pirilidinilmetil)-5-pirimidīnkarboksamīds
|      ķīmiskā formula = C23H26C1N7O3
|              molmasa = 483,95064
|CAS numurs            =  330784-47-9
}}
'''Avanafils''' ir potenciāli jauns, otrās paaudzes, selektīvs 5. apakštipa fosfodiesterāzes inhibitors, kas parādījās 2012. gadā [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] ārstēšanai. [[Eiropa|Eiropā]] tas reģistrēts 2013. gadā ar komercnosaukumu “Spedra”. Pieejamās tablešu devas — 50 mg, 100 mg un 200 mg. Pēc darbības līdzīgs [[sildenafils|sildenafilam]], [[tadafils|tadafilam]] un [[vardenafils|vardenafilam]], taču avanafila priekšrocība ir tā, ka tas sāk darboties salīdzinoši ātrāk nekā citi [[fosfodiesterāzes inhibitori]], sasniedzot maksimālo koncentrāciju asinīs apmēram 30 — 45 min laikā, arī efekts saglabājas ilgāku laiku.<ref name="zvalv" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Bērzkalne
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna Bērzkalne.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = "Āriņi", [[Vējavas pagasts]]<ref name="lrb">{{LRB|79.-80}}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Folkloriste, pedagoģe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Bērzkalne''' (dzimusi {{dat|1891|1|15}}, mirusi {{dat|1956|3|1}}), pseidonīms — A. Vītole,<ref name="lrb" /> bija [[latvieši|latviešu]] [[folkloriste]], [[pedagoģe]]. [[Latviešu folkloras krātuve]]s dibinātāja. Dr. filoz. (1942).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Rūdolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Rūdolfs''' ir populārs vīriešu personvārds, īsais variants '''Rūdis'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "slavens vilks", "apveltīts ar vilka slavu" (*''χrōþi'', ''Hrōþ'' vai ''Hrōð'' — 'slava', 'varenība', 'gods' un ''*olf'' — 'vilks'). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Rūdolfa vārdadiena ir [[17. aprīlis|17. aprīlī]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name          = Raimunds IV
| image = Raymond IV of Toulouse.jpg
| caption = Raimunds IV
| succession    = [[Tripoles grāfs]]
| reign         =  1102 – 1105
| successor     = [[Alfonso Žordāns]]
| succession1   = [[Tulūzas grāfs]]
| reign1        = 1094 – 1105
| predecessor1  = [[Tulūzas grāfs Viljams IV|Viljams IV]]
| successor1    = [[Tulūzas grāfs Bertrāns|Bertrāns]]
| regent        =
| spouse        = Arlē Godfrija I meita
Sicīlijas Matilde
[[Kastīlijas Elvīra]]
| issue         = [[Tulūzas grāfs Bertrāns|Bertrāns]]
[[Alfonso Žordāns]]
| house         = [[Tulūzas dinastija]]
| house-type    =
| father        = [[Pons Tulūzas grāfs]]
| mother        = [[Almodisa de la Maršē]]
| birth_date    = apmēram 1041
| birth_place   =
| death_date    = 1105. gada 28. februāris
| death_place   = [[Raimunda de Sentžila citadele]], [[Tripole]]
| burial_place  =
| religion      = [[Katolicisms]]
| signature     =
}}
{{infokaste+}}
'''Raimunds IV''' (''Raymond IV de Toulouse'', * 1041/42. gadā [[Tulūza|Tulūzā]], † 1105. gada 28. februārī ''Mons Peregrinus'' pie [[Tripole]]s ) - Tulūzas grāfs, [[Provansa]]s markgrāfs. Viens no [[Pirmais krusta karš|Pirmā krusta kara]] līderiem.

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = StellariaMedia001.JPG
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Stellaria media|Parastā virza}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = S. media
| suga_lv = Parastā virza
| binomial = Stellaria media (L.) Vill.
| kategorijas = nē
}}
[[File:Stellaria media MHNT.BOT.2008.1.33.jpg|thumb|''Stellaria media'']]

sentences: '''Morions''' (no {{val|la|morrosus}} — 'duļķains, tumšs') jeb '''melnais kristāls''' ir [[kvarcs|kvarca]] paveids. Morions ir tumši brūns līdz melns, necaurspīdīgs kvarcs, ko bieži apvieno ar ļoti līdzīgo [[dūmu kvarcs|dūmu kvarcu]]. Abi šie kvarca paveidi rodas pakļaujot alumīniju saturošu kvarcu radiācijai. Šāds process var notikt dabiski, taču bieži tiek veidots mākslīgs morions/dūmu kvarcs, to speciāli apstarojot. Dabā šāds kvarcs var veidoties [[granīts|granītos]], kuriem piemīt vāja bet pastāvīga radiācija. Lielākie kristāli — līdz 3 tonnas smagi ([[Minasžeraisa]]).

sentences:
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Melanēzija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Datu biznesa modelis''' ir viens no dominējošiem [[Sociālie mediji|sociālo mediju]] platformu problemātiskajiem aspektiem. Sociālo mediju platformās, kā, piemēram, ''[[Facebook]]'', ''[[Instagram]]'' tiek ievākti lietotāju [[dati]]. ''Facebook'' [[Algoritms|algoritmu]] sistēma apstrādā saturu un [[Informācija|informāciju]], ko sniedz lietotājs, lai labāk personalizētu saturu (iekļaujot arī reklāmas)<ref name="facebook.com">{{tīmekļa atsauce |title=Facebook Data Policy |url=https://www.facebook.com/full_data_use_policy |website=https://www.facebook.com/full_data_use_policy}}</ref>.

sentences: '''Kuģošanas vēstures muzejs''' ({{val|sv|Sjöhistoriska museet}}) ir [[muzejs]], kas iepazīstina ar agrāko kuģošanu uz [[bākkuģis|bākkuģa]] "Finngrundet", [[ledlauzis|ledlauža]] "St. Erik", [[torpēdkuģis|torpēdkuģa]] HMS "Spica" un glābšanas [[kuģis|kuģa]] "Bernhard Ingelsson". Kuģu muzejs atrodas līdzās [[Vāsas muzejs|Vāsas muzejam]] esošās ostas Jāgaras piestātnē [[Stokholma|Stokholmā]], [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Kuģu muzejs ir Jūras vēstures muzeja apakšstruktūra.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Losandželosa
 | native_name              = ''Los Angeles''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 = L.A., Eņģeļu pilsēta, Pasaules izklaides galvaspilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = New LA Infobox Pic Montage 5.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Los Angeles, California.svg
 | image_seal               = Seal of Los Angeles, California.svg
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 34 | latm  = 03 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 118 | longm = 15 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
 | subdivision_name1        = {{karogs|Kalifornija}}
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Losandželosas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1781|9|4||bez}}
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = kopš {{dat|1850|4|4|ģ|bez}}
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = [[Ēriks Garseti]](''Eric Garcetti'')
 | area_total_km2           = 1290.6
 | area_land_km2            = 1214.9
 | area_water_km2           = 75.7
 | area_water_percent       = 5.8
 | elevation_m              = 71
 | population_total         = 3792621
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_urban         = 14775000
 | area_urban_km2           = 4319.9
 | population_metro         = 15250000
 | population_density       = auto
 | timezone                 = [[Pacific Time Zone|PST]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             = PDT
 | utc_offset_DST           = -7
 | postal_code_type         = ZIP kodi
 | postal_code              = 90001–90068, 90070–90084, 90086–90089, 90091, 90093–90097, 90099, 90101–90103, 90174, 90185, 90189, 90291-90293, 91040–91043, 91303–91308, 91342–91349, 91352–91353,  91356–91357, 91364–91367, 91401–91499, 91601–91609
 | area_code                = 213, 310/424, 323, 661, 747/818
 | website                  = [http://www.lacity.org/ lacity.org]
}}
'''Losandželosa''' ({{val|en|Los Angeles}}), saukta arī par '''Eņģeļu pilsētu''' (''the City of Angels'') vai saīsināti par '''L.A.''', ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos pie [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Tā ir lielākā [[Kalifornija]]s štata pilsēta un otrā lielākā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pēc [[Ņujorka]]s.<ref name=PopEstBugCities>{{Tīmekļa atsauce| url=http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2008-01.csv| title=Table 1: Annual Estimates of the Population for Incorporated Places Over 100,000, Ranked by July 1, 2005 Population: April 1, 2000 to July 1, 2005| format=[[comma-separated values|CSV]]| work=2008 Population Estimates| publisher=[[United States Census Bureau]], Population Division| date=2006-06-20| accessdate=2007-01-26| archiveurl=https://web.archive.org/web/20090705113316/http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2008-01.csv| archivedate=2009-07-05}}</ref> Pilsēta ir kultūras un ekonomikas centrs Losandželosas-[[Longbīča]]s-[[Santaana (ASV)|Santaanas]] metropolē, kurā dzīvo 12,9 miljoni iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/popest/metro/tables/2007/CBSA-EST2007-05.csv |title=Metropolitan statistical area| Population Estimates| July 1, 2007 |date= |accessdate=2010-04-13 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100117052001/http://www.census.gov/popest/metro/tables/2007/CBSA-EST2007-05.csv |archivedate=2010-01-17 }}</ref> Pašā pilsētā dzīvo 3,83 miljoni cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce| url = http://quickfacts.census.gov/qfd/states/06/0644000.html| title = Los Angeles (city) Quickfacts| work = [[US Census Bureau]]| accessdate = 2008-10-14| date = 25| year = 2008| month = 07| archiveurl = https://www.webcitation.org/6A73lV8Wv?url=http://quickfacts.census.gov/qfd/states/06/0644000.html| archivedate = 2012-08-22}}</ref> Pilsēta tika dibināta 1781. gadā, bet pilsētas tiesības tā ieguva tikai 1850. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brālis lācis
| attēls                   = Brother Bear Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Brother Bear''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Ārons Bleizs]]
* [[Roberts Volkers]]
| producents               = [[Čaks Viljamss]]
| scenārija autors         =
* [[Tabs Mērfijs]]
* [[Lorne Kamerons]]
* [[Deivids Hozeltons]]
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Džeremijs Suarezs]]
* [[Riks Moranis]]
* [[Deivs Tomass]]
* [[Džeisons Reizs]]
* [[D.B. Svīnijs]]
| mūzika                   =
* [[Fils Kolinss]]
* [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion PicturesBuena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|1}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/brother-bear-2003|title=Brother Bear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|250,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=brotherbear.htm|title=Brother Bear (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2021|7|24}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Brālis lācis 2]]"
| imdb                     =
}}

sentences: '''Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība''' ({{val|en|International Society for Krishna Consciousness}} jeb '''ISKCON''') jeb '''Harē Krišnas kustība''' ir [[1966]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēta [[reliģija|reliģiskā]] organizācija, [[hinduisms|hinduistu]] sekta, kas radusies no [[Višnuisms|Gaudīja Višnuisma]].<ref>[http://www.gaudiya.com/] Gaudīja višnuisms {{en ikona}}</ref>  2012. gadā bija vairāk kā 300 ''ISKCON'' centru visā pasaulē.<ref>[http://directory.krishna.com/] ISKCON katalogs</ref>

sentences: '''Novērošana''' ir konkrētas [[persona]]s apkārtējās pasaules uztveršana un atcerēšanās. Novērošanas procesā parasti tiek veikti '''novērojumi'''. Novērošanas procesā var izšķirt trīs daļas: [[uztvere|uztveršanu]], [[filtrācija|filtrēšanu]] un [[atmiņa|iegaumēšanu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Flickr - Rainbirder - Common Scimitarbill (Rhinopomastus cyanomelas) (cropped).jpg
 | att_nosaukums = [[Līkknābja pupuķis]] (''Rhinopomastus cyanomelas'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Phoeniculidae
 |     dzimta_lv = Mežapupuķu dzimta
 |      binomial = Phoeniculidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O5
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = حسن أحمد عبد الرحمن محمد البنا
| attēls = Hassan al-Banna.jpg
| dz_gads = 1906
| dz_diena = 14
| dz_mēnesis = 10
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 12
| tautība = ēģiptietis
| dzimums = v
| m_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} [[Kaira]], [[Ēģipte]]
| reliģija = sunnītu islāms
| alma_mater = Dār Al-'Ulūm
| dz_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} Mahmudija, Beheiras apgabals, [[Ēģipte]]
| att_izmērs = 220px
| vārds = Hasans Ahmeds Abdulrahmans Muhammads al Banna
}}

sentences: '''Jūrmalas vēsture''' aptver laiku no [[viduslaiki]]em līdz [[Jūrmala]]s pilsētas izveidei 1959. gadā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences: '''Minoritāte''' (no {{val|la|minōritās}} — 'mazākums, nepilngadība') jeb '''mazākumgrupa''' ir cilvēku grupa, kas atšķiras no sociālās grupas, kam pieder valdošās sociālās varas pozīcijas sabiedrībā. Terminu lieto gan [[Sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], gan [[tiesību zinātne|tiesību zinātnē]]. Tas var būt definēts dažādu valstu normatīvajos aktos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Tanacetum vulgare (19592667920).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Parastais biškrēsliņš]] (''Tanacetum vulgare'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Tanacetum
| ģints_lv = Biškrēsliņi
| binomial = Tanacetum
}}'''Biškrēsliņi''' ({{val|la|Tanacetum}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s, ziemeļrietumu [[Āfrika]]s un [[Ziemeļamerika]]s [[Mērenā josla|mērenajā joslā]], bet tā ir introducēta daudzviet citur pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30005379-2|title=Tanacetum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Dziļleja
|     vārds_orig =
|         attēls = Kārlis Dziļleja.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Pastendes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Rasma Tīfentāle
|       paraksts =
|     pseidonīms = Slīpernieks, Ģirts Bezdibens, K. Dzelzkalns, K. Ezerkalns, K. Lībietis, K. Lejnieks.
|   nodarbošanās = rakstnieks, politiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza, dzeja
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Omega daļiņa''' ir [[barioni|barions]], kurš sastāv no 3 smagajiem [[kvarki]]em - [[omega hiperons]] satur 3 [[s kvarks|s kvarkus]], bet šarmantā omega daļiņa - 2 [[s kvarks|s kvarkus]] un vienu [[c kvarks|c kvarku]].

sentences: '''Ģitārists''' ir [[mūziķis]], kas spēlē [[ģitāra|ģitāru]]. Ģitāristi var spēlēt dažādus instrumentus, piemēram, [[Klasiskā ģitāra|klasisko ģitāru]], [[Akustiskā ģitāra|akustisko ģitāru]], [[Elektriskā ģitāra|elektrisko ģitāru]] un [[Basģitāra|basģitāru]]. Daži mūziķi reizēm dzied un spēlē ģitāru vienlaicīgi. Ģitāristi vienmēr ir bijuši populāri mākslinieki.

sentences:
{{Commonscat|Cellists by country|Čellisti pēc valsts}}
[[Kategorija:Čellisti| ]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc valsts| Czellisti]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Hasselblats
|     vārds_orig = ''Arnold Christian Theodor Hasselblatt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kambja|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, žurnālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = Tērbatas universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Arnolds Hasselblats''' ({{val|de|Arnold Christian Theodor Hasselblatt}}; dzimis {{dat|1852|03|14}} [[Kambja|Kambjā]], miris {{dat|1927|11|08}} [[Tartu]]) bijis vācbaltu izcelsmes Igaunijas vēsturnieks un žurnālists.

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences: '''Pavadzīme''' ir [[dokuments]], kuru izdod [[Juridiska persona|juridiska]] vai [[fiziska persona]] — kādas [[prece]]s [[piegādātājs]]. Pavadzīmē tiek norādīts piegādājamās preces nosaukums, tips, veids, [[mērvienība]], preces piegādātāja un saņēmēja nosaukums ([[uzņēmums]]), kā arī abu pušu rekvizīti — [[adrese]]s, [[Banka|banku]] [[Bankas konts|konti]], [[Norēķins|norēķinu]] [[summa]], norēķinu termiņš u.c. Atsevišķos gadījumos pavadzīme var tikt pielietota arī pakalpojumu piegādē.

sentences: {{jāuzlabo|rakstā esošajā formulā nav saprotams koeficients pie R kvadrāta}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Batļo māja
| native_name         = ''Casa Batlló''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Barselona#Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = Casa_Batllo_Overview_Barcelona_Spain_cut.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[jūgendstils]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Barselona]], [[Katalonija]], {{ESP}}
| latd  = 41.391667 | latNS  = N
| longd = 2.165 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1904. gads - 1907. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Antonio Gaudi]]
| architecture_firm   =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casabatllo.es/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Zempera opera
| attēls           = Semperoper at night.jpg
| attēla apraksts  = Zempera opera naktī
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Theaterplatz 2
 01067 Dresden
| pilsēta          = [[Drēzdene]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = Gotfrīds Zempers (1841)
 Manfrēds Zempers (1878)
 Volfgangs Henšs (1977)
| dibināšanas gads = 1719
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Ulrike Heslere
| lielā zāle       = 1323
| zāle1            = Mēģinājumu zāle
| zāle1_vietas     = 200
| mājas lapa       = [http://www.semperoper.de/ www.semperoper.de/]

sentences:
[[Kategorija:Iznīcinātāji]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes ieroči]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 21
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 9
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Sc
 |              atommasa = 44,955912
 |    valences elektroni = [Ar]3d14s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Skandija gabaliņš, [[kubs]] no skandija un sublimēti skandija kristāli ([[dendrīti]])
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
 |   elektronegativitāte = 1,36
 |               blīvums = 2990
 |   kušanas temperatūra = 1814 K (1541 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3109 K (2836 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = 5,62{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,211
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karloss Kastaneda
|     vārds_orig = ''Carlos Castañeda''
|         attēls = Castaneda 1962.JPG
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Karloss Kastaneda 1962. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Peru|Kahamarka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = ''Margaret Runyan Castaneda'' (1960-?)
''Florinda Donner-Grau'' (?)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[antropoloģija|antropologs]]
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 1968—1998
|          žanri =
|         temati = [[šamanisms]]
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Dona Huana mācības. Jaki indiāņu zināšanu ceļš"
"Atsevišķā realitāte"
"Ceļojums uz Istlanu"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

sentences: '''Teksta redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj sastādīt un aplūkot parastus [[teksta fails|teksta failus]].

sentences: {{Commonscat|Books by year|Grāmatas pēc izdošanas gada}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Diks Fosberijs
 |      vārds_orig = ''Dick Fosbury''
 |          attēls = Dick Fosbury 1968.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Diks Fosberijs 1968. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1947|3|6}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Oregona|Portlenda|3s=Portlenda (Oregona)}}
 |         mir_dat = {{mdv|2023|3|12|1947|3|6}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Jūta|Soltleiksitija}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=195}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=83}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz = ASV vieglatlētikas slavas zāle
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = j
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1968|teksts=Mehiko 1968}}|Augstlēkšana}}
}}
'''Ričards Daglass "Diks" Fosberijs''' ({{val|en|Richard Douglas "Dick" Fosbury}}; dzimis {{dat|1947|3|6}}, miris {{dat|2023|3|12}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[vieglatlēts]], startējis [[augstlēkšana]]s sacensībās. Pazīstams kā mūsdienās pielietotās lēciena tehnikas augstlēkšanā (pazīstama kā ''fosbury flop'') autors.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences:
'''20. aprīlis''' ir gada 110. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (111. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 255 dienas.
== Vārda dienas ==
[[Meija (personvārds)|Meija]], [[Mirta]], [[Ziedīte]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Maurice Wilkins
| attēls =Maurice wilkins.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =15
| dz_vieta =Pangaroa, {{NZL}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=10
| m_diena=5
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Manhetenas projekts]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Birmingemas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS]] struktūra
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Endrū Grovs
 |    vārds_orig = ''Andrew Grove''
 |        attēls = Andrew Grove.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = E. Grovs 1997. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1936
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = [[Budapešta]], {{HUN}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2016
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 21
 |       m_vieta = [[Losaltosa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USA}}
 |       tautība = [[ebreji|ebrejs]]
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki = George Grofs, Marija Grofa
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Eva Kastrane
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Endrū Stīvens Grovs''' ({{val|en|Andrew Stephen Grove}}), līdz 1950. gadu beigām '''Andrāšs Ištvāns Grofs''' ({{val|hu|András István Gróf;}}; dzimis {{dat|1936|9|2}}, miris {{dat|2016|3|21}}) bija [[Ungārija|Ungārijā]] dzimis [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ķīmijas zinātnieks un uzņēmējs. Viņš bija ''[[Intel]]'' darbinieks no tā pirmsākumiem, izpilddirektors no 1987. līdz 1998. gadam, palīdzējis uzņēmumam kļūt par pasaulē lielāko [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ražotāju.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name              = Svalbāras Universitātes Centrs
|native            = ''Universitetssenteret på Svalbard AS''
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1993
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Harolls Ellingsens
|faculty           =
|staff             = 45
|students          = 690 (2015)
|postgrad          =
|doctoral          = 20
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Svalbāra|Longjērbīene}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{url|http://www.unis.no/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Svalbāras Universitātes Centrs''' (UNIS) ({{val|no|Universitetssenteret på Svalbard AS}}) ir [[Norvēģija]]s valstij piederoša augstākā mācību iestāde, kas nodarbojas ar pētniecību un nodrošina [[universitāte]]s līmeņa izglītību [[Arktika]]s studijās. Mācību iestāde pilnībā pieder Norvēģijas Izglītības un pētniecības ministrijai, bet [[Oslo]], [[Bergena]]s, [[Trumse]]s, [[NTNU]] un [[NMBU]] universitātes nozīmē augstskolas vadību. Piedāvātie kursi iedalās četrās galvenajās zinātnes disciplīnās: Arktikas [[bioloģija|bioloģijā]], Arktikas [[ģeoloģija|ģeoloģijā]], Arktikas [[ģeofizika|ģeofizikā]] un Arktikas tehnoloģijā.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgijs Dimitrovs
|     vārds_orig = ''Георги Димитров''
|         attēls = Georgi Dimitrov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = Kovačevci, [[Bulgārijas kņaziste]]
([[Pernikas apgabals]], {{BUL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1949
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Barviha]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
([[Odincovas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''LSTM''' — rekurentā mākslīgā neironu tīkla (RNN) paveids “Long Short-Term Memory”,<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=[[Sepp Hochreiter]]|last2=[[Jürgen Schmidhuber]]|date=1997|title=Long Short-term Memory|url=https://www.researchgate.net/publication/13853244|journal=[[Neural Computation (journal)|Neural Computation]]|volume=9|issue=8|pages=1735–1780|doi=10.1162/neco.1997.9.8.1735|pmid=9377276|via=}}</ref> kas tiek izmantots dziļās mācīšanās jomā. Atšķirībā no standarta [[Mākslīgais neironu tīkls|neironu tīkliem]], LSTM ir atgriezeniskās saites savienojumi. Ar LSTM var aprēķināt visu, ko var izmantot [[Tjūringa mašīna]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=On the Computational Power of Neural Nets|last=Siegelmann|first=Hava T.|year=1992|isbn=978-0-89791-497-0|pages=440–449|volume=COLT '92|first2=Eduardo D.|last2=Sontag|DOI=10.1145/130385.130432|location=ACM}}</ref> Tam nevar būt viens datu punkts (piem., attēls vai video). LSTM ir piemērots tādiem uzdevumiem kā saistītā rokraksta atpazīšana<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Graves|first=A.|last2=Liwicki|first2=M.|last3=Fernandez|first3=S.|last4=Bertolami|first4=R.|last5=Bunke|first5=H.|last6=Schmidhuber|first6=J.|author-link6=Jürgen Schmidhuber|year=2009|title=A Novel Connectionist System for Improved Unconstrained Handwriting Recognition|url=http://www.idsia.ch/~juergen/tpami_2008.pdf|journal=IEEE Transactions on Pattern Analysis and Machine Intelligence|volume=31|issue=5|pages=855–868|citeseerx=10.1.1.139.4502|doi=10.1109/tpami.2008.137|pmid=19299860}}</ref> un runas atpazīšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://static.googleusercontent.com/media/research.google.com/en//pubs/archive/43905.pdf|title=Long Short-Term Memory recurrent neural network architectures for large scale acoustic modeling|last=Sak|first=Hasim|last2=Senior|first2=Andrew|date=2014|last3=Beaufays|first3=Francoise|access-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180424203806/https://static.googleusercontent.com/media/research.google.com/en//pubs/archive/43905.pdf|archivedate={{dat|2018|04|24||bez}}}}</ref> ''Bloomberg Business Week'' rakstīja: "Šīs īpašības neapšaubāmi padara LSTM par vislielāko komerciālo AI sasniegumu, ko izmanto visur, sākot no [[Slimība|slimību]] prognozēšanas līdz [[Mūzikas instruments|mūzikas]] veidošanai."<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bloomberg.com/news/features/2018-05-15/google-amazon-and-facebook-owe-j-rgen-schmidhuber-a-fortune|title=Quote: These powers make LSTM arguably the most commercial AI achievement, used for everything from predicting diseases to composing music.|work=Bloomberg Business Week|date=2018|last=Vance|first=Ashlee}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Latvijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Latvijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: {{Commonscat|Military people killed in action|Kaujās nogalinātās militārpersonas}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = [[Indijas batakoplūme]]
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| kategorijas = nē
}}
s [[auglis|augļi]].]]
'''Batakoplūmes''' (''Flacourtia'') ir [[vītolu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.eol.org/pages/61150/overview |title=Encyclopedia of Life: Flacourtia |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161127020236/http://eol.org/pages/61150/overview |archivedate={{dat|2016|11|27||bez}} }}</ref> kurai pieder 15 [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]] sastopamas [[krūms|krūmu]] un nelielu [[koks|koku]] [[suga]]s.

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Niks Furijs
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         =
| caption       =
| first         = Sgt. Fury and His Howling Commandos #1 (1963)
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Semjuels Džeksons]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Niks Furijs''' ({{val|en|Colonel Nicholas Joseph "Nick" Fury}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] ''[[Marvel Comics]]'' [[komikss|komiksos]] un vairāku [[supervaronis|supervaroņu]] komandu līderis, kuru radījuši  [[Džeks Kirbijs]] un [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''Sgt. Fury and His Howling Commandos'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada maijā. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās un seriālā viņu galvenokārt attēlo amerikāņu aktieris [[Semjuels Džeksons]].

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Dabas filozofijas matemātiskie principi
| title_orig       = Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
| translator       =
| attēls           = Prinicipia-title.png
| att_izm          = 230px
| image_caption    = "Dabas filozofijas matemātisko principu" pirmā izdevuma titullapa
| author           = [[Īzaks Ņūtons]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Latīņu valoda|Latīņu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1687|7|5||bez}}
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dabas filozofijas matemātiskie principi"''' ({{val|la|Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica}}), bieži lietots saīsinātais nosaukums '''"Principi"''' (''Principia''), ir no trim [[grāmata|grāmatām]] sastāvošs [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] darbs. Darbs pirmoreiz ticis publicēts {{dat|1687|7|5||bez}}.<ref name="Principia"/><ref name=Motte /> Pēc personīgā pirmā izdevuma izlabošanas<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Newton|first=Isaac|title=Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica (Newton's personally annotated 1st edition)|url=http://cudl.lib.cam.ac.uk/view/PR-ADV-B-00039-00001/}}</ref> Ņūtons 1713. un 1726. gadā izdeva vēl divus izdevumus.<ref name=variorum />

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Vodafone Arena''
|attēls            = [[File:Beşiktaş J.K. vs Bursaspor 11 April 2016 (5).jpg|240px]]
|valsts            = {{vieta|Turcija|Stambula}}
|pilsēta           = Stambula
|adrese            =
|celtniecība-no    = 2013
|pabeigts          =
|atklāts           = 2016
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 110
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 41 188
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Stambulas "Beşiktaş"]]'' ([[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Vodafone Arena''''' ir [[stadions]] [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]]. Stadionā ir 41 188 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Stambulas "Beşiktaş"]]''.

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences: '''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

sentences: '''11. aprīlis''' ir gada 101. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (102. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 264 dienas.

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
[[Image:Cellulose-Ibeta-from-xtal-2002-3D-balls.png|right|thumb|350px|[[Celuloze]]s 3D struktūra]]
'''Polisaharīdi''' ({{val|el|πολύ}}, ''poly'' — daudz, {{gree|σακχαρ}}, ''sakchar'' — ‘cukurs’) ir lielmolekulāri [[ogļhidrāti]]. Veidojas  [[Monosaharīdi|monosaharīdu]] [[polikondensācija]]s reakcijā. Atrodas visās šūnās, veic dažādas dzīvībai svarīgas funkcijas (rezerves vielu, balsta, imunitātes funkcija).

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies lasiocarpa|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies lasiocarpa|suga_lv=Piealpu baltegle|attēls=Abies lasiocarpa 26008.JPG|attēls2=}}
'''Piealpu baltegle''' jeb '''subalpīnā baltegle''' ({{val|la|Abies lasiocarpa}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences: {{Citas nozīmes|dabas stihijās un karos mirušiem cilvēkiem|upuris|upuri}}

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes premjerministri
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s premjerministri ([[Islandes premjerministru uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = collapsed
|listclass = hlist

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Miljardieru klubs
| attēls                   =  Billionaire Boys Club (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billionaire Boys Club''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfima, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Kasians Elvss]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* Džeimss Kokss
* [[Kapteinis Mozners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ansels Elgorts]]
* [[Tarons Edžertons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Tomass Kokerels]]
| mūzika                   = [[Džoels Dž. Ričards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Armory Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|8|17|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm |title=Billionaire Boys Club (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=June 13, 2019 |archive-date={{dat|2018|08|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180820074613/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Miljardieru klubs"''' ({{val|en|Billionaire Boys Club}}) ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Kokss]]. Galvenās lomas atveido [[Ansels Elgorts]], [[Tarons Edžertons]], [[Kevins Speisijs]], [[Emma Robertsa]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Tomass Kokerels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|17||bez}} ASV. Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences: '''Demokrātija''' ({{val-el|δημοκρατία}}, ''demokratía''; {{gree|δῆμος}}, ''dẽmos'' — ‘tauta’, {{gree|κράτος}}, ''krátos'' — ‘vara’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā [[vara|varu]] īsteno [[tauta]] ([[tiešā demokrātija]]) vai tās [[vēlēšanas|ievēlēti]] pārstāvji ([[pārstāvnieciskā demokrātija]]). Pārstāvnieciskā demokrātija bieži vien ir saistīta ar [[republika|republiku]]. Demokrātiskā valstī katram pilsonim ir tiesības piedalīties savas valsts pārvaldīšanā, un tas ir izdarāms balsojot [[vēlēšanas|vēlēšanās]]. Atsevišķu valstij svarīgu lēmumu vai likumu pieņemšanā vai grozīšanā iespējams arī visu pilsoņu balsojums ([[referendums]]). Mūsdienās pastāv galvenokārt [[pārstāvnieciskā demokrātija]], kad tauta ievēl pārstāvjus, kas gatavo un pieņem lēmumus tās vārdā.

sentences:
[[Kategorija:Ekonomikas nozares]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Vide]]

sentences:
{{noformējums}}
{{atsauces+}}
'''Mikrodators''' ir mazs, salīdzinoši lēts [[dators]], kura [[centrālais procesors]] (CPU) ir [[mikroprocesors]]. Tas ietver mikroprocesoru, atmiņu un minimālu ieejas / izejas (I / O) shēmu, kas uzstādīta uz vienas iespiedshēmas plates (PCB). Popularitāti ieguva 70. un 80. gados, parādoties aizvien jaudīgākiem mikroprocesoriem. Šo datoru, lieldatoru un minidatoru, priekšgājēji bija salīdzinoši daudz lielāki un dārgāki (lai gan patiešām mūsdienu lieldatori, piemēram, IBM System z mašīnās kā CPU izmanto vienu vai vairākus pielāgotos mikroprocesorus). Daudzi mikrodatori (ja tie ir aprīkoti ar tastatūru un ekrānu [[Ievade/izvade|ievadei un izvadei]]) ir arī [[personālie datori]] (vispārīgā nozīmē).

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Žaks Lakāns
| vārds_orig = ''Jacques Lacan''
| attēls = Lacan2.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1901
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1981
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[psihoanalīze|psihoanalītiķis]], [[psihiatrs]], [[filozofs]]
| darbības_gadi =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| dzimums = V
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Odete Tulemonde un citi stāsti"
| attēls           = Schmitt 03.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''Odette Toulemonde et autres histoires''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Couramiaud'' / Ērika Karo fotoattēls
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2006. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 224
| isbn             = 978-2-253-12662-1
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = [[Mana dzīve ar Mocartu]] (2005)
| followed_by      = [[Sapņotāja no Ostendes]] (2007)
}}
'''"Odete Tulemonde un citi stāsti"''' ({{val-fr|Odette Toulemonde et autres histoires}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2006. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreks 2
| attēls                   = Attēls:Shrek 2 Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek 2''
| žanrs                    = animācijas piedzīvojumu komēdija
| režisors                 =
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kellijs Asbarijs]]
| producents               =
* [[Eirons Vārners]]
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Deivids Lipmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džo Stillmens]]
* [[J. Deivids Stems]]
* [[Deivids N. Veiss]]
* [[Endrjū Adamsons]]
* [[Viljams Steigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džons Klīzs]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Maikls Endrjūss]]
* [[Sims Evans Džounss]]
| studija                  =
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[DreamWorks animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Šreks]] (2001)
| nākamā                   = [[Šreks Trešais]] (2007)
| imdb                     =
}}
'''"Šreks 2"''' ({{val|en|Shrek 2}}) ir 2004. gada ''[[DreamWorks Pictures]]'' animācijas komēdija par cilvēkēdāju Šreku. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Šreks]]". Šī ir otrā daļa no "[[Šreks (filmu sērija)|Šreka]]" filmu sērijā. Lomas ierunājuši: [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]] un [[Džons Klīzs]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kivačs
| photo          = Kivach Waterfalls Karelia.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Karēlija#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 62 | latm  = 15 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 33 | longm = 58 | longs = 49 | longEW = E
| region         =
| location       = {{RUS}}<br />{{RU-KR}}
| type           = kaskāde
| elevation      =
| height         = 10,4
| height_longest = 8
| number_drops   = 2
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Suna]]
| average_flow   = 66 m³/s
| world_rank     =
}}
'''Kivačs''' ({{val|ru|Кивач}}, {{val|olo|Kivačču}}, {{val|fi|Kivatsu}}) ir [[ūdenskritums]] [[Suna]]s upē [[Karēlija|Karēlijā]], [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|361|Kivača ūdenskritums}}</ref> Nosaukums cēlies, domājams, no somu valodas un nozīmē ‘varenais’.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts =
|reģions = [[Levante]]
|pilsēta = [[Ako (pilsēta)|Ako, Izraēla]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Mīksts
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Akavi siers''' ({{val|ar|جبنة عكاوي}}, arī ''Akawi'', ''Akkawi'') ir balts sālīts [[siers]], kas cēlies no [[Izraēla]]s pilsētas [[Ako (pilsēta)|Ako]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cheese.com/ackawi/|title=Ackawi - Cheese.com|website=www.cheese.com|access-date=2016-04-18}}</ref><ref name=Tamimep209>{{grāmatas atsauce|last=Tamime|first=A. Y.|editor=R. K. Robinson and A. Y. Tamime|title=Feta and Related Cheeses|url=https://books.google.com/books?id=dU6W5mXq13MC&q=nablus+cheese&pg=PA209|publisher=Woodhead Publishing|year=1991|isbn=978-1-85573-278-0|pages=209–216}}</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1E90FF
| nos = ''Zenit''
| logo =
| pilns = ''Футбольный клуб Зенит''
| iesauka = ''Сине-бело-голубые''
(zili-balti-gaišzilie)
''Зенитчики'' (zenītnieki)
| pilsēta = {{Vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| dib = 1925
| dib_mēn = 5
| dib_dat = 30
| stad = [[Sanktpēterburgas stadions]]
| ietilp = 67 800
| prez = {{flaga|Krievija}} [[Aleksandrs Medvedevs]]
| tren = {{flaga|Krievija}} [[Sergejs Semaks]]
| līga = [[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]]
| sez = 2020.—2021.
| poz = 1. vieta
| mediji = {{URL|fc-zenit.ru/}}
| pattern_la1 = _zenit1718h
| pattern_b1 = _zenit1718h
| pattern_ra1 = _zenit1718h
| pattern_sh1 = _zenit1718h
| pattern_so1 = _zenit1718h
| leftarm1 = 004d99
| body1 = ffffff
| rightarm1 = 004d99
| shorts1 = 000066
| socks1 = 000066
| pattern_la2 = _zenit1617a
| pattern_b2 = _zenit1617a
| pattern_ra2 = _zenit1617a
| pattern_sh2 = _zenit1617a
| pattern_so2 = _zenit1617a
| leftarm2 = ffffff
| body2 = ffffff
| rightarm2 = ffffff
| shorts2 = ffffff
| socks2 = ffffff
}}

sentences:
[[Kategorija:Rīga]]
[[Kategorija:Latvijas vispārizglītojošo skolu absolventi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Stērlingas pils
| native_name         = ''Stirling Castle''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| relief              = jā
| status              =
| image               = Ecosse200996-1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Stērlingas apgabals|Stērlinga (pilsēta)}}
| latd  = 56.123889 | latNS  = N
| longd = 3.948889 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 12. gadsimta sākums
| completion_date     = starp 1490. un 1600. gadiem
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Stērlingas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q756268"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpaskābes struktūrformula

Hlorpaskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīts, ūdeņraža dioksohlorāts(III)
|           CAS numurs = 13898-47-0
|      ķīmiskā formula = HClO2
|              molmasa = 68,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorpaskābe''' (HClO2) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp.</ref> Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par [[hlorīti (sāļi)|hlorītiem]]. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frensiss Janghazbends
|     vārds_orig = ''Francis Edward Younghusband''
|         attēls = Francis Younghusband 1905.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Marī|td=Pakistāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dorseta}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Augusta Manjaka
|          bērni = Eilīna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: s raksta labošanas logu. Pievērs uzmanību <nowiki> iezīmei, ko izmanto, lai nepārveidotu vikitekstu un HTML. [[HTML komentārs|HTML komentāri]] ir redzami {{tag|!--|content= }} iezīmēs]]

sentences: '''Vilcienu kustības organizācija''' ir dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja pārvadājumu loģistika pa dzelzceļa infrastruktūru. Tā risina tādus jautājumus, kā pārvadājumu (pasažieru un kravu) plānošanu, vilcienu formēšanas kārtību, vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas kārtību, vilcienu kustības grafika sastādīšanu un caurlaides spējas aprēķinu u.c. Vilcienu kustības organizāciju galvenie pārstāvošie speciālisti ir: stacijas [[Stacijas dežurants un vilcienu dispečers|dežuranti]] un vilcienu dispečeri, manevru dispečeri, pārmiju posteņu dežuranti, pārmijnieki, ātruma regulētāji (bremžu kurpju licēji), operatori, inženiertehniskais personāls un daudzi citi darbinieki. Lokomotīvju vadītāji vienmēr pilda vilcienu kustības organizācijas darbinieku (stacijas [[Stacijas dežurants un vilcienu dispečers|dežuranti]] un vilcienu dispečeri) prasības un dotos signālus attiecībā uz tiesībām veikt vilciena kustību stacijā vai atļauju vilcienam pamest staciju un iebraukt posmā. Tāpat arī attiecībā uz manevru darbu stacijā. Jo lielāks ir apkalpojamo vilcienu skaits dzelzceļa tīklā, jo pamatīgāki līdzekļi tiek novirzīti vilcienu kustības organizācijai. Darbinieku skaita optimizācijai un veiktspējas operativitātei izmanto mūsdienīgas [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] sistēmas, kuras vienlaicīgi maksimāli ierobežo cilvēciskās kļūdas varbūtību un automatizē virkni procesus.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{novec}}
Šajā sarakstā apkopoti valstu vadītāji, valdības vadītāji un citi valdnieki 2013. gadā.

sentences:
ar mērci]]
'''Mērce''' ir šķidra vai daļēji šķidra piedeva ēdieniem. To izmanto, lai mainītu [[ēdiens|ēdiena]] garšu un izskatu. Vispārīgi mērces var iedalīt divās grupās: saldajās mērcēs, kuras pievieno [[saldais ēdiens|saldajiem ēdieniem]], un mērcēs, kas paredzētas [[otrais ēdiens|otrajam ēdienam]]. Pie mērcēm var pieskaitīt arī [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[sojas mērce|sojas mērci]], [[sinepes]] un citus produktus.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Opera''
| native_name =
| logo = Opera_Software_logo.png
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = akciju sabiedrība
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1995. gads|1995. gadā]]
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Oslo]]
| location_country = {{vieta|Norvēģija}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products = ''[[Opera (pārlūkprogramma)|Opera]]''
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences: '''Simacjaņs''', arī '''Sima Cjaņs''' ({{val-zh|司马迁}}, {{zh-p|Sīmǎ Qiān}}; dzimis apt. 145. g.p.m.ē., miris 90. g.p.m.ē.) - vēsturnieks, rakstnieks, astronoms [[Haņu dinastija|Haņ impērijā]], [[Imperators|imperatora]] Vu (武帝 - ''Wǔdì'') galmā.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Tornelvena
| citvaloda      = sv
| oriģinālnosaukums = Torne älv
| citvaloda2      = fi
| oriģinālnosaukums2 = Tornionjoki
| citvaloda3      = se
| oriģinālnosaukums3 = Duortneseatnu
| attēls            = Tornionjoki_Kukkolankoski_Vastarannalla_Ruotsi.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kukolas krāces pie Tornio
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Tornetresks]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=68 | sāk_plat_m=11 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=19 | sāk_gar_m=03 | sāk_gar_s=41 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{SWE}}, {{FIN}}
| garums            = 565
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 380
| gada_notece       =
| baseins           = 40 200
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Zviedrija#Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Oss''' (no {{val|sv|ås}} — 'valnis, grēda') jeb '''kangars''' ir šaura, 5—10 m augsta, 0,1—10 km gara vaļņveida grēda ar stāvām nogāzēm, kas būtiski paceļas virs apkārtējās teritorijas. Osi ir veidojušies [[Ledus laikmets|ledus laikmetā]]: [[ledājs|ledāja]] kušanas ūdeņu zemledāja tuneļos un ledāju kušanas ūdeņu straumēs. Sastāv no ledāja kušanas ūdeņu nogulumiem: [[oļi]]em, [[grants]] un [[smilts]].

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1988 Summer Olympics}}

sentences:
'''Kolagēns''' ir galvenais strukturālais [[proteīns]], kas veido dzīvnieku [[Saistaudi|saistaudus]]. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma.<ref name=":0">Di Lullo, Gloria A.; Sweeney, Shawn M.; Körkkö, Jarmo; Ala-Kokko, Leena & San Antonio, James D. (2002). "Mapping the Ligand-binding Sites and Disease-associated Mutations on the Most Abundant Protein in the Human, Type I Collagen".</ref> Kolagēns visvairāk atrodams [[Cīpsla|cīpslās]], [[Saite (anatomija)|saitēs]], [[āda|ādā]], [[Skrimslis|skrimšļos]], [[kauli|kaulos]], starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — [[fibroblasts|fibroblasti]]. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.<ref>Molecular Cell Biology. 4th edition. Section 22.3 Collagen: The Fibrous Proteins of the Matrix http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21582/
</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
 | name        = Islandes fallu muzejs
 | image       =
 | imagesize   =
 | established = 1997
 | collection  = 280 dzimumlocekļi<ref name="Telegraph">{{ziņu atsauce|title=Last but not the least|last=Singh|first=Khushwant|work=The Telegraph|location=Kolkata|date=16 July 2011|url=http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp|accessdate=3 June 2011|archive-date={{dat|2011|07|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110719202229/http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp}}</ref>
 | area        =
 | location    = {{vieta|Islande|Reikjavika}}
 | latitude    = 64.142952
 | longitude   = -21.915
 | visitors    = 11 000 ik gadu<ref name="AFP">{{ziņu atsauce|title=At Iceland's Phallological Museum, size is everything|url=http://www.independent.co.uk/travel/news-and-advice/at-icelands-phallological-museum-size-is-everything-2319332.html|agency=Agence France-Presse|date=21 July 2011|accessdate=3 June 2011}}</ref>
 | website     = {{URL|http://www.phallus.is/}}
}}
'''Islandes fallu muzejs''' ({{val|is|Hið Íslenzka Reðasafn}}) ir muzejs [[Reikjavika|Reikjavikā]], [[Islande|Islandē]]. Te atrodas pasaulē lielākā [[dzimumloceklis|dzimumlocekļu]] un tā daļu kolekcija.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Turaidas pils
| alternate_name =
| image          = Turaida Castle.JPG
| image_size     = 250px
| caption        = Turaidas pils
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.18204 |latNS=N
| longd=24.85068 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Turaidas pilskalns un viduslaiku pils
|      numurs = 2147
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krāslavas Svētā Ludvika Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Krāslavas sv. Ludvika baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Krāslavas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| label = Krāslavas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 55  | latm  = 53  | lats  = 53  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 10  | longs = 12  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1777]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Eduards Voroņeckis
| website               =
| architecture_style    = [[renesance]], [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1755]]
| year_completed        = [[1767]]
| length                = 42m
| width                 = 26m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Krāslavas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub492 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslava]]s centrā, Svētā Ludvika laukumā 2. Dievnams ir spilgtākais [[Latgale]]s [[baroks|baroka]] [[arhitektūra]]s paraugs un otrā lielākā svētceļotāju vieta Latgalē pēc [[Aglonas bazilika|Aglonas]], jo baznīcā atrodas [[Svētais Donāts|Svētā Donāta]] [[moceklis|mocekļa]] [[relikvija]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvia.travel/lv/kraslavas-sv-ludviga-romas-katolu-baznica |title=www.latvia.travel |access-date={{dat|2012|01|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120115173838/http://latvia.travel/lv/kraslavas-sv-ludviga-romas-katolu-baznica |archivedate={{dat|2012|01|15||bez}} }}</ref> Baznīca ir [[valsts]] nozīmes arhitektūras [[piemineklis]].<ref>[http://visitlatgale.com/lv/objects/view?id=278&op=5 www.visitlatgale.com]</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|operētājsistēmu|MER|Mer}}
{{Infobox OS
| name                   = Mer
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = {{URL|http://merproject.org/}}
| developer              =
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces, multimediju ierīces u.c.
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    = ''[[ARM]]'', ''[[x86]]'' un ''[[MIPS arhitektūra|MIPS]]''
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Mer''''' ir programmatūras distributīvs, kas veidota kā [[starpprogrammatūra]] uz ''[[Linux]]'' kodola veidotām mobilajām [[operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Tas ir paredzēts galvenokārt mobilajām un multimediju ierīcēm. ''Mer'' ir ''[[MeeGo]]'' turpinājums, kas atzarojies 2011. gadā. Uz ''Mer'' pamata izveidota operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]'' un ''Nemo''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Chondrostoma_nasus_(aka).jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Chondrostoma
|       ģints_lv = Apakšmutes
|           suga = Chondrostoma nasus
|        suga_lv = Apakšmute
|       binomial = Chondrostoma <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Apakšmute''' (''Chondrostoma nasus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa]]s upju baseinos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/4789/0 IUCN: Chondrostoma nasus]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4878 FishBase: Chondrostoma nasus  (Linnaeus, 1758) Common nase]</ref>

sentences: '''.cu''' ir [[Kuba]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dabīgā lielumā
| attēls                   = Life-sizedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life-Size''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Marks Rosmans]]
| producents               = [[Fičs Kedijs]]
| scenārija autors         =
* Marks Rosmans
* [[Stefānija Mūra]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Taira Benksa]]
* [[Džers Bērnss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Television]]''
* ''[[American Broadcasting Company|ABC]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|3|5||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-size-2000|title=Life-Size|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dabīgā lielumā"''' ({{val|en|Life-Size}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Rosmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Taira Benksa]] un [[Džers Bērnss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|3|5||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Glābēja katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Moscow July 2011-7a.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskavas centrs
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 36 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
* 1883 (oriģinālā baznīca)
* {{dat|2000|8|19|N|bez}}
| status                = Patriarha klosteris
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|www.xxc.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Konstantīns Tons]] (oriģinālā baznīca)
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 103 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Maskavas Kristus Glābēja katedrāle''' ({{val|ru|Кафедральный соборный храм Христа Спасителя}}) ir [[katedrāle]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas netālu no [[Maskavas kremlis|kremļa]]. Kopējais baznīcas augstums ir 103 metri, tādējādi šī ir augstākā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] baznīca. Patriarha klosteris.

sentences: '''Aušana''' ir [[tekstilrūpniecība|tekstilražošanas]] process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot [[audums|audumu]]. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž [[stelles|stellēs]], lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nukunonu
|attēls              = Nukunonu Lagoon20070716.jpg
|attēla paraksts     = Nukunonu lagūna
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Tokelau#Okeānija
|reljefa_karte       = jā
|vietējais nosaukums = ''Nukunonu''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|latd= 9|latm= 11|lats= |latNS= S
|longd= 171|longm= 49|longs= |longEW= W
|arhipelāgs          = [[Tokelau]]
|salu skaits         = 24
|galvenās salas      =
|platība             = 4.7
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts              = Tokelau
|iedzīvotāji      = 452
|iedzīvotāju gads = 2016
|blīvums          = 96
|valsts ciems     = Nukunonu
|pamatiedzīvotāji = [[tokelavieši]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Nukunonu''' ({{val|tkl|Nukunonu}}) ir lielākais no trijiem [[Tokelau]] teritoriju veidojošajiem atoliem [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Izvietojies teritorijas vidusdaļā 60 km no dienvidaustrumos esošā [[Fakaofo]] atola un 90 km no ziemeļrietumos esošā [[Atafu]] atola. Nukunonu atola kopējā platība ir ap 98 km², tajā ir 24 saliņas ar kopējo sauszemes platību ap 4,7 km². Apdzīvotas ir divas saliņas atola rietumos — Nukunonu ar Fales ciemu un Motuhaga; tās savienotas ar tiltu. Nukunonu atrodas skola, viesnīca un saules elektrostacija, Motuhagā — slimnīca.<ref>[https://www.tokelau.org.nz/About+Us/Villages.html Government of Tokelau. Villages]</ref>

sentences: {{Commonscat|Speedskaters from the Netherlands}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Oklahoma
| native_name             = ''Oklahoma''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = AntelopeHills.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Antilopes pauguri Oklahomas rietumu daļā
| image_flag              = Flag of Oklahoma.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Oklahoma.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Sooner State''
| motto                   = ''Labor omnia vincit''
| anthem                  =
| capital                 = [[Oklahomasitija]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Oklahoma in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Oklahomas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Kevins Stits
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 181195
| area_land_km2           = 177934
| area_water_km2          = 3261
| area_water_percent      = 1.8
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 4019800
| population_as_of        = 2022. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 82.2%
melnie — 8.55%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 4.89%
nereliģiozi — 39%
| elevation_max_m         = [[Blekmesas kalns]], 1515
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{url|http://www.ok.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Guščica
| attēls            = Gušča.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Guščica pie Dagdas alas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kromančuks]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Narūta]]
| sāk_plat_d = 56 | sāk_plat_m = 09 | sāk_plat_s = 03 | sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d  = 27 | sāk_gar_m  = 28 | sāk_gar_s  = 44 | sāk_gar_EW  = E
| iet_plat_d = 56 | iet_plat_m = 06 | iet_plat_s = 09 | iet_plat_NS = N
| iet_gar_d  = 27 | iet_gar_m  = 32 | iet_gar_s  = 20 | iet_gar_EW  = E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 13
| iztekas_augstums  = 178,4
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 46,3
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto saites}}
'''Patents''' ir juridisks [[dokuments]], kas apliecina izgudrotāja [[Ekskluzīvaa tiesības|ekskluzīvās tiesības]] uz savu [[izgudrojums|izgudrojumu]]. Būtībā patents ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] forma. Tos parasti izņem [[patentu birojs|patentu birojos]], kas ir [[valsts iestāde]]s. [[Latvija|Latvijā]] tā ir [[Patentu valde]]. Gada laikā visā pasaulē tiek izņemti ap 2 miljoniem patentu.<ref name="wipo"/> Patents savas [[autortiesības]] iegūst reģistrācijas brīdī. Patents tā īpašniekam nodrošina izņēmuma tiesības. Lai varētu izmantot [[Autors|autora]] [[Izgudrojums|izgudrojumu]], ir jāsaņem patenta īpašnieka [[atļauja]]. Ar likumu ir aizliegts patentēto produktu bez atļaujas izgatavot un pārdot tālāk. Tiesības uz patentu ir tikai [[Izgudrotājs|izgudrotājam]] un viņu [[Tiesību pārņēmējs|tiesību pārņēmējam]]. Ja izgudrojuma radīšanā ir piedalījušās vairākas [[persona]]s kopīgi, tad tiesības uz izgudrojuma patentu visām šīm personām pieder kopīgi. Ja vairākas personas neatkarīgi viena no otras ir radījušas vienu un to pašu izgudrojumu, tiesības uz patentu ir tam, kurš pirmais iesniedz pieteikumu Patentu valdei. Patenti var piederēt arī uzņēmumiem, [[Organizācija|organizācijām]] vai kādai citai [[Juridiska persona|juridiskai personai]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Balvu kultūras nams
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Balvi, Balvu pilsēta, LV-4501, Latvia - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Balvu kultūras nams 2012. gadā, pirms rekonstrukcijas
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[staļinisma arhitektūra]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Skolas iela 61, [[Balvi]], [[Balvu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 57.132828 | latNS  =
| longd =  27.268517 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = [[1954]]. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Balvu kultūras nams
|      numurs = 9152
|       grupa = vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Latgale
|     rīk_dat = {{dat|2016|9|7|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums =
|      binomial = Bellis perennis
|        attēls = Bellis perennis white (aka).jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         ģints = Bellis
|      ģints_lv = Mārpuķītes
|          suga = B. perennis
|       suga_lv = Ilggadīgā mārpuķīte
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''1999. gada Izmitas zemestrīce''' bija aptuveni 7,4 [[Rihtera skala|balles]] stipra [[zemestrīce]], kura satricināja ziemeļrietumu [[Turcija|Turciju]] {{dat|1999|08|17}} 3:02 pēc vietējā laika. Tās ilgums sasniedza 48 [[sekunde]]s, rezultātā nogalinot aptuveni 45 000 [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]] un izpostot [[māja]]s, [[ceļš|ceļus]] un [[infrastruktūra|infrastuktūru]] 3,8 miljardu [[lats|latu]] vērtībā, atstājot vairāk nekā pusmiljonu iedzīvotāju bez mājām.<ref name="IZ1"> "Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005. gada decembra numurs, 30.lpp. </ref> Šī postošā zemestrīce visvairāk skāra [[Izmita]]s pilsētu.

sentences: '''Galvaniskais elements''' (par godu [[Luidži Galvāni]]) jeb '''voltiskais elements''' (par godu [[Alesandro Volta]]m) ir [[elektroķīmiskā šūna]], kuru ieslēdzot [[Elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]], no [[Ķīmiskā enerģija|ķīmiskās enerģijas]] tiek iegūta [[elektriskā enerģija]]. Elements sastāv no diviem [[Metāli|metālu]], metālu [[Oksīdi|oksīdu]] vai [[Pusmetāli|pusmetālu]] (visbiežāk [[Grafīts|grafīta]]) [[Elektrods|elektrodiem]], kuri atrodas brīvus [[Jons|jonus]] saturošā vielā ([[Elektrolīts|elektrolītā]]) un kuriem ar šo vielu mijiedarbojoties, rodas [[līdzstrāva]].

sentences: '''Atvērta ekonomika''' ir [[valsts ekonomika]], kura piedalās [[starptautiskās ekonomiskās attiecības|starptautiskās ekonomiskās attiecībās]]. Atvērta ekonomika ir [[ekonomika]], kas ļauj brīvi tirgoties ar citām valstīm no dažādām valstīm. Lielākā daļa valstu pasaulē ir atvērta tautsaimniecība, un daudzas tautas ļoti lielā mērā paļaujas uz starptautisko tirdzniecību, lai sasniegtu ekonomikas un sociālos mērķus. Valstis savā starpā tirgojas ar visdažādākajām precēm un pakalpojumiem. Atvērta ekonomika ir izdevīga, jo cilvēki var nodoties preču un pakalpojumu tirdzniecībai un darījumiem arī starptautiskajā arēnā kopumā. Tas palielina tirdzniecības un uzņēmējdarbības jomas, kas izraisa rentablos ienākumus.<ref>Stenleiks Dž.F. Ekonomikas pamati, 1997, 172. lpp</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Naudas vēsture''' aptver laika posmu no aptuveni 75 000 g. p.m.ē. līdz mūsdienām. [[Nauda]]s vēstures aizsākumus datē ar aptuveni 75 000 gadu p.m.ē., kad [[Āfrika|Āfrikā]] tika izmantota protonauda (gliemežvāki). Vēsturiski kā maksāšanas līdzeklis izmantoti dažādi vērtīgi priekšmeti, sākot ar dārgmetāliem (kas jau dabiski ir ierobežotā daudzumā), gliemežvākiem un lopiem līdz zeltam vai pilnībā mākslīgai naudai (piemēram, banknotēm). Vēsturiski visbiežāk kā nauda izmantoti dārgmetāli. Standarta metāla monētas kā maksājumu līdzeklis parādījās aptuveni VII gs. p.m.ē.
Monētu ieviešana ļāva maksāt ar metālu pēc skaita, nevis pēc svara, tā atvieglojot tirdzniecību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fluoresceīna struktūrformula

Fluoresceīna molekulas modelis

Pulverveida fluoresceīns
|       citi nosaukumi = C.I. 45350, dioksifluorāns,
uranīns A, angiofluors
|           CAS numurs = 2321-07-5
|      ķīmiskā formula = C20H12O5
|              molmasa = 332,31
|  kušanas temperatūra = 597 K (314 °C)
| šķīdība ūdenī        = 0,08 g/100 mL (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Fluoresceīns''' ir  sarkana sintētiska organiskā [[krāsvielas|krāsviela]]. Slikti šķīst ūdenī, nedaudz labāk spirtā. Fluoresceīna šķīdums UV gaismas ietekmē intensīvi [[fluorescence|fluorescē]] zaļā krāsā (521 nm). No tā cēlies arī vielas nosaukums.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Hakasieši tautastērpos
|tauta=Hakasi
''хакастар''
|skaits=~80 tūkstoši
|vieta=
 [[Hakasija]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 63 643 (2010)<ref name="census2010">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |title=Окончательные итоги Всероссийской переписи населения 2010 года |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110803165104/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |archivedate=3 August 2011 |url-status= }}</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 4102<ref name="census2010"/>

 [[Tiva]] (KF) 877 <ref name="census2010"/>

{{CHN}} ~1500
|valoda=[[hakasu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
[[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[altajieši]], [[kirgīzi]], [[ņenci]]
}}
'''Hakasi''' ({{val-khj|хакастар}} vai ''тадар'' — 'tatāri') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Hakasija]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās un Ķīnā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Openbravo''' ir komerciāla atvērtā koda programmatūras kompānija. Tā ir daudzlietotāju sistēma, kuru lieto, izmantojot tīmekļa [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]]. Uzņēmums atbild par '''Openbravo ERP''' un '''Openbravo POS''' produktu attīstību. Openbravo arhitektūra ir izveidota balstoties uz [[Java (valoda)|Java]] valodu. Programmatūra darbojas uz [[Microsoft Windows]], [[Linux]], Solaris, [[FreeBSD]] platformas.

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Tektonika]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lilo un Stičs
| attēls = LiloandStitchmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lilo & Stitch''
| žanrs = Animācijas filma, zinātniskās fantastikas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors = * [[Kriss Sanderss]]
* [[Dīns Debluā]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās =
| mūzika = [[Alans Silvestri]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{dat|2002|6|21||bez}}
| ilgums = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lilo-stitch-2002|title=Lilo & Stitch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2016|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727070926/http://www.bbfc.co.uk/releases/lilo-stitch-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lilostitch.htm|title=Lilo & Stitch (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lilo un Stičs"''' ({{val|en|Lilo & Stitch}}) ir [[2002. gads|2002]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Dīns Debluā]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|21||bez}}.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Daiena Piklera
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|12|9}}
 |         dz_viet = [[Šrivporta]], [[Luiziāna]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 64 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Septiņcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Daiena Piklera''' ({{val|en|Diana Pickler}}; dzimusi {{dat|1983|12|9}} [[Šrivporta|Šrivportā]], [[Luiziāna|Luiziānā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāla amerikāņu [[vieglatlēte]], startē septiņcīņas sacensībās. Viņas dvīņumāsa [[Džūlija Piklera|Džūlija]] arī ir profesionāla vieglatlēte.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences: {{citas nozīmes|mācību iestādi|Skola (nozīmju atdalīšana)|Skola}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skrienot ar šķērēm
| attēls                   =  Running with Scissors (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Running with Scissors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Raiens Mērfijs]]
| producents               =
* [[Breds Pits]]
* [[Breds Grejs]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Raiens Mērfijs
| scenārija autors         = Raiens Mērfijs
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Džozefs Fainss]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Gvineta Paltrova]]
| mūzika                   = [[Džeimss S. Levains]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Ryan Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|10|27|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/running-scissors-2006|title=Running with Scissors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=runningwithscissors.htm|title=Running with Scissors (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skrienot ar šķērēm"''' ({{val|en|Running with Scissors}}) ir 2006. gada drāma, kas balstīta uz Augustēna Burouza tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Raiens Mērfijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Braians Kokss]], [[Džozefs Fainss]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Aleks Boldvins]] un [[Gvineta Paltrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|10|27||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Geography of Gabon|Gabonas ģeogrāfija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences:
'''Hosa''' ({{val-sk|Hossa}}) ir [[slovāki|slovāku]] uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Františeks Hosa]] (''František Hossa''), bijušais Slovākijas hokejists, tagad treneris, Mariana un Marcela tēvs (dzimis [[1954]]);
* [[Marcels Hosa]] (''Marcel Hossa''), Slovākijas hokejists (dzimis [[1981]]);
* [[Marians Hosa]] (''Marián Hossa''), Slovākijas hokejists (dzimis [[1979]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Svetlana Gerasimenko
| vārds_orig = ''Світлана Герасименко''
| attēls = Svetlana Gerasimenko Portrait.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1945
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =23
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Barišivka|td=Ukraina}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USSR}}→{{karogs|Tadžikistāna}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Tadžikistānas Astrofizikas institūts]]
| alma_mater =[[Tarasa Ševčenko Kijivas nacionālā universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| dzimums = S
| piezīmes =
}}
'''Svetlana Ivanovna Gerasimenko''' ({{val|ru|Светла́на Ива́новна Герасиме́нко}}; {{val|uk|Світлана Іванівна Герасименко}}; dzimusi {{dat|1945|2|23}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Tadžikistāna]]s [[Astronoms|astronome]]. Pazīstama kā [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklājēja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Anguidae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis fragilis
| suga_lv       = Glodene
|      binomial = Anguis fragilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Ksi hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no [[u kvarks|u kvarka]] vai [[d kvarks|d kvarka]] un diviem [[s kvarks|s kvarkiem]] jeb dīvainajiem kvarkiem. Ksi hiperons pieder pie [[ksi daļiņa|ksi daļiņām]]. Ksi hiperonu [[izotopiskais spins]] vienmēr ir 1/2.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Vīnes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Wien-Schwechat
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2011-06-14_10-23-56_Austria_Niederösterreich_Fischamend_Markt.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = VIE
| ICAO                       = LOWW
|lat_deg=48.110833|lat_dir=N
|lon_deg=16.570833|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Vīnes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Wien AG''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Lejasaustrija]]
| elevation-f                = 600
| elevation-m                = 183
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 11 483
| r1-length-m                = 3 500
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 16/34
| r2-length-f                = 11 811
| r2-length-m                = 3 600
| r2-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 27 037 349
| lidojumu_skaits            = 241 004
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences:
{{novec|jaunākajiem notikumiem}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čelsija Meninga
|     vārds_orig = ''Chelsea Manning''
|         attēls = Chelsea Manning on 18 May 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čelsija Meninga 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1987
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Kreskenta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Karavīrs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Čelsija E. Meninga''' ({{val|en|Chelsea Elizabeth Manning}}; dzimis kā Bredlijs Edvards Menings (''Bradley Edward Manning'') {{dat|1987|12|17}}, kopš 2013. gada pašidentificējas kā sieviete) ir [[ASV Armija]]s karavīrs, kas tika arestēts 2010. gada maijā [[Irāka|Irākā]], kad radās aizdomas, ka viņš ir pārsūtījis slepenus dokumentus interneta vietnei ''[[WikiLeaks]]''. Nākamajos mēnešos viņam tika izvirzītas vairākas apsūdzības, tai skaitā par "palīdzības sniegšanu ienaidniekam". Tiek uzskatīts, ka viņš ''WikiLeaks'' nosūtījis vairāk nekā 250 000 ASV diplomātiskos dokumentus, apmēram 500 000 armijas militāro dokumentu par karadarbību [[Afganistāna|Afganistānā]] un Irākā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keynoodle.com/bradley-manning-nominated-for-nobel-peace-prize/|title=Bradley Manning Nominated For Nobel Peace Prize|publisher=Keynoodle.com|accessdate={{dat|2012|4|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Karadienestu sācis 2009. gada oktobrī (bija izlūkošanas analītiķis) bāzē pie [[Bagdāde]]s, Irākā.

sentences:
{{Personas infokaste
| attēls = File:Yaroslavkiy E.jpg
| att_izmērs = 150px
| vārds_orig = ''Емельян Михайлович Ярославский''
| citas daļas = {{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = [[Karojošo bezdievju savienība]]s Centrālās padomes priekšsēdētājs
|       amats =
| term_sākums = 1925
| term_beigas = 1943
| apbalvojumi =
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = [[Antireliģiozā komisija|VK(b)P CK Antireliģiozās komisijas]] priekšsēdētājs
|       amats =
| term_sākums = 1923
| term_beigas = 1929
| apbalvojumi =
|    piezīmes =
}}
| dz_gads = 1878
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 3
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Aizbaikala apgabals|Čita|td=Krievija}}
| m_gads = 1943
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 4
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
}}

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=230px
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus africanus
| pasuga_lv=Nūbijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus africanus
([[Theodor von Heuglin|Heuglin]] & [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1866)
}}
'''Nūbijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') pasuga.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskās īpašības''' apraksta [[materiāls|materiāla]] izturēšanos mehānisku slodžu iedarbībā. [[Slodze]]s iedarbībā materiāls [[deformācija|deformējas]] un tajā rodas [[mehāniskais spriegums|spriegums]]. Mehāniskās īpašības raksturo materiālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] pretestību deformācijām un pretestību sagraušanai, tādēļ mācību disciplīnu, kurā apskata šo tēmu sauc par [[materiālu pretestība|materiālu pretestību]]. Mehānisko pārbaužu rezultātā iegūst mehānisko īpašību skaitliskās vērtības. Visas pārbaudes var iedalīt trīs grupās.<ref name="meh">Vērdiņš G., Dukulis I. Materiālu mācība: mācību līdzeklis. – Jelgava: LLU, 2008. –
240 lpp. {{ISBN|978-9984-784-74-8}}.</ref>
* statiskas gludu paraugu standartizētas pārbaudes stiepē, spiedē, liecē, cietības noteikšanā un dinamiskas pārbaudes stingrības noteikšanai;
* materiālu drošuma un ilgizturības pārbaude [[ekspluatācija]]s apstākļos;
* visas [[konstrukcija]]s stiprības noteikšana slogošanas apstākļos.<ref name="meh" />

sentences:
'' kultūra [[Petri trauks|Petri traukā]]]]
'''Mikrobioloģija''' ({{val|el|μικρος}} (''mikros'') — 'mazs', {{val|la|bios}} — 'dzīve' un {{val|el|λογία}} (''logia'') — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas apraksta un pēta [[mikroorganisms|mikroorganismus]] un to izmantošanas iespējas. Galvenie mikrobioloģijas pētījumu objekti ir [[baktērijas]], [[raugs|raugi]] un [[pelējuma sēnes]], kā arī [[vīruss|vīrusus]]. Mikroorganismu pētniecībai tiek izmantotas metodes kā mikroorganismu kultivēšana, mikroskopija, kā arī bioķīmijas un molekulārās bioloģijas metodes, piemēram, ģenētiskā materiāla analizēšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/956|title=molekulārā bioloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2020-05-09|language=lv}}</ref> Mikrobioloģijas pētījumos ļoti svarīgi ir [[eksperiments|eksperimenti]], [[sterilitāte]] un [[tīrkultūra]]. Mikrobioloģija cieši savijas ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un [[ekoloģija|ekoloģiju]].

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Belinshauzena jūra
|attēls=BelinshauzenaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 71 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 85 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība=487 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 4470
|sāļums        = 33,5
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Belinshauzena jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Foudia flavicans Wolf.jpg
| att_nosaukums  = Rodrigesas fodija tēviņš un mātīte
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Ploceidae
| dzimta_lv      = Audējputnu dzimta
| ģints          = Foudia
| ģints_lv       = Fodiji
| suga           = Foudia flavicans
| suga_lv        = Rodrigesas fodijs
| binomial       = Foudia flavicans <small>([[Alfred Newton|Newton]], 1865)</small>
}}
'''Rodrigesas fodijs''', arī '''dzeltenais fodijs''', '''Rodrigesas audējputns'''<ref>Zooģeogrāfija. Nora Sloka. Zinātne. Rīga. 1979</ref> (''Foudia flavicans'') ir [[audējputnu dzimta]]s (''Ploceidae'') dziedātājputnu [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Rodrigesa (sala)|Rodrigesai]] — nelielai, [[Maurīcija]]i piederošai [[sala]]i [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref>[http://www.cbif.gc.ca/acp/eng/itis/view?tsn=560111 Canadian Biodiversity Information Facility (CBIF): ''Foudia flavicans'', Integrated Taxonomic Information System (ITIS)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Foudia_flavicans/classification Animal Diversity Web: ''Foudia flavicans'', Rodrigues fody]</ref><ref>[http://avibase.bsc-eoc.org/species.jsp?lang=EN&avibaseid=CC3F83AD9315727E ''Avibase'' - the world bird database: Rodrigues Fody ''Foudia flavicans'' Newton, A, 1865]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches, weavers, 2018]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Rihards Eigims
| attēls              = 11.Saeimas deputātu svinīgais solījums (6253078839).jpg
| att_izm = 275px
| apraksts            = Rihards Eigims 2011. gadā
| amats               = [[Daugavpils]] [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|domes priekšsēdētājs]]
| term_sākums4         = {{dat|2001|03|27|N}}
| term_beigas4         = {{dat|2003|04|10|N}}
| priekštecis4         = [[Aleksejs Vidavskis]]
| pēctecis4            = [[Ivars Šķinčs]]
| term_sākums3        = {{dat|2009|07|01|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2009|09|24|N}}
| priekštecis3        = [[Rita Strode]]
| pēctecis3           = [[Jānis Lāčplēsis]]
| term_sākums2        = {{dat|2017|09|02|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2018|11|22|N}}
| priekštecis2        = [[Andrejs Elksniņš]]
| pēctecis2           = [[Igors Prelatovs]] (''p.i'')
| amats5 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums5 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas5 = {{dat|2017|6|25|N|bez}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| prezidents5 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers5 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| amats6 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas6 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| prezidents6 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers6 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7 = [[10. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas7 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents7 =
| vicepremjers7 =
| prezidents7 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers7 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1962|5|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Svente|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| alma_mater          = Minskas milicijas augstākās skolas Rīgas filiāle
[[Latvijas Policijas akadēmija|Policijas akadēmija]]
| tautība             =
| partija             =
* [[Latgales gaisma]] (2001—2007)
* [[Latvijas Zaļā partija]] (2010—?)
* [[Kristīgi demokrātiskā savienība|KDS]]
}}
'''Rihards Eigims''' (dzimis {{dat|1962|05|01}} [[Svente|Sventē]]) ir [[Latvija]]s uzņēmējs un politiķis. Bijis triju [[Saeima]]s sasaukumu deputāts, kā arī [[Daugavpils]] [[Daugavpils pilsētas dome|domes]] [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|priekšsēdētājs]] (2001—2003, 2009, 2017—2018). Pārstāvējis partiju "[[Latgales gaisma]]", [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]] un [[Zaļo un Zemnieku savienība|Zaļo un Zemnieku savienību]], šobrīd — [[Kristīgi demokrātiskā savienība|Kristīgi demokrātisko savienību]]. 2022. gadā sodīts ar reālu cietumsodu par [[Korupcija|korupciju]] — kukuļa pieprasīšanu.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Portsmutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = PortsmouthCathedral_WestEnd.JPG
| image_size            =
| caption               = Portsmutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Portsmutas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.7905
| longd                 = -1.1043
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Hempšīra|Portsmuta}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1180. gads
| year_completed        = 1188. gads / 17. gadsimts / 1991. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 37 m
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Portsmutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1573962"
}
</mapframe>

sentences:
{{Cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|futbola klubu|FK Pārdaugava}}
'''Pārdaugava''' ir [[Rīga]]s daļa [[Daugava]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihaels fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''Michael von Bulmerincq''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = Bērzmuiža (''Birkenhof bei Riga''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, mežu speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Filipīnu jūra
|attēls=Philippine Sea location.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Klusais okeāns
 |latd = 20 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 130 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
 |alt_karte    =
|relief              = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 5 726 000
|garums=
|platums=
|sāļums        = 34,3—35,1
|tilpums       = 23 522 000
|Max_dziļums   = 10 540
|Vid_dziļums   = 4108
|valstis       = {{PHL}}
{{GUM}}
{{IDN}}
{{JPN}}
{{TPE}}
{{FSM}}
{{PLW}}
{{MNP}}
|pilsētas      = [[Davao]]
[[Nagoja]]
[[Osaka]]
}}
'''Filipīnu jūra''' ({{val|en|Philippine Sea}}; {{val|tl|Dagat Pilipinas}}; {{val|zh|菲律宾海}}; {{val|ja|フィリピン海}}; {{val|id|Laut Filipina}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] starp [[Āzija]]s austrumu piekrastes salām un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēziju]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aloizs Hitlers
| vārds_orig = ''Alois Hitler''
| attēls = Alois_Hitler.jpeg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1837
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 7
| dz_vieta =  [[Lejasaustrija]], [[Austrijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1903
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 3
| m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Linca}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Glasle
(1873–1883)
Franciska Matcelsbergere
(1883–1884)
[[Klāra Hitlere|Klāra Pelcla]]
(1885–1903)
| bērni = 9 bērni, tostarp [[Ādolfs Hitlers]]
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Aloizs Hitlers''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Alois Hitler''; dzimis '''Aloizs Johans Šiklgrubers''' (''Alois Johann Schicklgruber''); {{dat|1837|6|7|bez}}, miris {{dat|1903|1|3|bez}} [[Linca|Lincā]]) bija [[Austroungārija|Austroungārijas]] [[Muita|muitas]] ierēdnis, [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] tēvs.

sentences:
[[Kategorija:Silbermond]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
[[Datu pārvaldība]]s un [[datu bāze]]s analīzē '''datu domēns''' tiek attiecināts uz jebkurām unikālām vērtībām, kuras var saturēt [[datu elements]]. Noteikt domēna robežu var vienkārši ar [[datu tips|datu tipu]], kas satur [[uzskaite|uzskaitītas]] saraksta tipa vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://books.google.co.uk/books?id=3BXTfCtR8zsC&pg=PA302|title=Enterprise knowledge management: the data quality approach|first=David|last=Loshin |work=books.google.co.uk |year=2001|ISBN=978-0124558403 |accessdate=19 August 2011}}</ref>

sentences: '''Ģipšdolomīts''' ir [[nogulumiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[Dolomīts|dolomīta]] un [[Ģipsis|ģipša]], kur dominē dolomīts. Ģipšdolomīts veidojas, [[hidratācija|hidratējoties]] [[anhidrītdolomīti]]em. Tāpat tas var izveidoties, vienlaicīgi nogulsnējoties dolomītam un ģipsim vai arī dolomīta nogulumiem sekundāri pārģipšojoties.<ref>Геологический словарь, Том первый: Гипсо-доломит. Москва, Недра. 1978; 169. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] ģipšdolomīts ir sastopams [[Augšdevons|augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos, kas veidojušies jūras [[Regresija (ģeoloģija)|regresijas]] fāzē. Tas var kļūt arī par saistvielu jeb dabisko [[Cements|cementu]] [[smilšakmeņi]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Verners Cēge fon Manteifels
|          vārds_orig = ''Werner Zoege von Manteuffel''
|              attēls = Maximilian Friedrich Werner Zoege von Manteuffel.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Veike-Mārjas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1926
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Tallina]], {{EST}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji = Eduards Georgs fon Vāls
|            studenti =
|          sasniegumi = sterilizētu cimdu ieviešana ķirurģijā
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Senmartēna kanāls
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Canal Saint-Martin
| attēls            = Pont_tournant_de_la_grange-aux-belles.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Urkas kanāls]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sēna]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=50 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=02 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}, [[Parīze]]
| garums            = 4,6
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Parīze
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Meina
| official_name             = ''Maine''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Bass harbor head light 20041002 123635 1.1504x1000.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Basas bāka Akādijas Nacionālajā parkā
| image_flag              = Flag of Maine.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Maine.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Pine Tree State'' (‘Priežu štats’)
| motto                   = ''Dirigo'' (‘Vadu’)
| anthem                  =
| capital                 = [[Ogasta]]
| largest_city            = [[Portlenda (Meina)|Portlenda]]
| official_language       = nav
| spoken_language         =
| image_map               = Maine in United States.svg
| map_caption             = Meinas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = Džaneta Treftona Millsa
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 91646
| area_land_km2           = 79274
| area_water_km2          = 12372
| area_water_percent      = 13,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Katadina kalns]], 1606
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1329923
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 94,8%
melnie - 1,2%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 37%
[[katoļi]] - 21%
nereliģiozi - 31%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.maine.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences:
{{Citas nozīmes|eposa tēlu Sasunas Dāvidu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Sasunas Dāvids}}
<ref name="Kochar">{{tīmekļa atsauce|first=Ruth|last=Bedevian|title=Yervand Kochar - Incomparable Talent Evoked the National Spirit of Armenia|url=http://www.groong.org/orig/rb-20070219.html|work=Armenian News Network / Groong|publisher=University of Southern California|accessdate=28 February 2014|date=15 February 2007}}</ref>]]
'''Sasunas Dāvids''' ({{val|hy|Սասունցի Դավիթ}} ''Sassunzi Dawit'') ir viens no [[armēņi|armēņu]] [[eposs|eposa]] '''"[[Sasunas Dāvids]]"''' jeb '''"Sasunas pārgalvji"''' ({{val|hy|Սասնա ծռեր}} ''Sasna cřer'') varoņiem, kurš cīnījies ar [[arābi|arābu]] iebrucējiem.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums       = Meraijas Kerijas
|Image           = Mariah Carey in August 2006 4.jpg
|Caption         =
|Singles         = 57
|Studio          = 12
|Live            = 1
|Compilation     = 4
|Comp link       = Izlases
|Video           =
|Video link      = Videogrāfija
|EP              =
|References      =
|Ref link        =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Jūrmalas daļu|Kauguri|Kauguri}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kauguri
|attels             =
|paraksts           = Kauguru dzīvojamais masīvs
|karte              =
|paraksts2          = Kauguru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,4 km2
|iedzivotaju_skaits = 20585 ([[2008. gads|2008]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums |access-date={{dat|2013|07|01||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf }}</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]] [[6. autobusu maršruts (Jūrmala)|6.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2.]] [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2016
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Slāņmākoņi''' ''Stratus'' (St) — vienveidīgu, bālu, zemu [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš aizsedz visas debesis un caur to netiek [[Saule]]s stari. Šie mākoņi attīstās horizontālā virzienā. To krāsa var būt gaiši pelēka vai tumši pelēka. Ja virs St mākoņiem nav nekādu citu mākoņu, tiem cauri var spīdēt Saule, dažreiz pat diezgan spoži. Pie slāņmākoņiem pieder arī [[migla]], tāpēc var teikt, ka tie var veidoties pat pie pašas zemes. Parasti St [[nokrišņi|nokrišņus]] nedod, ja vien nav kādu citu mākoņu, no kuriem krīt nokrišņi, bet tie var izraisīt [[smidzinošs lietus|smidzinošu lietu]]. Nokrišņi krīt no [[lietus slāņmākoņi]]em (Nimbostratus, Ns). Augstāk debesīs atrodas [[Altostratus]] un [[Cirrostratus]]. Slāņmākoņu pamata augstums var būt no 100 līdz 700 m, biezums 200—800 m.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Arundelas pils
| native_name         = ''Arundel Castle''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| relief = yes
| status              =
| image               = Arundel_Castle_-West_Sussex,_England-12Aug2007.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Rietumsaseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
| latd  = 50.856111 | latNS  = N
| longd = 0.553611 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 11. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.arundelcastle.org/
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Arundelas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q716667"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Glečera nacionālais parks
''Glacier National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-70.0|y=-25.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Glečera nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=45% | '''Dibināts''' || {{dat|1910|5|11}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Montāna]]s štats
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|48|37|02|N|113|51|34|W}}
|-
| '''Platība''' || 4102 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 1 964 399 gadā (2006)
|-
| '''Iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]]''' || [[1995]]. gadā
|}
<mapframe text="Glečera nacionālais parks" width=280 height=280 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q373567"
}
</mapframe>
'''Glečera nacionālais parks''' (''Glacier National Park''; "''glacier''" [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "glečers", "šļūdonis"), dažreiz tiek saukts arī par '''Gleišera nacionālo parku''', ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] daudzajiem [[nacionālais parks|nacionālajiem parkiem]]. Tas atrodas [[Montāna]]s štata ziemeļos pie pašas [[Kanāda]]s robežas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženisa Vosa
|     vārds_orig = ''Janice E. Voss''
|         attēls = Janice Voss.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Sautbenda (Indiāna)|Sautbenda]], [[Indiāna]], {{USA}}
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Skotsdeila (Arizona)|Skotsdeila]], [[Arizona]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 49 d 3 h 49 min
| kos_iesaukums = 1990.
| kos_misija = 1. [[STS-57]]
2.[[STS-63]]
3. [[STS-83]]
4. [[STS-94]]
5. [[STS-99]]
| kos_kuģi = [[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]], [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]], [[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]]
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = elektroinženierija, aeronautika
|   darba_vietas =
|      izglītība = Perdjū Universitāte, [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Dženisa Vosa''' (''Janice Elaine (Ford) Voss'', dzimusi {{dat|1956|10|8}}, mirusi {{dat|2012|2|6}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] inženiere, [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]].

sentences: s (''Balt. Ldw.'') un [[Atsevišķā latviešu brigāde|Atsevišķās latviešu brigādes]] (''Kol. Ballod'') vienību uzbrukums Rīgai 1919. gada 22. maijā.]]

sentences:
{{cita nozīme|starptautiski neatzīto Krievijas administratīvo vienību|Ukrainas administratīvo vienību|Krimas Autonomā Republika}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Krimas Republika
 | native_name             =''Республика Крым''
''Республіка Крим''
''Къырым Джумхуриети''
''Qırım Cumhuriyeti''
 | settlement_type         = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas anektēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Crimea.svg
 | image_shield            = Emblem of Crimea.svg
 | capital                 = [[Simferopole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda|krievu]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un [[Krimas tatāru valoda|Krimas tatāru]]<ref>[http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf Krimas Republikas Konstitūcija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140411220216/http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf |date={{dat|2014|04|11||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
 | spoken_language         =
 | image_map               = Crimea (orthographic projection).svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}} (''[[de facto]]'')
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 26081
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1967200
 | population_as_of        = 2014
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Maskavas laiks|MSK]]
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 25
| p1 = [[Alušta]]
| p2 = [[Armjanska]]
| p3 = [[Džankoja]]
| p4 = [[Jevpatorija]]
| p5 = [[Kerča]]
| p6 = [[Krasnoperekopska]]
| p7 = [[Saki]]
| p8 = [[Simferopole]]
| p9 = [[Sudaka]]
| p10 = [[Feodosija]]
| p11 = [[Jalta]]
| p12 = [[Bahčisarajas rajons]]
| p13 = [[Bilohirskas rajons]]
| p14 = [[Džankojas rajons]]
| p15 = [[Kirovskes rajons]]
| p16 = [[Krasnohvardijskes rajons]]
| p17 = [[Krasnoperekopskas rajons]]
| p18 = [[Lenines rajons]]
| p19 = [[Nižņohirskas rajons]]
| p20 = [[Pervomajskes rajons]]
| p21 = [[Rozdoļnes rajons]]
| p22 = [[Saku rajons]]
| p23 = [[Simferopoles rajons]]
| p24 = [[Sovjetskas rajons]]
| p25 = [[Čornomorskes rajons]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = {{nobr|[[krievi]] (58,32%)
[[ukraiņi]] (24,32%)}}
{{nobr|[[Krimas tatāri]] (12,03%)}}
{{nobr|[[baltkrievi]] (1,45%)}}
| website = http://www.rada.crimea.ua/
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Francis Jozefs Haidns
|          vārds_orig = ''Franz Joseph Haydn''
|              attēls = Joseph Haydn.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Jozefs Haidns ap 1791. gadu.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1732
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = {{Vieta|Svētā Romas impērija|Austrijas lielhercogiste|Rorava}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1809
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
|        dzīves_vieta = [[Eizenštate]], [[Vīne]]
|           pilsonība =
|             tautība = austrietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[Klasicisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Nikolo Porpora]]
|           skolnieki = [[Ludvigs van Bēthovens]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Karolinskas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Nya Karolinska, december 2016a.jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Jaunā Karolinskas universitātes slimnīca (2016)
| map_type            =
| map_caption         = 59°21′08″N 18°01′56″E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd = 59 | latm = 21 | lats = 08 | latNS = N
| longd = 18 | longm = 01 | longs = 56 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2004 (1940)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.karolinska.se/karolinska-university-hospital/contact-us/}}
| other_links         =
}}
'''Karolinskas Universitātes slimnīca''' ({{val-sv|Karolinska Universitetssjukhuset}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Kopā ar [[Karaliskais Kārļa institūts|Karalisko Kārļa institūtu]] tā veido vienu no lielākajiem medicīnas, zinātnes un izglītības centriem [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]].

sentences: '''Nukleīnskābes''' jeb '''nukleoskābes''' ir polimēri, kurus veido savā starpā ar fosforskābes [[esteri|diestera]] saitēm lineāri savienoti [[nukleotīds|nukleotīdi]]. Nukleīnskābes nodrošina ģenētiskās informācijas glabāšanu, ekspresiju un nodošanu nākamajām šūnu paaudzēm ar [[replikācija]]s, [[transkripcija (ģenētika)|transkripcijas]] un [[translācija]]s mehānismu palīdzību. Izšķir ribonukleīnskābes ([[RNS]]) un dezoksiribonukleīnskābes ([[DNS]]).

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences: '''Distorsijas efekts''' (no {{val|en|distortion}} — 'sagrozīšana, izkropļošana') ir caur efektu pedāli vai [[ģitāras pastiprinātājs|ģitāras pastiprinātāju]] iegūta [[skaņa]]s deformācija. Tas visbiežāk tiek lietots, lai pārveidotu [[elektriskā ģitāra|elektriskās ģitāras]] vai [[basģitāra]]s skaņu, bet dažkārt arī, lai pārveidotu [[sintezators|sintezatora]] skaņu un pat [[balss|vokālu]]. Tas tiek plaši izmantots [[blūzs|blūzā]], [[rokmūzika|rokmūzikā]] (īpaši [[pankroks|pankrokā]], [[grandžmūzika|grandžmūzikā]] un [[Smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagajā metālā]]), [[industriālā mūzika|industriālajā mūzikā]] u.c.

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences: '''"Rolanda dziesma"''' ({{val|fr|La Chanson de Roland}}) ir franču [[viduslaiki|viduslaiku]] [[eposs]]. Eposa pamatā ir 778. gada [[Ronsevalas kauja]], kurā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] karavadonis Rolands un viņa karaspēks cieta sagrāvi cīņā ar [[baski]]em. Rolands tajā apdziedāts kā franču tautas varonis.<ref name="lpe" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Alfrēds Geists
|     vārds_orig = ''Alfred Geist''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>(tagad {{vieta|Latvija}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Rosbergs''' var būt:
* [[Keke Rosbergs]] - bijušais [[Formula 1|F1]] čempions (dzimis [[1948]]);
* [[Niko Rosbergs]] - [[Formula 1|F1]] pilots (dzimis [[1985]]).

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Chinese Grey Shrike (15690680610).jpg
 | att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Laniidae
 | dzimta_lv = Čakstu dzimta
 | ģints=Lanius
 | ģints_lv=Čakstes
 | suga= Lanius sphenocercus
 | suga_lv= Ķīnas čakste
 |      binomial = Lanius sphenocercus
([[Jean Cabanis|Cabanis]], 1873)
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Amanita fulva, Dalarna 2.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Amanitaceae
| dzimta_lv =Mušmiru dzimta
| ģints =Amanita
| ģints_lv =Mušmires
| apakšģints =Vaginatae
| apakšģints_lv =Makstsēnes
| suga =A. fulva
| suga_lv =Dzeltenbrūnā makstsēne
| binomial = Amanita fulva
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Fred Hoyle
| attēls =Fred Hoyle.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1915
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =24
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2001
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Bornmuta]], [[Dorseta]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas astronomijas institūts]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[zvaigžņu kodolsintēze]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
, greznots ar lauru vainaga apvītu <small>[[SPQR|S·P·Q·R]]</small> (''senātus populusque Rōmānus''), "Romas senāts un tauta".]]
'''Veksiloīds''' ir valstu, organizāciju vai privātpersonu lietots karogveidīgs objekts no [[karogs|karoga]] atšķirīgā veidolā. Terminu 1958. gadā ieviesis [[veksiloloģija|veksilologs]] Vitnijs Smits (''Whitney Smith''), kurš veksoloīdu definējis sekojoši:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Reinfelds''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma ornata 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma ornata
| suga_lv         = Maurīcijas dienas gekons
| binomial        = Phelsuma ornata, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| sinonīmi=
* ''Phelsuma ornatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1825)
* ''Phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]], 1963)
* ''Phelsuma ornata vinsoni'' (Heselhaus, 1980)
* ''Phelsuma phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]]), 1963)
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas dienas gekons''', arī '''Vinsona gekons''' (''Phelsuma ornata'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]]<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=ornata The Reptile Database]</ref>, kas sastopama [[Maurīcija|Maurīcijā]] un dažās tai pieguļošās salās, ieskaitot [[Raunda|Raundu]].

sentences:
[[Kategorija:Ropažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Garkalnes pagasts}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kirsi
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Kirsi_raudteepeatus.JPG
| attēla_apraksts     =
| map = Igaunija
| līnijā              =
| atvērta             =
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          = 1
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 1
| adrese              =
| latd  = 58 | latm  = 21 | lats  = 27 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 55 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Tallinai =
}}
'''Kirsi''' ({{val|et|Kirsi}}) ir pieturas punkts Tartu—Koidulas dzelzceļa līnijā [[Igaunija|Igaunijā]], [[Tartu]] pilsētas Ropkas administratīvajā daļā un atrodas 1,9 km attālumā no [[Tartu (stacija)|Tartu stacijas]], 82,1 km attālumā no [[Koidula (stacija)|Koidulas]] un 192 km attālumā no [[Baltijas stacija (Tallina)|Tallinas]]. Kirsi pietur Koidulas (vasaras sezonā (maijs-septembris) līdz Piusai) un Tartu (Tallinas) virzienā kursējošie pasažieru dīzeļvilcieni.<ref>AS EVR Infra raudteerajatistel võimaldatavad operatsioonid 2011/2012  </ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džeimss Goslings
|     vārds_orig = ''James Gosling''
|         attēls = James Gosling 2008.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Kalgari]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CAN}}
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Liquid Robotics <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nighthacks.com/roller/jag/entry/i_ve_moved_again |title=I've moved again : On a New Road |access-date={{dat|2011|08|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110903203004/http://nighthacks.com/roller/jag/entry/i_ve_moved_again |archivedate={{dat|2011|09|03||bez}} }}</ref>
[[Google]]
[[Oracle Corporation|Oracle]]
[[Sun Microsystems]]
|     alma_mater = [[Karnegī Melouna universitāte]]
[[Kalgari Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
|    apbalvojumi = Kanādas ordeņa virsnieks
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sustala
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Briņģu ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ogre (upe)|Ogre]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s=| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s=| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 7,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: '''COROT-3b''' ir [[brūnais punduris]] jeb masīva [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[COROT-3]], kura atrodas 680 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērgļa zvaigznājā]]. Planētas attālums no zvaigznes ir 0,057 [[astronomiskā vienība|AU]] un apriņķošanas periods — 4,2568 dienas. Šī ir planēta, kas atrodas zvaigznei pārāk tuvu, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi. Ja mūsu planēta riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo ''COROT-3b'', tad uz tās būtu ~1550 °C liels karstums, kāds ir [[Martenkrāsns|martenkrāsnī]].

sentences: '''Pilsēttīkls''' (MAN) ir [[Datortīkls|datoru tīkls]], kas parasti aptver kādas [[Pilsēta|pilsētas]] vai tās lielākās daļas teritoriju un apvieno tajā izvietotos [[Lokālais tīkls|lokālos tīklus]]. Šis ir ātrdarbīgs tīkls, kas var pārvadīt balsi, [[Dati|datus]] un attēlus ar ātrumu līdz 200 Mb/s vai ātrāk, veicot attālumus līdz 75 km. Pamatojoties uz tīkla arhitektūru, pārraides ātrums var būt lielāks īsākiem attālumiem. Pilsēttīkls, kas var ietvert vienu vai vairākus lokālos datoru tīklus (LAN), kā arī [[Telekomunikācija|telekomunikāciju]] iekārtas, piemēram, mikroviļņu un satelītu releju stacijas, ir mazāks nekā [[Teritoriālais datortīkls|teritoriālais datoru tīkls]] (WAN), bet parasti darbojas ar lielāku ātrumu. Pilsēttīklā uzbūves principus nosaka [[IEEE 802.6]] standarts.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pils%C4%93tt%C4%ABkls&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze - pilsēttīkls|website=termini.lza.lv|access-date=2019-12-22}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alise Koučmena
 |      vārds_orig = ''Alice Coachman''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1923|11|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |         mir_dat = {{mdv|2014|7|14|1923|11|9}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1948}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alise Mērija Koučmena''' ({{val|en|Alice Marie Coachman}}; dzimusi {{dat|1923|11|9}}, mirusi {{dat|2014|7|14}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]]. Piedalījusies [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Interešu grupa''', '''ietekmētājgrupa''' jeb '''lobiju grupa''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://interesuaizstaviba.lv/par-interesu-aizstavibu/|title=Par interešu aizstāvību {{!}} Interešu aizstāvība|access-date=2023-07-01|date=2021-01-25|language=lv}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ietekm%C4%93t%C4%81jgrupa|title=ietekmētājgrupa {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-01}}</ref> ir cilvēku kopums, kas apzinās savas [[Ekonomika|ekonomiskās]], sociālās vai [[Politika|politiskās]] intereses, un kas, savstarpēji sadarbojoties, tiecas īstenot savas grupas intereses [[Sabiedrība|sabiedrībā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:120619|title=interešu grupa {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-01}}</ref> tostarp potenciāli izdarot spiedienu uz valdību vai [[Politiskā partija|partijām]].<ref name=":0" /> Interešu grupa tiecas ir aizstāvēt savas intereses, lai ietekmētu sabiedrisko domu un galu galā arī politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mondaq.com/canada/fiscal--monetary-policy/799508/new-guidance-on-rules-for-canadian-federal-lobbyists|title=New Guidance On Rules For Canadian Federal Lobbyists - Fiscal & Monetary Policy - Canada|website=www.mondaq.com|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences: '''Štolls''' ({{val-de|Stoll}}) var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences:
{{catmore|kāršu spēle}}
{{Commonscat|Card games|kāršu spēles}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Masačūsetsa
 | native_name             = ''Massachusetts''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_flag              = Flag of Massachusetts.svg
 | flag_size               = 120px
 | image_seal              = Seal of Massachusetts.svg
 | seal_size               = 80px
 | nickname                = Līča štats (''The Bay State''); Svētceļnieku štats (''The Pilgrim State''); Puritāņu štats (''The Puritan State'')
 | motto                   = ''Ense petit placidam sub libertate quietem''
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Bostona]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[angļu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = Massachusetts in United States (zoom).svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Masačūsetsas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | established_title       = Iestāšanās ASV
 | established_date        = {{dat|1788|2|6||bez}}
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 27337
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 6859819
 | population_as_of        = 2017. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie - 83,2%
melnie - 8,1%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[katoļi]] - 34%
[[protestanti]] - 21%
nereliģiozi - 17%
 | timezone                = [[Austrumu laika zona]]
 | utc_offset              = -5
 | timezone_DST            = [[Austrumu vasaras laika zona]]
 | utc_offset_DST          = -4
 | elevation_m             = 20
 | elevation_max_m         = [[Greiloka kalns]] 1063.4
 | elevation_min_m         = 0
 | website                 = {{URL|http://www.mass.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-MA
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ibstāles Alpi
|attēls                 = Kräuterin-Hochstadl.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohštadls
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.68528 | latNS  = N
| longd = 15.07472 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohštadls]]
|augstums               = 1 919
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Affliction''
| operators =
| attēls = Affliction (1997 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', [[drāma]]
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Niks Nolte]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Affliction''
| studija = * ''Largo Entertainment''
* ''Reisman Productions''
* ''Kingsgate Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate|Lions Gate Films]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1998|12|30|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118564/|title=
Affliction (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Affliction''''' ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Niks Nolte]], [[Sisija Speiseka]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz 1989. gada [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences: '''Sienas mākonis''' ({{val|en|Wall clouds}}) ir milzīgs [[negaiss|negaisa]] [[mākonis]], kurš, skatoties no priekšpuses, ir līdzīgs vertikālai sienai. Visspēcīgākie [[virpuļviesulis|virpuļviesuļi]] veidojas tieši šajos mākoņos. To platums var būt no 250 metriem, bet garums — līdz 8 km. Rotējoši sienas mākoņi no augšas izskatās līdzīgi [[ciklons|ciklonam]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = Octopus vulgaris2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| ģints_r       = Octopus
| suga          = Octopus vulgaris
| suga_lv       = Parastais astoņkājis
| binomial      = Octopus vulgaris <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
| kategorijas   = nē
| sinonīmi      =
* ''Octopus rugosus''
}}
'''Parastais astoņkājis''' jeb vienkārši '''astoņkājis''' (''Octopus vulgaris'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') suga, kas ir visvairāk pētītā astoņkāju suga pasaulē.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kilians Mērfijs
 | vārds_orig              = ''Cillian Murphy''
 | attēls                  = Cillian Murphy at Berlinale 2024, Ausschnitt.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kilians Mērfijs 2024. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Korkas grāfiste|Ballintemple}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Ivonna Makginesa]] (2004—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         = * [[96. Kinoakadēmijas balva|2023]]: [[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]] ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")<ref>https://www.delfi.lv/kultura/52862727/screen/120002549/oskaru-ceremonija-triumfe-filma-par-atombumbas-raditaju-openheimers</ref>
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = [[77. BAFTA kino balva|2023]] — "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (BAFTA kino balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]" ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = [[81. Zelta globusa balva|2024]] — "[[Labākais aktieris drāmas filmā (Zelta globusa balva)|Labākais aktieris drāmas filmā]]" ("Openheimers")
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                = 2007 — labākais aktieris
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                = 2024 — "Labākais aktieris galvenajā lomā" ("Openheimers")<br />"Labākais aktieru ansamblis spēlfilmā" ("Openheimers")
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kilians Mērfijs''' ({{val|en|Cillian Murphy}}, dzimis {{dat|1976|5|25}}) ir īru [[kinofilma|kino]] un [[teātris|teātra]] [[aktieris]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Maiņstrāvas ģenerators''' ir elektriskais [[ģenerators]], kas pārvērš mehānisko enerģiju elektriskajā enerģijā, [[maiņstrāva]]s formā. Pārsvarā maiņstrāvas ģeneratori sastāv no rotējoša magnētiskā lauka un stacionāras armatūras. Pasaulē lielāko daļu elektrības saražo 50 Hz - 60 Hz trīsfāžu maiņstrāvas ģeneratori.{{fact}} Lielu ieguldījumu maiņstrāvas ģeneratoru attīstībā devis zinātnieks [[Nikola Tesla]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Agroklimatiskie rādītāji''' ir [[Klimats|klimatisko]] apstākļu sakarība ar [[lauksaimniecība]]s kultūraugu augšanu, attīstību un miera stāvokli. Svarīgākie agroklimatiskie rādītāji Latvijas apstākļos ir [[temperatūra]] un [[mitrums]] [[Veģetācijas periods|veģetācijas periodā]] un zemākās temperatūras pārziemošanas laikā vai miera periodā.<ref name="LME">{{LME|1|14}}</ref> Saskaņā ar agroklimatiskajiem rādītājiem veic agroklimatisko rajonēšanu. Siltuma daudzumu veģetācijas periodā, kurš nosacīti pieņemts pie temperatūras virs +10 °C, sauc par aktīvo temperatūru summu. Aktīvo temperatūru summa Latvijā vidēji svārstās no 1700° [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] līdz 2100° valsts dienvidaustrumos. Cits rādītājs ir efektīvo temperatūru summa, kas ir vidējo diennakšu temperatūru summa virs bioloģiskās nulles robežas, turklāt vairumam Latvijas kultūraugu šī bioloģiskā nulle atbilst +5 °C.<ref name="LME" /> Katra auga attīstībai nepieciešama noteikta efektīvo temperatūru summa. Latvijā tā parasti ir 1400-1700 °C robežās.

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''taisnstūra paralēlskaldnis''' ir [[daudzskaldnis]] ar sešām [[skaldne|skaldnēm]], kas visas ir [[taisnstūris|taisnstūri]]. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 [[virsotne]]s un 12 [[šķautne]]s. Tā speciāls gadījums ir [[kubs]] - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, [[kaste|kastēm]], sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gustavs Turss (Tūrs)
| attēls              = Gustavs Turss.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|LELB arhibīskaps]]
| dzim_dati           = {{dat|1890|5|24}}
| dzim_vieta          = „Silnieki”, [[Praulienas pagasts]],
 [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1973|3|16|1890|5|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| apglabāts           = [[Rīgas Meža kapi]]
| tautība             = [[latvietis]]
| tēvs                = Gustavs Turss (1853—1934)
| māte                = Anna Tursa (dz. Barbane; 1850—?)
| bērni               = nav
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Deputāti]]
[[Kategorija:Latvijas PSR politiķi]]
[[Kategorija:Padomju politiķi]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Nikolass Rougs
| vārds_orig = ''Nicolas Roeg''
| attēls = Nicolas Roeg.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Nikolass Rougs 2008. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1928|8|15}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2018|11|23|1928|8|15}}
| miršanas vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kinorežisors, kinooperators
| darbības gadi = 1947—2018
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 6
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Nikolass Džeks Rougs''' ({{Val|en|Nicolas Jack Roeg}}, dzimis {{Dat|1928|8|15}}, miris {{Dat|2018|11|23}}) bija [[Angļi|angļu]] [[kinorežisors]] un [[kinooperators]].

sentences: '''Augu audu kultūras''' ir sterilas ''in vitro'' [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]], [[Orgāns|orgānu]] vai orgānu kopumu kultūras, kuras tiek audzētas ķīmiski un fiziski kontrolētos apstākļos. Visbiežāk ''in vitro'' kultūras izmanto, lai iegūtu no slimībām brīvus [[augi|augus]], strauji pavairotu augus ar retu genotipu, veiktu augu genotipa transformāciju un iegūtu komercionāli nozīmīgus augu metabolītus. Izmantojot mazus audu gabaliņus (eksplantus) ir iespējams iegūt vairākus tūkstošus augu klonus, brīvus no [[slimības|slimībām]] un [[patogēni]]em.<ref>Oseni, O. M., Pande, V., & Nailwal, T. K. (2018). A review on plant tissue culture, a technique for propagation and conservation of endangered plant species. Int J Curr Microbiol App Sci, 7(7), 3778-3786</ref><ref>Espinosa-Leal, C. A., Puente-Garza, C. A., & García-Lara, S. (2018). In vitro plant tissue culture: means for production of biological active compounds. Planta, 248(1), 1-18.</ref> Augu audu kultūras iedala vairākos veidos — apikālo meristēmu, aksilāro pumpuru, [[Kalluss|kallusu]], šūnu, suspensiju, protoplastu un embriju kultūrās.<ref>Gaikwad, A. V., Singh, S. K., & Gilhotra, R. (2017). Plant tissue culture-A review. SGVU J. Pharmacy. Res. Edu, 2(1), 217-220.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]]
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

sentences:
[[Kategorija:Polija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Polija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (Moench) Garcke
| attēls = Silene vulgaris - Gıvışganotu 02.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene vulgaris
| suga = Silene vulgaris
| suga_lv = Parastā plaukšķene
| sinonīmi = * ''Silene cucubalus''
* ''Silene latifolia''
}}'''Parastā plaukšķene''' ({{val|la|Silene vulgaris}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s mērenajā joslā, [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču ir ieviesta arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Japāna|Japānā]] un citur.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158668-1|title=Silene vulgaris (Moench) Garcke {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-23|language=en}}</ref> Suga ir bieži sastopama [[Latvija|Latvijā]], visā valsts teritorijā — pļavās, krūmājos, mežmalās un laucēs, kā arī dažādās nezālienēs.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-vulgaris-moench-garcke/|title=parastā plaukšķene - Silene vulgaris (Moench) Garcke - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-23}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vacijas}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Vācijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Brocēni
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Brocēnu būvmateriālu kombināts 2000-05-13 - panoramio.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Brocēnu būvmateriālu kombināts
 | image_flag               = Brocēnu pilsētas karogs.png
 | flag_link                = Brocēnu karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Brocēni.svg
 | shield_link              = Brocēnu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| longd =22 | longm =34 | longs =06 | longEW =E
| latd =56 | latm =40 | lats =48 | latNS =N
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Saldus novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Berghof}}
 | area_total_km2           = 8.55
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Brocēni}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3851; LV-3801
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Brocēni''' ir pilsēta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Saldus novads|Saldus novadā]]. Izvietojusies [[Cieceres ezers|Cieceres ezera]] ziemeļaustrumu krastā pie autoceļa [[A9]] un [[Rīgas - Liepājas dzelzceļš|Rīgas — Liepājas dzelzceļa]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirgu vārdotājs
| attēls                   = Horse whisperer.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Horse Whisperer''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Patriks Markijs]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         =
* [[Ēriks Rots]]
* [[Ričards Lagreiveniss]]
| galvenajās lomās         =
* Roberts Redfords
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika                   = [[Kārters Burtvels]]
* [[Tomass Ņūmens]]
* [[Gvils Ouens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|5|15}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horse-whisperer-1998-3|title=The Horse Whisperer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horsewhisperer.htm|title=The Horse Whisperer (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirgu vārdotājs"''' ({{val|en|The Horse Whisperer}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Nikolasa Evansa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Redfords]]. Citas lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Sems Nīls]], [[Daiena Vesta]] un [[Kriss Kūpers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|5|15||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences: '''Vidusspēle''' ir [[šahs|šaha]] partijas vidusposms, kas sākas pēc [[Atklātne (šahs)|atklātnes]] un kurā parasti notiek galvenā spēkošanās, kombinācijas un figūru nomaiņa. Nav iespējams novilkt skaidru robežu starp partijas stadijām, tomēr par vidusspēles sākumu parasti uzskata brīdi, kad abi spēlētāji ir paspējuši attīstīt visas vai gandrīz visas figūras un pārvietot karali drošākā vietā. Vidusspēle beidzas, kad ir atlikušas vairs tikai dažas figūras un karalis var aktīvi iesaistīties spēlē.

sentences:
{{Islāms}}{{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}
'''Kalifs''', arī '''halifs''' ({{val|ar|خليفة}}, ''halīfa'') ir [[Kalifāts|kalifāta]] valsts galva, un tas ir tituls, ar kuru apzīmē [[islāms|islāma]] [[umma]]s ([[šariats|šariata]] likumiem pakļauta visu [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena) vadītāju. Vārds ir cēlies transliterācijā no arābu vārda ''halīfa'' – pēctecis, sūtnis, pārstāvis. Sākotnēji, pēc [[Muhameds|Muhameda]] ([[570]]—[[632]]) nāves, musulmaņu valdnieku sauca ''Dieva pravieša pēctecis'' (''Khalīfat ar-rasul Allāh''), un vēsturnieki šo titulu parasti atveidoja: ''kalīfs''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Dāvis Stalts
| vārds_orģ           =
| attēls              = Dāvis Stalts-2.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Dāvis Stalts 2011. gadā

| amats               = [[Saeima]]s deputāts
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[Līvi|lībietis]]
| partija             = [[Pilsoniskā savienība|PS]] (2008—2011)
[[Konservatīvie]] (2014—2023)
| dinastija           =
| tēvs                = [[Dainis Stalts]]
| māte                = [[Helmī Stalte]]
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[žurnālists]], [[politiķis]]
| alma_mater          = nav augstākās izglītības
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Dāvis Stalts''' (dzimis {{dat|1982|2|23}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livones.net/44atbildes/?raksts=8677|title=NOTIKUMI|publisher=Livones.net|accessdate={{dat|2012|2|18||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160307003642/http://www.livones.net/44atbildes/?raksts=8677|archivedate={{dat|2016|03|07||bez}}}}</ref> [[Rīga|Rīgā]]) ir [[līvi|līvu]] tautības [[Latvija]]s politiķis, mūziķis un žurnālists, Līvu Savienības valdes priekšsēdētājs. Pašlaik [[Rīgas dome]]s deputāts, bijis [[11. Saeima]]s deputāts. Pārstāvējis vairākas politiskās partijas, pēdējā no tām — partija "[[Konservatīvie]]".

sentences:
{{Cita nozīme|Jūrmalas pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Ķemeri (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ķemeri
|attels             = [[File:Ķemeru kūrorts.jpg|250px]]<br>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļānu vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Viļānu vecticībnieku baznīca 2009-08-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļānu vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Viļānu vecticībnieku baznīca
| position = left
| latd  = 56.558279
| longd = 26.936620
| location              = {{Vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Viļāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta trīsdesmitie gadi, 2004. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Nakuru ezers
|attēls=Overview lakenakuru.jpg
|map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=0 | plat_m=22 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=36 | gar_m=5 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=5—62
|garums=
|Vid_dziļums=2,3
|Max_dziļums=4
|tilpums=
|augstums_vjl=1760
|izteka=
|baseins=1800
|salas=
|pilsētas=[[Nakuru]]
}}
'''Nakuru ezers''' ({{val-en|Lake Nakuru}}, {{val-sw|Ziwa Nakuru}}) ir viens no [[Āfrika]]s [[Lielā Rifta ieleja|Lielās Rifta ielejas]] [[sālsezers|sālsezeriem]], satur daudz [[soda]]s. Atrodas dienvidos no [[Nakuru]] pilsētas, [[Kenija]]s centrālajā - rietumu daļā, 160 km ziemeļos no [[Nairobi]].

sentences: {{citas nozīmes|nodaļu Korānā|Sūra (nozīmju atdalīšana)|Sūra}}

sentences:
'''Makšeins''' var būt:
* [[Ians Makšeins]] (''Ian McShane'') — angļu aktieris (dzimis 1942.);
* [[Lūks Makšeins]] (''Luke James McShane'') — Lielbritānijas šaha lielmeistars (dzimis 1984.).

sentences:
{{cita nozīme|vītolu dzimtas augu sugu|upi Vidzemē|Blīgzne}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Salix caprea
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Salix caprea 02.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Blīgznas pūpoli
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Malpighiales
|         kārta_lv = Malpīgiju rinda
|           dzimta = Salicaceae
|        dzimta_lv = Vītolu dzimta
|            ģints = Salix
|         ģints_lv = Vītoli
|             suga = S. caprea
|          suga_lv = Blīgzna
|         sinonīmi = pūpolvītols
|        izplatība =  Blīgznas izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bongao
 | official_name            = ''Bongao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bud Bongao.jpg
| image2                   = Sanga-Sanga Airport.jpg
| image3                   = US Navy 060614-N-6501M-015 The U.S. Military Sealift Command (MSC) Hospital Ship USNS Mercy (T-AH 19) is anchored off of the coast of Tawi Tawi.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator tawi-tawi bongao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Tavitavi]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1958
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 35
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 365.95
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 116118
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 5 | latm = 01 | lats = 45 | latNS = N
 | longd = 119 | longm = 46 | longs = 23 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 7500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://www.bongao.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Turbāns''' ir vīriešu un sieviešu [[galvassega]] no viegla, bieza [[zīds|zīda]] auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot [[mati|matus]]. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par '''čalmu'''. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīs, kā arī [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]].

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mauthauzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bundesarchiv_Bild_192-334,_KZ_Mauthausen,_Garagenhofeinfahrt.jpg
| image size   =
| caption      = Mauthauzenes nometnes vārti
| alt          =
| map          = Austrija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 48.256944 |latNS = N
| longd        = 14.501111 |longEW = E
| location     = {{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
| built by     =
| operated by  =
* ''DEST''
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
| original use =
| construction = 1938
| in operation = 1938 – 1945
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      = lielākā daļa padomju un poļu ieslodzīto
| killed       =  starp 122 766 un 320 000 cilvēku
| liberated by =
* {{USA}}
* {{dat|1945|5|3|N|bez}}
| notable inmates = [[Pēteris Junge]]
[[Artūrs Kaminskis]]
[[Antonīns Novotnijs]]
| notable books   =
| website      = {{url|https://www.mauthausen-memorial.org/}}
| box width    =
| color        =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: '''Kondicionieris''' ir ierīce optimālu klimatisko apstākļu uzturēšanai. Vienkāršākajā formā gaisa kondicionieris ir paredzēts noteiktas telpas [[Temperatūra|temperatūras]] regulēšanai un uzturēšanai. Gaisa kondicionierus visbiežāk izmanto, lai karstā laikā samazinātu temperatūru telpās, kurās rodas pārmērīgs karstums (datu centros, metro vagonos, [[Lidmašīna|lidmašīnu]] kabīnēs, auditorijās, skatītāju zālēs u. c.).

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu zimta|ģints=Chenopodium|ģints_lv=Balandas|binomial=Chenopodium glaucum|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Chenopodium glaucum|suga_lv=Zilganā balanda|attēls=Chenopodium glaucum sl49.jpg}}'''Zilganā balanda''' ({{val|la|Chenopodium glaucum}}) ir mainīga izskata [[amarantu dzimtas]] suga, kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, un ir ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mariehamna
 | official_name            = ''Mariehamn''
 | image_skyline            = Mariehamn.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Maarianhamina.vaakuna.svg
 | shield_link              =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Olande (Somija)#Somija#Eiropa
 | pushpin_map_caption      =
 | pushpin_mapsize          =
 | subregion                = Marienhamna
 | pushpin_label_position   =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Somija}} [[Somija]]
 | subdivision_name1        = {{flaga|Ālandu salas}} [[Olande]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1861
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 20.75
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 11718
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | latd = 60 | latm = 06 | lats = | latNS = N
 | longd = 019 | longm = 56 | longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{URL|http://www.mariehamn.ax}}
 | footnotes                =
}}
'''Mariehamna''' ({{val|sv|Mariehamn}}, somu: ''Maarianhamina'') ir [[Olande]]s galvaspilsēta. Lielākā Olandu salu komūna ar aptuveni 11000 iedzīvotājiem. Mariehamnā atrodas [[Lagtings|Olandes parlaments]] un [[Olandes valdība|valdība]]. Tāpat kā pārējā salu teritorijā, vairums pilsētas iedzīvotāju pieder pie [[Somijas zviedru kopiena]]s.<ref>[http://pxweb2.stat.fi/Dialog/Varvalagg.asp?ma=060%5Fvaerak%5Ftau%5F107%5Ffi&ti=V%E4est%F6+kielen+mukaan+sek%E4+ulkomaan+kansalaisten+m%E4%E4r%E4+ja+maa%2Dpinta%2Dala+alueittain++1980+%2D+2010&path=../Database/StatFin/vrm/vaerak/&lang=3&xu=&yp=&nr=1&aggfile(1)=Kunnat+aakkosj%E4rjestyksess%E4+2011&prevagg=NNN&mapname=&multilang=fi ''Somijas reģionu iedzīvotāju skaits atbilstoši to valodai.'']{{Novecojusi saite}} {{fi ikona}}</ref>

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Fonņa-Kebana nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Vườn quốc gia Phong Nha - Kẻ Bàng''
 |   iucn_category = II
 |           photo = Phongnhakebang2.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Fonņas ala
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Vjetnama
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 17 |  latm = 32 |  lats = 14 |  latNS = N
 | longd = 106 | longm = 09 | longs = 05 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Vjetnama|Kuanbiņa}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=857,54}}
 |     established = {{dat|2001|12|12||bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = parka administrācija
 |         website = {{url|https://phongnhakebang.vn/}}
 |       footnotes =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Fonņa-Kebana nacionālais parks
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = iiiv, ix, x
|        designation1_date = 1999. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/951bis 951bis]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vjetnama}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 123 326 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Fonņa-Kebana nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q23513"
}
</mapframe>
'''Fonņa-Kebana nacionālais parks''' ({{val-vi|Vườn quốc gia Phong Nha - Kẻ Bàng}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Čionsona grēda]]s centrālajā daļā, [[Vjetnama]]s provincē [[Kuanbiņa|Kuanbiņā]], aptuveni 50 km uz rietumiem no [[Donhoja]]s pilsētas. Rietumos nacionālais parks robežojas ar [[Laosa|Laosā]] esošo [[Himnamno dabas liegums|Himnamno dabas liegumu]]. Parka nosaukums aizgūts no Fonņas alas un Kebana meža.

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Korejas Tautas armija
조선인민군
|attēls=Emblem_of_the_Korean_People's_Army.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Korejas Tautas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ziemeļkoreja}} [[Ziemeļkoreja]]|pastāvēšana=1948. gada 8. februāris— pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=1 270 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Korejas karš]]
[[Vjetnamas karš ]]
|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Korejas Tautas armija''' ([[Korejiešu valoda|korejiešu]]: 조선인민군) ir [[Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas karogs|Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas]] [[Karaspēks|bruņotie spēki]].

sentences: '''Siekalu dziedzeri''' ir ārējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]] [[mutes dobums|mutes dobumā]], kuri ražo [[siekalas]]. Mutes dobumā atveras triju lielo siekalu dziedzeru pāru izvadkanāli — [[pieauss siekalu dziedzeris|pieauss]], [[zemžokļa siekalu dziedzeris|zemžokļa]] un [[zemmēles siekalu dziedzeris|zemmēles]]. Bez tam mutes dobumā ir apmēram 600 mazo siekalu dziedzeru.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Digitalis grandiflora
| autors =Mill.
| attēls =Digitalis grandiflora Orchi 04.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Plantaginaceae
| dzimta_lv =Ceļteku dzimta
| ģints =Digitalis
| ģints_lv =Uzpirkstītes
| suga =D. grandiflora
| suga_lv =Lielziedu uzpirkstīte
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ansis Leitāns
|     vārds_orig =
|         attēls = Ansis Leitāns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Piņķu muiža]]
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = „Grāfa lielmātes Genovēvas” tulkojums<br />„Barons Bundulis”
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ansis Leitāns''' (1815—1874) bija viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. Viņš bija latviešu žurnāla „[[Mājas Viesis]]” dibinātājs (1856), redaktors un tulkotājs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Mezglu raksti''' ir tradicionāls latviešu [[rakstība]]s veids ar vienu vai divu dažādu krāsu dzijas pavedienu secīgu siešanu mezglos, lai galvenokārt pierakstītu [[Tautasdziesma|tautasdziesmu]] vārdus. Rakstu zīmju sistēma tika veidota no mezglu, cilpu un to kombināciju veidiem, katram salikumam vai atsevišķam mezglam apzīmējot burtu. Izveidotās virknes sākums tika piesiets pie mietiņa, tādēļ, lai izlasītu saturu, kamols bija jāattin pilnībā.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Nastevičs|first=U.|date=2016. gada decembris|title=The Knot Script - the Lost Writing System of the Latvian Language|url=https://www.researchgate.net/publication/314225526_THE_KNOT_SCRIPT_-_THE_LOST_WRITING_SYSTEM_OF_THE_LATVIAN_LANGUAGE|journal=Education Reform in Comprehensive School Education Content Research and Implementation Problems|publisher=Rezekne Academy of Technologies|doi=10.17770/ercs2016.2178|issn=2256-0823}}</ref>

sentences:
{{coord|70|30|S|27|0|E|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Princeses Ranhillas krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 25
|poz_x         = 67
|poz_y         = 10
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Mutazs Isa Beršims
 |      vārds_orig = {{ara|معتز عيسى برشم}}
 |          attēls = Mutaz essa barshim.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Mutazs Isa Beršims 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1991|6|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Katara|Doha}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Katara}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,43 m (2014; stadions)
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR2 = 2,41 m (2015; telpas)
 |           PR2_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{QAT}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Sopota 2014|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|Birmingema 2018|Augstlēkšana}}
}}
'''Mutazs Isa Beršims''' ({{val|ar|معتز عيسى برشم}}, ''Muʿtazz ʿĪsā Baršim''; dzimis {{dat|1991|6|24}}) ir [[Katara]]s [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džungļu kruīzs
 | oriģinālnos = ''Jungle Cruise''
 |      attēls = Džungļu kruīzs plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Žaume Kolets-Serra]]
 |  producents =
* [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
* Džons Fokss
* [[Bjū Flins]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Denija Garsija]]
* Hirams Garsija
 |   scenārijs =
* [[Maikls Grīns]]
* [[Glens Fikara]]
* [[Džons Rekva]]
 |     aktieri =
* Dveins Džonsons
* [[Emilija Blanta]]
* [[Edgars Ramiress]]
* [[Džeks Vaitholls]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Pols Džamati]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņutons Hauards]]
 |   operators = Flavio Labiāno
 | mākslinieks =
 |     montāža = Džels Negrons
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
* ''Flynn Picture Company''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|07|24|[[Disnejlenda]]|2021|07|30|ASV|2021|7|30|Latvija}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |title=Jungle Cruise |url=https://www.bbfc.co.uk/release/jungle-cruise-q29sbgvjdglvbjpwwc00odm0mzk|access-date=July 31, 2021 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/dwayne-johnson-emily-blunt-jungle-cruise-1234984896/|title=How Dwayne Johnson Wooed Emily Blunt for 'Jungle Cruise' — and Why She Ghosted Him|work=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Keegan|date=July 21, 2021|access-date=July 27, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|220,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |title=Jungle Cruise (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0870154/?ref_=bo_rl_ti |access-date={{dat|2022|4|11||bez}}|website=[[Box Office Mojo]]}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Džungļu kruīzs"''' ({{val|en|Jungle Cruise}}) ir 2021. gada ASV [[fantāzijas filma|fantāzijas]] [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Žaume Kolets-Serra]], scenārija autori [[Glens Fikara]], [[Džons Rekva]] un [[Maikls Grīns]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Disnejlenda]]s atrakciju.<ref name="wdsm_press_kit">{{Tīmekļa atsauce |url=https://lumiere-a.akamaihd.net/v1/documents/jungle_cruise_press_kit_final_lo-res_7-22-21_39de8ff1.pdf |title=Jungle Cruise Press Kit |website=dmedmedia.disney.com |publisher=The Walt Disney Studios |access-date=July 30, 2021}}</ref> Galvenajās lomās filmējās [[Dveins Džonsons]], [[Emilija Blanta]], [[Džeks Vaitholls]], [[Džesijs Plemonss]] un [[Pols Džamati]]. Filma seko kādas nelielas upes laivas kapteinim, kuru nolīgst neliela ceļotāju grupa, lai džungļos atrastu [[Tree of Life|Dzīvības koku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Viperaberus1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera berus
| suga_lv = Parastā odze
|      binomial = Vipera berus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Coluber berus''
*''Chersea vulgaris''
*''Vipera sachalinensis''
*''Vipera nikolskii''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo01.jpg
 | att_nosaukums = [[Parastais krupis]] (''Bufo bufo'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 |      binomial = Bufo <small>([[François-Alexandre de Garsault|Garsault]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Batrachus''
*''Phryne''
*''Pegaeus''
*''Platosphus''
*''Bufavus''
*''Torrentophryne''
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences:
{{Infobox University
|native            = Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = Privāta augstskola
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
|staff             =
|students          =
|undergrad         =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|country           = Latvia
|address           = Eiženijas iela 1
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           =
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"''' ([[SIA]] VSDA "Attīstība") bija [[1991]]. gadā dibināta un 1997. gadā akreditēta privāta [[augstskola]], kas atradās. [[Eiženijas iela (Rīga)|Eiženijas ielā 1]], Rīgā. Tās nosaukums līdz 2010. gadam bija '''Sociālā darba un sociālās pedagoģijas augstskola "Attīstība"'''. VSDA "Attīstība" nodarbojās ar sociālā darba speciālistu izglītību, tai bija filiāles Daugavpilī, Rēzeknē un Smiltenē.<ref>[https://www.practican.com/edu/profile/900/vadibas-un-sociala-darba-augstskola-attistiba practican.com]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Deniss Gabors
|     vārds_orig = ''Dennis Gabor''
|         attēls = Gabor-magyarposta.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{HUN}}|{{GBR}}}}
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = {{ubl|[[Londonas Impērijas koledža]]|''[[British Thomson-Houston]]''}}
| alma_mater = {{ubl|[[Čarlotenburgas Tehniskajā universitāte]]|[[Budapeštas Tehniskā universitāte]]}}
| zinātne = [[elektrotehnika]]s inženierija<br>[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Hologrāfija]]s atklāšana
| apbalvojumi = 1971. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Deniss Gabors''' ({{Val-en|Dennis Gabor}}, dzimis '''Dēnešs Gābors''' ({{Val-hu|Gábor Dénes}}) {{dat|1900|6|5}} [[Budapešta|Budapeštā]], miris {{dat|1979|2|9}} [[Londona|Londonā]]) bija [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[elektrotehnika]]s inženieris un [[fizika|fiziķis]]. 1947. gadā izgudroja [[hologrāfija|hologrāfiju]], par ko 1971. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1971 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1971/}}</ref>

sentences: '''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

sentences:
[[File:Panama hat.jpg|thumb|250px|Ekvadorā pīta un Anglijā šūta panama]]
'''Panama''' ir viegla [[cepure]], kas pīta no sausām [[torkilja]]s ''(Carludovica palmata)'' auga lapām. Cēlusies no [[Ekvadora]]s, kur šo cepuru tradicionālajai pīšanas tehnoloģijai 2012. gadā piešķirts [[UNESCO]] [[Nemateriālais kultūras mantojums|Nemateriālā kultūras mantojuma]] statuss.<ref>{{cite web|title=Traditional weaving of the Ecuadorian toquilla straw hat|url=http://www.unesco.org/culture/ich/RL/00729|publisher=UNESCO|accessdate=24 April 2014}}</ref>

sentences: '''Vides ietilpība''', '''vides caurlaides spēja''' jeb '''ekoloģiskā ietilpība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=ecological%20capacity |title= Akadēmiskā terminu datubāze — ecological capacity |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 1. februārī}}</ref> ir [[ekosistēma]]i raksturīgais [[populācija]]s blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad [[dzimstība]] pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta [[izdzīvotība]] un populācija ir veselīga, tā aug.<br />Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Saule (nozīmju atdalīšana)|Saule}}
{| class="infobox" style="width: 10em;"
|+ style="font-size:larger;" | '''Saule'''
|-
| colspan="2" style="text-align:center;" |[[attēls:Sun in February.jpg|250px]]
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Novērojamie lielumi'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Zeme]]s
| 1,496{{E|11}} m
8,31 [[gaismas gads|gaismas minūtes]]
|-
| [[Redzamais spožums]] (''V'')
| −26,74m<ref name=nssdc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |title=NASA "Sun Fact Sheet" |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100715200549/http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |archivedate={{dat|2010|07|15||bez}} }}</ref>
|-
| [[Absolūtais spožums]]
| 4,83m<ref name=nssdc/>
|-
| [[Zvaigžņu klasifikācija]]
| G2V
|-
| [[Metāliskums]]<ref>Iespējams nepareizs termins</ref>
| ''Z'' = 0,0177<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://arxiv.org/abs/astro-ph/0408055| title=Solar model with CNO revised abundances| author=Montalban, Miglio, Noels, Grevesse, DiMauro| accessdate=2007. gada 30. novembrī}}</ref>
|-
| [[Leņķiskais diametrs|Leņķiskais izmērs]]
| 31,6′ — 32,7′<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| title=Eclipse 99 - Frequently Asked Questions| author=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]| accessdate=2007. gada 16. oktobrī| 6=| archiveurl=https://web.archive.org/web/20100527142627/http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| archivedate={{dat|2010|05|27||bez}}}}</ref>
|-
| [[Īpašības vārds|Īpašības vārdi]]
| solārs, saulains
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Orbitālais raksturojums'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] centra
| ~2,5{{E|20}} m
26 000 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
|-
| [[Galaktika|Galaktiskais]] periods
| (2,25—2,50){{E|8}} gadi
|-
| [[Ātrums]]
| ~2,20{{E|5}} m/s
(orbītā ap Galaktikas centru)
~2{{E|4}} m/s
(attiecībā pret tuvējo zvaigžņu vidējo ātrumu)
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fizikālais raksturojums'''
|-
| Vidējais diametrs
| 1,392{{E|9}} m<ref name=nssdc/>
109 Zemes diametri
|-
| Ekvatoriālais [[rādiuss]]
| 6,955{{E|8}} m<ref name=sse>[http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric Sun:Facts & figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080102034758/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric |date={{dat|2008|01|02||bez}} }} NASA Solar System Exploration page</ref>
109 Zemes ekvatoriālie rādiusi<ref name=sse/>
|-
| Ekvatoriālais [[apkārtmērs]]
| 4,379{{E|9}} m<ref name=sse/>
109 Zemes apkārtmēri<ref name=sse/>
|-
| [[Saspiedums]]
|  9{{E|−6}}
|-
| [[Virsmas platība]]
| 6,0877{{E|18}} m²<ref name=sse/>
11 990 Zemes virsmas<ref name=sse/>
|-
| [[Tilpums]]
| 1,412{{E|24}} m³<ref name=sse/>
1 300 000 Zemes tilpumi
|-
| [[Masa]]
| 1,9891{{E|30}} kg<ref name=nssdc/>
332 946 Zemes masas
|-
| [[Blīvums|Vidējais blīvums]]
| 1,408{{E|3}} kg/m³<ref name=nssdc/><ref name=sse/><ref>[http://hypertextbook.com/facts/1999/MayKo.shtml The Physics Factbook™] Edited by Glenn Elert — Written by his students.</ref>
|-
| Citi blīvumi
| Centrā: 1,5{{E|5}} kg/m³
fotosfēras apakša: 2{{E|-4}} kg/m³
kromosfēras apakša: 5{{E|-6}} kg/m³
vid. saules vainagā: 10{{E|-12}}kg/m³<ref>[http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html University of Michigan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120518050816/http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html |date={{dat|2012|05|18||bez}} }}, Astronomy Department.</ref>
|-
| [[Brīvās krišanas paātrinājums]]
| 274,0 m/s²<ref name=nssdc/>
27,94 ''g''
28 Zemes gravitācijas<ref name=sse/>
|-
| [[Otrais kosmiskais ātrums]]
(no virsmas)
| 617,7 km/s<ref name=sse/>
55 Zemes otrie kosmiskie ātrumi<ref name=sse/>
|-
| [[Temperatūra]]
(virsmas)
| 5 778 [[kelvins|K]]<ref name=nssdc/>
|-
| Temperatūra
([[Saules vainags|Saules vainaga]])
| ~5{{E|6}} K

|-
| Temperatūra
(kodola)
| ~15,7{{E|6}} K<ref name=nssdc/>
|-
| [[Starjauda]] (Lsol)
| 3,846{{E|26}} [[wats|W]]<ref name=nssdc/>
~3,75{{E|28}} [[lūmenss|lm]]
|-
| Vidējais enerģētiskais spožums (Isol)
| 2,009{{E|7}} W m−2 sr−1
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Rotācijas raksturojums'''
|-
| [[Slīpums]]
| 7,25°<ref name=nssdc/>
(pret [[ekliptika|ekliptiku]])
67,23°
(pret [[Piena Ceļš|galaktikas]] ekvatora plakni)
|-
| [[Rektascensija]]
(Ziemeļpola)<ref name="iau-iag">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hnsky.org/iau-iag.htm|title= Report Of The IAU/IAG Working Group On Cartographic Coordinates And Rotational Elements Of The Planets And Satellites: 2000|accessdate= 2006-03-22|first= P. K.|last= Seidelmann|author2= V. K. Abalakin|author3= M. Bursa|author4= M. E. Davies|author5= C. de Bergh|author6= J. H. Lieske|author7= J. Oberst|author8= J. L. Simon|author9= E. M. Standish|author10= P. Stooke|author11= P. C. Thomas|year= 2000|archive-date= 2011-08-10|archive-url= https://www.webcitation.org/60qCIcHwA?url=http://www.hnsky.org/iau-iag.htm}}</ref>
| 286,13°
19 h 4 min 30 s
|-
| [[Deklinācija (astronomijā)|Deklinācija]]
(Ziemeļpola)
| +63,87°
63°52' Ziemeļi
|-
| Sideriskais [[rotācijas periods]]
(16° platuma grādos)
| 25,38 dienas<ref name=nssdc/>
25 d 9 h 7 min 13 s<ref name="iau-iag"/>
|-
| (uz ekavtora)
| 25,05 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| (polos)
| 34,3 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| Rotācijas ātrums
(uz ekvatora)
| 7,284{{E|3}} km/h
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fotosfēras sastāvs (pēc masas)'''
|-
|  [[ūdeņradis]]
|  73,46%<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | title=The Sun's Vital Statistics | work=Stanford Solar Center | accessdate=2008-07-29}}, citing
{{Grāmatas atsauce | last = Eddy | first = John | authorlink = | coauthors = | title = A New Sun: The Solar Results From Skylab | publisher = NASA SP-402 | date = 1979 | location = Washington, D.C | pages = 37 | url = http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | doi = | id = | isbn =}}</ref>
|-
|  [[hēlijs]]
|  24,85%
|-
|  [[skābeklis]]
|   0,77%
|-
|  [[ogleklis]]
|   0,29%
|-
|  [[dzelzs]]
|   0,16%
|-
|  [[sērs]]
|   0,12%
|-
|  [[neons]]
|   0,12%
|-
|  [[slāpeklis]]
|   0,09%
|-
|  [[silīcijs]]
|   0,07%
|-
|  [[magnijs]]
|   0,05%
|}

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Galibjē pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Galibier.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Alpi#Francija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 45.064 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.408 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Dofinē Alpi]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Cardinals from Italy|Kardināli no Itālijas}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''JPMorgan Chase & Co''
| Logo                = <br />
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/jpm.html JPM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = [[1799]]. gadā kā ''Bank of the Manhattan Company''
| Sēdeklis            = [[Parka avēnija]] 270, [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Vadība              = Džeimss Daimons (''James Dimon'')
| Darbinieku_skaits   = 250 000 (2018)
| Apgrozījums         = {{Increase}} 99,624 miljardi USD (2017)
| Aktīvi              = {{Increase}} 2,534 triljoni USD (2017)
| Peļņa               = {{Increase}} 8,3 miljardi USD (2017)
| Nozare              = Finanses un apdrošināšana
| Produkti            = Finanšu pakalpojumi un investīcijas
| Mājaslapa           = {{url|www.jpmorganchase.com}}
}}
'''''JPMorgan Chase & Co''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bāzēta multinacionāla investīciju banka un finanšu pakalpojumu uzņēmums. Sevišķi spēcīga banka ir aktīvu pārvaldīšanā un privāto kapitālieguldījum jomā. ''JPMorgan Chase'' pārvaldībā esošais [[hedžfonds]] ir lielākais ASV. Pēc 2017. gada datiem tā ar 2,534 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lieliem aktīviem ir lielākā banka ASV un sestā lielākā banka pasaulē.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.relbanks.com/top-us-banks/assets|title=The Largest Banks in the United States|website=www.relbanks.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem tā ir vērtīgākā banka pasaulē pēc tirgus kapitalizācijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://banksdaily.com/topbanks/World/market-cap-2018.html|title=Top 50 Banks in the World 2018 ranked by market capitalization|website=banksdaily.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem visā pasaulē tajā strādā ap 250 000 darbinieku.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Missing''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3714221569/weekend/|title=Missing (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|17}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1982|2|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = ''[[PolyGram Pictures]]''
| operators = [[Rikardo Aronovičs]]
| oriģinālnos = ''Missing''
| mūzika = [[Vangelis]]
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Melānija Meirona]]
* [[Džons Šejs]]
* [[Tina Romero]]
| scenārijs = * Kosts Gavrs
* [[Donalds Stjuarts]]
| producents = * [[Edvards Lūiss]]
* [[Mildreda Lūisa]]
| režisors = [[Kosts Gavrs]]
| žanrs = biogrāfija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Missing 1982 film.jpg
| imdb =
}}'''''Missing''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenāriju autoriem ir [[Kosts Gavrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Sisija Speiseka]], [[Melānija Meirona]], [[Džons Šejs]] un [[Tina Romero]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Hausers|Tomasa Hausera]] 1978. gada grāmatas ''The Execution of Charles Horman: An American Sacrifice''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džeiks Veslijs Rodžerss
| Vārds_orig = ''Jake Wesley Rogers''
| Attēls = Jake Wesley Rogers 02 11 2019 -5 (46285473155) (Cropped).png
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1996|12|19}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Misūri (štats)|Springfīlda (Misūri)}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]] un [[Komponists|dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]]
| Gadi = 2012—pašlaik
| Izdevējkompānija = [[WarnerMedia|Warner Records]]
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|www.jakewesleyrogers.com}}
| Dzimums = V
}}
'''Džeiks Veslijs Rodžerss''' ({{val|en|Jake Wesley Rogers}}; dzimis {{dat|1996|12|19}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[dziedātājs]] un [[Komponists|dziesmu autors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://musicmecca.org/mms-presents-an-interview-with-jake-wesley-rogers/|title=An Interview with Nashville Pop Artist Jake Wesley Rogers & Look Into His Latest Release, 'Spiritual'|website=Music Mecca|date={{dat|2019|07|20||bez}}|accessdate={{dat|2021|06|07||bez}}|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elens Džonsons
 |          attēls = Allen Johnson 2007.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elens Džonsons 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Elens Kenets Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|3|1}}
 |         dz_viet = [[Vašingtona]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Kērtiss Freijs
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 12,92 s
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 52,00 s
 |           PR2_d = 400 m/b
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elens Kenets Džonsons''' ({{val|en|Allen Kenneth Johnson}}; dzimis {{dat|1971|3|1}} [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], kas startēja [[110 m barjerskrējiens|110 m barjersprinta]] distancē. Ir piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]]), vienās no tām — 1996. gadā Atlantā — izcīnīja zelta medaļu. [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] E. Džonsons ir izcīnījis četras zelta medaļas un vienu bronzu, bet Pasaules čempionātos telpās — trīs zelta medaļas un vienu sudrabu. Studiju laikā universitātē viņš sekmīgi startēja arī [[augstlēkšana|augstlēkšanā]], [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[desmitcīņa|desmitcīņā]]. Septiņas reizes ir uzstādījis sezonas labāko rezultātu pasaulē. 2010. gadā beidzis profesionāļa karjeru.

sentences:
19. gadsimta beigās]]
'''Arheoloģija''' ({{val|el|ἀρχαῖος}} (''arhaīos'') — ‘sens’; {{gree|-λογία}} (''-logiā'') — ‘mācība’) ir [[vēstures zinātne]]s nozare, kas pēta [[vēsture|vēsturi]], izmantojot lietiskos [[vēstures avoti|vēstures avotus]] — [[arheoloģiskie pieminekļi|arheoloģiskos pieminekļus]] ([[senlieta]]s, senās [[celtne]]s, [[apbedījumi|apbedījumus]]). Šīs liecības parasti iegūst [[arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]]. Kaut gan pirmie arheoloģiskie izrakumi izdarīti tālā senatnē ([[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtā p.m.ē.]]), par zinātni arheoloģija izveidojās tikai [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās un [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Sofija Vergara
 | vārds_orig              = ''Sofía Vergara''
 | attēls                  = Sofía Vergara 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Sofija Vergara 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1972|7|10}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Kolumbija|Barankila}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, komiķe, modele, TV raidījumu vadītāja
 | darbības gadi           = 1995—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Sofija Margarita Vergara Vergara''' ({{val|es|Sofía Margarita Vergara Vergara}}; dzimusi {{dat|1972|7|10}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.elheraldo.co/tendencias/entre-pitufos-mexicanos-sof-a-vergara-celebr-sus-39-a-os-29008 |title=Entre pitufos mexicanos, Sofía Vergara celebró sus 39 años / Among Mexican Smurfs, Sofia Vergara celebrated her 39 years |date=July 11, 2011 |work=[[El Heraldo (Colombia)|El Heraldo]] |language=Spanish |accessdate=September 17, 2011 |quote=Sofía Margarita Vergara Vergara nació el 10 de julio de 1972 en Barranquilla. / Sofía Margarita Vergara Vergara was born on July 10, 1972 in Barranquilla. |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120407025812/http://www.elheraldo.co/tendencias/entre-pitufos-mexicanos-sof-a-vergara-celebr-sus-39-a-os-29008 |archivedate={{dat|2012|04|07||bez}} }}</ref> ir kolumbiešu aktrise, komiķe, TV raidījumu vadītāja un modele.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ingrīda Verbele-Barkāne
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1948|1|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints, barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Imants Gailis
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ingrīda Verbele-Barkāne''' (dzimusi {{dat|1948|1|18}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēte]], startējusi sprinta un barjersprinta distancēs.

sentences: '''Rutes grāmata''' ({{val-he|מגילת רות}}, ''Megilath Ruth'') ir ebreju [[Tanaha]]s un kristiešu [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata. Rutes grāmatu veido četras nodaļas. Vecajā Derībā tā ir vēsturiskā grāmata starp [[Soģu grāmata|Soģu grāmatu]] un [[Samuēla pirmā grāmata|Samuēla pirmo grāmatu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences:
stacijas]]
 [[Sausās ielejas|Sausajās ielejās]]]]
'''Zilais ledus''' ir [[ledājs|ledāju]] apgabali [[Antarktīda|Antarktīdā]], kuros [[ledus]] nav klāts ar [[sniegs|sniegu]]. Sniegs šajos apvidos neuzkrājas [[vējš|vēja]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimācijas]] ietekmē.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sunday Bloody Sunday''
| operators =
| attēls = Sundaybloodysunday.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Šlesindžers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenda Džeksone]]
* [[Pīters Finčs]]
* [[Marijs Heds]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sunday Bloody Sunday''
| studija = ''Vectia''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|7|1}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sunday Bloody Sunday''''' ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Šlesindžers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenda Džeksone]], [[Pīters Finčs]], [[Marijs Heds]] un [[Pegija Eškrofta]].

sentences:
]]
'''Izgāztuve''' jeb '''atkritumu poligons''' ir nodalīta teritorija, kur noglabā, šķiro un apstrādā [[atkritumi|atkritumus]]. Atkritumu poligoni veicina [[klimata pārmaiņas]], jo atkritumiem pūstot rodas [[Metāns|metāna gāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 8. klasei|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/200846-geografija_8_klasei.html}}</ref>

sentences: Šī kategorija satur rakstus par [[Arhipelāgs|arhipelāgiem]], kas atrodas Fidži teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuldīga
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kuldiga bridge.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ķieģeļu tilts pār Ventu
 | image_flag               = Flag of Kuldīga.svg
 | flag_link                = Kuldīgas karogs
 | image_shield             = Kuldiga_COA.svg
 | shield_link              = Kuldīgas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =56  | latm =58  | lats =07  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =18  | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Kuldīgas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1378. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Goldingen}}
 | area_total_km2           = 13
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Kuldīga}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3301
LV-3302
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kuldiga.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Hirša indekss''' (jeb h-indekss vai Hirša faktors) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda [[Autors|autora]] produktivitāti un kvalitāti, balstoties uz autoru darbu citēšanu. Pašlaik tas iegūst arvien plašāku starptautisku ievērību [[Zinātnieks|zinātnieku]] pasaulē kā viens no objektīvākajiem starptautiskā zinātniskā pienesuma indikatoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |title=J. E. Hirsch: An index to quantify an individual’s scientific research output |access-date={{dat|2008|09|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091220233616/http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |archivedate={{dat|2009|12|20||bez}} }}</ref><ref>[http://www.b-i-t-online.de/archiv/2006-04/fach3.htm Der Hirschfaktor - ein neuer "Stern" am bibliometrischen Indikatorenhimmel]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Alyosha
|          Attēls = Alyosha.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Olena Kučera
|      Pseidonīms = Alyosha
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Olena Kučera''' ({{val|uk|Олена Кучер}}; dzimusi {{dat|1986|5|14}} [[Padomju Savienība|PSRS]]), plašāk pazīstama kā '''Alyosha''', ir ukraiņu popmūziķe.

sentences:
{{Pašgājējartilērijas infokaste
|      nosaukums= TKD
|        attēls= TKD 1.jpg
|    virsraksts=
|        valsts= {{POL}}
|         kgads= [[1932. gads]]
|      razosana= 1932. - 1937. gads
|      daudzums= 4
|     brunojuma= 1932. - 1939. gads
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 3,26 m
|       platums= 1,80 m
|      augstums= 1,24 m
|          masa= 3,1 t
|        bruņas= 4 - 10 mm
|     primārais= 47 mm lielgabals wz.25 "Pocisk"
|   sekundārais=
|       dzinējs= Polski Fiat 1228
| dzinēja_jauda=
|ātrums_uz ceļa= 42 km/h
| zs_koeficents= 14,8 zs/t
|maks. attālums= 220 km
}}
'''TKD''' ({{val|pl|czolg TK uzbrojony w dzialko}}), tulkojumā — "TK klases tanks, bruņots ar lielgabalu" bija [[Polija]]s pašgājējartilērijas iekārta (PAI) izveidota uz tanketes [[TKS]] bāzes. Kopā tika izveidotas 4 tanketes, kas piedalījās kaujās pie [[Varšava]]s 1939. gadā.

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|Jēzu Kristu nodevušo apustuli Jūdu|citu apustuli Jūdu|apustulis Tadejs}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Angnēta Feltskūga
|      Vārds_orig = ''Agnetha Fältskog''
|          Attēls = Agnetha Fältskog 2013-07-22 002.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Angnēta Feltskūga 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|04|5}}<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |title=Angnētas biogrāfija |access-date={{dat|2014|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141019094422/http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |archivedate={{dat|2014|10|19||bez}} }}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Jenšēpinga}}<ref name="bio"/>
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[eiropops]], [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[rokmūzika]], orķestrālais pops
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs|Dziedātāja]], [[komponists|komponiste]]
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ērģeles]]
|            Gadi = 1967—1988, 2004—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Polar Music, Cupol, CBS Records, [[Warner Bros. Records|Warner]], [[Universal Music Group]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Bjērns Ulveuss]], [[Gērijs Bārlovs]]
|           Mlapa = {{url|http://www.agnetha.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Cutlass''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = īsfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Goldija Hona]]
| producents               = [[Kevins Činojs]]
| scenārija autors         = Keita Hadsone
| galvenajās lomās         =
* [[Virdžīnija Madsena]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Dakota Faninga]]
| mūzika                   = [[Skots Hārdkiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|10|16||bez}}
| ilgums                   = 16 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Cutlass''''' ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisores ir [[Keita Hadsone]] un [[Goldija Hona]]. Galvenās lomas atveido [[Virdžīnija Madsena]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Dakota Faninga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|16||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Angilja]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences: '''5. marts''' ir gada 64. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 301 diena.

sentences:
== Now Commons ==
{{NowCommons|Aizpute Roman Catholic Church.jpg}}

sentences:
[[File:Kali.png|thumb|[[Dēmons]] Kali vicina [[zobens|zobenu]] ]]
'''Kali Juga''' ([[Dēvanāgarī]]: {{lang|sa|कलियुग}}, demona Kali laikmets) [[hinduisms|hinduismā]] ir pašreizējā un pēdējā no jugām (laikmetiem), kas veido vienu radīšanas ciklu. Ciklā ietilpst [[Satja Juga]], [[Treta Juga]] un [[Dvapara Juga]]. Kali Juga ilgst 432 000 gadus un tai raksturīgs ļaunums, nelaimes un sabiedrības degradācija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists
| attēls                   = Beverly Hills Cop.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Mārtins Brests]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         = [[Daniels Petrijs jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Liza Eilbahere]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''
* ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|12|1|Losandželosas pirmizrāde|1984|12|5|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518083543/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|316,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop.htm|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 2]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists''' ({{val|en|Beverly Hills Cop}}) ir 1984. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Mārtins Brests]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Džons Eštons]], [[Liza Eilbahere]] un [[Ronijs Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|12|1||bez}} Losandželosā. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 1987. gada filma "[[Beverlihilsas policists 2]]" un 1994. gada filma "[[Beverlihilsas policists 3]]".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Janka Kupala
|     vārds_orig    = ''Янка Купала''
|         attēls    = Yanka Kupala.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1882
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = Vjazinka, [[Minskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Maladzječnas rajons]], [[Minskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 28
|        m_vieta    = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un publicists
|rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda]]
|        periods    = 1903—1940
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[neoromantisms]], [[simbolisms]], [[socreālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Artūrs Kaminskis
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Ilūkstes apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] <br /> (tagad {{LVA}})
|              m_gads = 2003
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{LVA}}, [[Rīga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{LVA}}
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        nodarbošanās = [[luterisms|luterāņu]] mācītājs, [[teoloģija|teologs]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Heinrihs Lākmanis''' ({{val|de|Karl Heinrich Laakmann}}; 1892—1955) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vēsturnieks]].

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Kicune''' ({{val-ja|狐}}) ir [[Japāna|japāņu]] vārds, kas nozīmē [[lapsa]]. Lapsas ir plaši izplatīts tēls japāņu [[folklora|folklorā]]; šādā kontektā ''kicune'' parasti ir attiecināms uz tām. Stāstos tās tiek attēlotas kā viltīgas būtnes un apveltītas ar [[burvestība|burvju spējām]], kas palielinās reizē ar tās vecumu un gudrību. Viena no galvenajām burvestībām ir to spēja pārvērsties [[cilvēks|cilvēka]] izskatā. Daudzos stāstos tiek stāstīts, kā kicunes izmanto šo spēju, lai apmānītu citus, bet ir arī stāsti, kur tās tiek attēlotas kā taisnības aizstāves, draudzenes, mīļākās un sievas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|             name = ''Baskin-Robbins''
|             logo = Baskin-Robbins logo.svg
|        logo_size = 150px
|            image = File:BaskinRobbinsMelrose.jpg
|       image_size = 250px
|    image_caption = ''Baskin-Robbins'' restorāns [[Losandželosa|Losandželosā]]
|             type = [[meitasuzņēmums]]
|       foundation = 1945. gadā, [[Glendeila (Kalifornija)|Glendeilā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], {{USA}}
|          founder = [[Bērts Beiskins]] (''Burt Baskin'')
[[Ērvs Robinss]] (''Irv Robbins'')
|    location_city = 130 ''Royall Street'', [[Kentona]], [[Masačūsetsa]]
| location_country = {{USA}}
|      area_served = vispasaules
|         industry = [[pārtikas rūpniecība]]
|       key_people = Naigels Treviss (''Nigel Travis'') (priekšsēdētājs un izpilddirektors)
|         products = [[saldējums]],
[[aukstie dzērieni]],
[[saldējuma kūka]]s,
[[saldētie produkti]]
|           parent = ''[[Dunkin' Brands]]''
|         homepage = {{URL|baskinrobbins.com}}
}}

sentences:
]]
{{Citas nozīmes|augšanas veidu|Koks (nozīmju atdalīšana)|Koks}}
'''Koki''' ir daudzgadīgi [[augi]] ar vienu galveno [[Stumbrs|stumbru]].<ref>Bumbure M., Jaudzeme V., Muižarāja E., Pētersone A. Augu morfoloģija un anatomija. Rīga, 1967.</ref>Tas ir viens no augu augšanas veidiem. Botānikas nozari, kas pētī kokaugus, sauc par [[dendroloģija|dendroloģiju]], un šīs nozares zinātniekus — par dendrologiem. Meistarus, kuri veido koku vainagus un koku stādījumus, sauc par [[Arboristika|arboristiem]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Eduards Volters
| vārds_orig = Eduard Wolter
| attēls = volteris1927.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1856
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1941
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Maskavas Universitāte]] un [[Harkivas Universitāte]]
| zinātne = [[balti|baltu]] [[valodniecība]], [[folklora]], [[etnogrāfija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{Sporta infokaste
|nosaukums   = Ūdenspolo
|attēls      = WaterPolo.JPG
|att_izm     = 220px
|apraksts    = Grieķijas un Ungārijas izlašu ūdenspolo spēle
|savienība   = [[FINA]]
|iesauka     =
|pirmais     = 1870
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    =
|komanda     = 7 spēlētāji (6 laukuma, 1 vārtsargs)
|jdzimums    = nē
|kategorijas = Ūdenssports
|ekipējums   =
|vieta       =
|novecojis   =
|olimpisks   = Vīrieši kopš [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]<br />Sievietes kopš [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]]
}}
'''Ūdenspolo''' ir komandu ūdens [[sports|sporta]] veids. Katrā komandā baseinā vienlaicīgi var atrasties seši laukuma spēlētāji un viens vārtsargs. Par uzvarētāju atzīst to komandu, kura pretinieku vārtu tīklā iemet visvairāk bumbas. Ūdenspolo ir līdzīgs [[rokasbumba]]i, kas tiek spēlēta hallē. Spēle ilgst četrus periodus, kuru ilgumi atšķiras: [[olimpiskās spēles|olimpiskajās spēlēs]] tie ilgst 8 minūtes, vēl tie var būt 10, 7, 6 vai 5 minūtes ilgi. Viesu komanda parasti valkā zilas cepures ar spēlētāju numuriem, mājinieki valkā baltas cepures (kaut arī pašlaik tiek atļautas jebkuras citas kontrastējošas krāsas cepures) ar spēlētāju numuriem, abi vārtsargi spēlē ar sarkanām cepurēm ar numuru "1". Katra komanda var mainīt spēlētājus, kamēr viņu rīcībā ir bumba.

sentences: {{cita nozīme|augļiem|plūmju ģints kokiem|ķirši (koki)}}

sentences: '''Pāvilostas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 49 [[iela]]s [[Pāvilosta|Pāvilostā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Pāvilosta, Dienvidkurzemes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pega
| native_name    = {{gree|Πηγαί}}
| image          = Τείχη Αρχαίων Παγών 0351.jpg
| image_size     =
| caption        = Pegas aizsargmūra fragments
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 05| lats = 00| latNS = N
| longd = 23| longm = 11| longs = 18| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Pega''' ({{val|grc|Πηγαί}}) jeb '''Paga''' ({{val|grc|Παγαί}}) bija sena nocietināta tirdzniecības pilsēta ar ostu [[Megarīda|Megarīdā]] pie [[Alkionas līcis|Alkionas līča]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa) [[Olmijas rags|Olmijas raga]] austrumu pusē, 120 [[Stadijs|stadijus]] uz ziemeļrietumiem no [[Megāra]]s, pēc kuras tā bija otrā svarīgākā pilsēta valstī. Pēc epigrāfiskām ziņām pilsētas drupas atrodas uz paugura [[Alepohoriona]]s ciema teritorijā, 20 km uz ziemeļrietumiem no Megāras, [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Biologists by country|Biologi pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ciconia nigra 3 (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums = [[Melnais stārķis|Melnie stārķi]] (''Ciconia nigra'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Aequornithes
|  virskārta_lv = Ūdensputnu klada
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|      binomial = Ciconiidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1840)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Stārķu dzimta''' (''Ciconiidae'') ir vienīgā [[stārķveidīgie|stārķveidīgo kārtas]] (''Ciconiiformes'') dzimta. Tā apvieno 19 [[suga]]s, kuras iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/storks/ World Bird List: Storks, frigatebirds, boobies, cormorants, darters, 2020]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Ciconiiformes/26332 |title=Ciconiidae |access-date={{dat|2011|03|24||bez}} |archive-date={{dat|2017|07|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170714182226/http://tolweb.org/Ciconiiformes/26332 }}</ref>

sentences: '''Deitērijs''' ({{val|el|deuteros}} — otrais, otrējais) jeb '''smagais ūdeņradis''' ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] otrs stabilais [[izotops]]. Deitērija apzīmējums ir '''2H''' vai '''D'''. Deitērija [[atoma kodols]] ([[deitrons]]) sastāv no viena [[protons|protona]] un viena [[neitrons|neitrona]]. Dabiskais ūdeņradis satur 0,0147% deitērija.

sentences:
{{Gadu kategoriju galvene|decade=810}}
{{Commonscat|810s}}

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Štuthofas koncentrācijas nometne
| image        = Barracks at Stutthof after liberation.jpg
| image size   = 250px
| caption      = Štuthofas koncentrācijas nometnes barakas pēc kara beigām 1945. gada maijā.
| map          = Polija
| map alt      =
| map caption  =
| latd = 54 | latm = 19| lats = 44| latNS = N
| longd= 19 | longm= 09| longs= 14 | longEW= E
| coordinates type    = type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names  =
| known for    =
| location     =
| built by     =
| operated by  = [[Trešais Reihs]]
| commandant   =
| in operation = 1939. gada 2.septembris — 1945. gada 9.maijs
| gas chambers =
| prisoner type= poļi, ebreji, un dažādu tautību politieslodzītie
| inmates      = 110 000
| killed       = 63 000 - 65 000 (ieskaitot 28 000 ebrejus)
| liberated by = [[Sarkanā Armija]]
| notable inmates = [[Konstantīns Čakste]], [[Ludvigs Sēja]], [[Vilis Pāvulāns]], [[Bruno Kalniņš]], [[Bernhards Einbergs]]
| notable books   =
| website      =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eiselmērs
|attēls=Houtribdijk.jpg
|paraksts=Eiselmēru un [[Markermērs|Markermēru]] atdalošais dambis
|karte=Zuiderzeewerke.png
|map = Nīderlande
| plat_d=52 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=5 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1100
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=5,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0
|valstis=[[Nīderlande]], [[Vācija]],
([[Reina]]s baseinā arī:
[[Austrija]], [[Lihtenšteina]], [[Šveice]],
[[Francija]], [[Luksemburga]], [[Beļģija]])
|pilsētas=[[Amsterdama]], [[Almere]]
}}
'''Eiselmērs''' ({{val|nl|IJsselmeer}}) ir sekls mākslīgs saldūdens [[ezers]] [[Nīderlande]]s ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|197|Eiselmēras līcis}}</ref> Izveidots 1932. gadā, kad no [[Ziemeļjūra]]s tika atdalīta [[Zeiderzē]] iekšzemes jūra. Tika izveidots 90 metrus plats un 29 kilometrus garš dambis, uz kura izbūvēta autostrāde A7. Eiselmērs caur [[Ketelmērs|Ketelmēru]] barojas no [[Reina]]s attekas [[Eisela]]s. 1975. gadā Eiselmēra dienvidaustrumu daļā ar dambi tika nodalīts [[Markermērs]], kas tagad ir hidroloģiski patstāvīga ūdenstilpe.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Nerr0878.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Asterozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Asteroidea
|         klase_lv = Jūras zvaigznes
|         binomial = Asteroidea
|      iedalījums  = 7 kārtas:
* ''[[Brisingida]]''
* ''[[Forcipulatida]]''
* ''[[Paxillosida]]''
* ''[[Notomyotida]]''
* ''[[Spinulosida]]''
* ''[[Valvatida]]''
* ''[[Velatida]]''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
Lietuvā]]
'''Krusts''' ir ģeometriska figūra, kas sastāv no divām [[līnija|līnijām]] (vai citām vienkāršām figūrām, piemēram, [[taisnstūris|taisnstūriem]]), kas viena otru šķērso (parasti 90° leņķī). Vismaz vienai no krustu veidojošām līnijām jādalās uz pusēm un tās parasti novietotas vertikāli vai horizontāli. Ir pazīstami arī daudzi citi krusta varianti. Krusts ir ļoti sens [[simbols]], tas izmantots daudzās [[reliģija|reliģijās]]. Mūsdienās krusts tiek uzskatīts par [[kristietība]]s simbolu, jo [[Jēzus Kristus]], saskaņā ar [[Jaunā Derība|Jaunajā Derībā]] un pirmo gadsimtu romiešu un grieķu vēsturnieku rakstīto, tika sists krustā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunuzceltā Durbes stacijas ēka 1938. gadā.
| source         = [http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/p_001_kuva1938n201{{!}}article:DIVL355|issueType:P Durbei jauna stacijas ēka. Kurzemes vārds, Nr. 201, 06.09.1938.]
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{Commonscat|Geography of Grenada|Grenādas ģeogrāfija}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vikipēdijas piemineklis
|native_name   =
|image         = Wikipedia Monument 4 cropped.jpg
|caption       = Statuja
|map_image     = Polija
|map_text      =
|latd  = 52|latm  = 20|lats  = 57.5|latNS  = N
|longd = 14|longm = 33|longs = 37.3|longEW = E
|location      = {{vieta|Polija|Slubice}}
|designer      = Mihrans Hakobajans
|type          =
|material      =
|length        = 60 cm
|width         = 60 cm
|height        = 170 cm
|begin         =
|complete      = 2014
|open          = {{dat|2014|10|22|N|bez}}
|dedicated_to  = [[Vikipēdija]]s papildinātājiem
|extra         =
}}
'''Vikipēdijas piemineklis''' ({{val|pl|Pomnik Wikipedii}}) ir statuja, kas veltīta [[Vikipēdija]]s papildinātājiem. Tā atrodas [[Polija]]s pilsētas [[Slubice]]s centrālajā laukumā ''Plac Frankfurcki''. Šis ir pirmais Vikipēdijai veltītais piemineklis pasaulē.<ref name=PR>{{Tīmekļa atsauce|title=Poland to unveil world's first Wikipedia monument|url=http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument|publisher=Polskie Radio|accessdate=9 October 2014|archive-date={{dat|2018|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180618053900/http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument}}</ref>

sentences:
'''Atipiskā pneimonija''' ir [[pneimonija]]s paveids, ko visbiežāk izraisa [[Prokarioti|mikoplazmas]], [[hlamīdija]]s un [[legionella]]s<ref>[https://www.doctus.lv/2007/9/sadzive-ieguta-pneimonija-i-dala Sadzīvē iegūta pneimonija. I daļa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200207111043/https://www.doctus.lv/2007/9/sadzive-ieguta-pneimonija-i-dala |date={{dat|2020|02|07||bez}} }} Mazjānis I., Tirāns E., Leimane V., Krūmiņa A., Sīmanis R. "Doctus", Septembris 2007</ref> un citas baktērijas.
Atipiskas pneimonijas var izraisīt arī [[sēnītes]], [[protozoji]] un [[vīrusi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakā māja uz riteņiem
| operators =
| attēls = Rv-movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Berijs Zonnenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Robins Viljamss]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Kristīna Čenoveta]]
* [[JoJo]]
* [[Džošs Hatčersons]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''RV''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|4|28}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|87,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl510625281/|title=RV |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Trakā māja uz riteņiem"''' ({{Val|en|RV}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Berijs Zonnenfīlds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Robins Viljamss]], [[Džefs Denjelss]], [[Šerila Hainsa]], [[Kristīna Čenoveta]], [[JoJo]] un [[Džošs Hatčersons]].

sentences: '''Golden Hammer''' ir sadarbībā ar Latvijas Reklāmas asociāciju rīkots starptautisks reklāmas festivāls, kas notiek katru gadu un pulcē reklāmas profesionāļus no Baltijas un citām Eiropas valstīm.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences: '''Interneta portāls''' ir [[Vispasaules tīmeklis|Vispasaules tīmekļa]] [[tīmekļa vietne|vietne]] vai ar vienu [[domēna vārds|domēna vārdu]] apvienots vietņu kopums, kas piedāvā dažādus interaktīvos interneta pakalpojumus. Vārds "portāls" ir cēlies no [[arhitektūra]]s termina un nozīmē "galvenā ieeja".

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Tuvalu]]
[[Kategorija:Tuvalu]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ej un skaties
| operators =
| attēls = Come and See (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Elems Kļimovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aleksejs Kravčenko]]
* [[Olga Mironova]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ідзі і глядзі''
| studija = * ''[[Belarusfilm]]''
* ''[[Mosfilm]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sovexportfilm]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1985|7|9|Maskava}}
| ilgums = 142 minūtes
| valsts = {{USSR}}
| valoda = * [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0091251/|title=Come and See (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ej un skaties"''' ({{Val|be|Ідзі і глядзі}}) ir 1985. gada [[Baltkrievijas PSR]] pretkara filma, kuras režisors ir [[Elems Kļimovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksejs Kravčenko]] un [[Olga Mironova]]. Vācu armijas majora lomu attēlo latviešu aktieris [[Viktors Lorencs]]. Filmas scenārija autori ir Kļimovs un [[Aless Adamovičs]], uz kura 1971. gada romāna ''Khatyn'' un 1977. gada memuāriem ''Ya iz ognennoy derevni'' tā ir balstīta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.criterion.com/current/posts/7006-read-and-see-ales-adamovich-and-literature-out-of-fire|title=Read and See: Ales Adamovich and Literature out of Fire|last=Mort|first=Valzhyna|website=The Criterion Collection|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Kings and the Pawns: Collaboration in Byelorussia during World War II|url=https://books.google.lv/books?id=JCbNmF3iXP0C&dq=%22The+stories+of+survivors+from+the+burned+villages+were+collected+in+the+1970s+by+three+Byelorussian+writers,+Ales'+Adamovich,+Janka+Bryl',+and+Vladimir+Kolesnik+and+published+as+a+book+in+Russian+and+Byelorussian+under+the+title+Ya+iz+ognennoj+Derevni+...%5BI+am+from+the+fiery+village%5D.+See+Adamovich+et+al.,+Ya+iz+ognennoj+Derevni+...+(Minsk,+1977&pg=PA321&redir_esc=y#v=onepage&q=%22The%20stories%20of%20survivors%20from%20the%20burned%20villages%20were%20collected%20in%20the%201970s%20by%20three%20Byelorussian%20writers,%20Ales'%20Adamovich,%20Janka%20Bryl',%20and%20Vladimir%20Kolesnik%20and%20published%20as%20a%20book%20in%20Russian%20and%20Byelorussian%20under%20the%20title%20Ya%20iz%20ognennoj%20Derevni%20...%5BI%20am%20from%20the%20fiery%20village%5D.%20See%20Adamovich%20et%20al.,%20Ya%20iz%20ognennoj%20Derevni%20...%20(Minsk,%201977&f=false|publisher=Berghahn Books|date=2011-03-01|isbn=978-0-85745-043-2|first=Leonid|last=Rein}}</ref> Kļimovs astoņus gadus cīnījās ar padomju varas iestāžu cenzūru, pirms uzņēma filmu pilnībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aif.ru/culture/21267|title=«Иди и смотри»: съемки превратились для Элема Климова в борьбу с цензурой|last=Мурзина|first=Марина|website=AiF|access-date=2023-03-24|date=2010-10-19|language=ru}}</ref>

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{Coord|0|N|180|W|display=title}}
[[File:International Date Line.png|thumb|Datuma maiņas līnija]]
'''Datuma maiņas līnija''' ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], iedomāta līnija uz [[Zeme]]s virsas, kas iet no [[ziemeļpols|ziemeļpola]] līdz [[dienvidpols|dienvidpolam]]. Šajā vietā jaunais [[datums]] robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° [[Ģeogrāfiskais garums|meridiānam]] (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānam]] un to šķērsojot, mainās datums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Hard Rock Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 115 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Maiami "Dolphins"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1987—pašlaik)
[[Floridas "Marlins"]] ([[Augstākā beisbola līga|MLB]]) (1993—2011)
[[Maiami Masters|Miami Open]] (teniss) (2019—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball = 64 767
| cap_other_label = Teniss
| cap_other = 14 000
| embedded =
| website = {{URL|http://hardrockstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 25
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = 200127-H-PX819-0092.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Florida|Maiamigārdensa}}
| map_type = Maiami
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 57
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|1987|8|16||bez}}
| built = 1985—1987
| broke_ground = {{dat|1985|12|1||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 29
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 20
| longm = 14
| longd = 80
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Hard Rock Stadium''''' ir [[stadions]] [[Maiamigārdensa|Maiamigārdensā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Maiami "Dolphins"]].

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņam veltīts sienas gleznojums - ēka Valmierā Tērbatas ielā 4. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
" (angliski)]]
'''Fermioni''' (no itāļu fiziķa [[Enriko Fermi]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar pusveselu [[spins|spina]] vērtību. Fermioni pakļaujas [[Fermi—Diraka statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā [[kvants|kvantu]] stāvoklī var atrasties tikai viena daļiņa. Tādēļ fermionus dažkārt sauc arī par "matērijas daļiņām". No nepāra skaita fermioniem sastāvoša kvantu sistēma kopumā arī ir fermions. Vienkāršoti runājot, no fermioniem sastāv [[matērija]], bet [[bozoni]] ir [[Mijiedarbība|fundamentālās mijiedarbību]] pārnesēji.

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Tour de France|Posmu uzvaretaji]]

sentences:
s takelāža]]
[[File:Schema-Stehendes-Gut.png|thumb|Stāvošā takelāža uz slupa.<br>
Atslēga:
1. Priekšgala štaga
2. Vants
3. (Šķēršļi)
4. Pakaļgala štaga
5. Iekšējā priekšgala štaga
6. Sānu atsaite
7. (Bomis)
8. Bakštagas]]
'''Takelāža''' ({{val|de|Takelage}}) — kuģu (parasti buru kuģu) trošu, virvju, ķēžu, bloku un citu ierīču kopums. Takelāžu izmanto [[rangouts|rangouta]] (virsklāja konstrukciju, piemēram, [[masts|mastu]]) nostiprināšanai, [[buras|buru]] pacelšanai, nolaišanai un vadīšanai; dažādu kravu celšanai un citiem nolūkiem.

sentences: '''Zīds''' ir [[audums]], ko iegūst no [[zīdtauriņš|zīdtauriņu]] [[kāpurs|kāpura]] ({{val-la|Bombyx mori}}) [[kūniņa|kūniņu]] izdalījumu savērptiem [[diegs|diegiem]]. Zīda iegūšanas tehnoloģiju izgudroja [[Senā Ķīna|Senajā Ķīnā]] pirms 3000. gada p. m. ē.

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| 20
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| 30
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| 40
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| 50
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| 60
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| 70
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| 80
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| 90
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| 10
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| 11
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| 12
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| 13
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| 14
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| 15
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| 16
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| 17
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| 18
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| 19
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| 20
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| 21
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| 22
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 22
| .
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| 23
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| 24
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| 25
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| 26
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| 27
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| 28
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| 29
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| 30
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| 31
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| 32
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| 33
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| 34
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| 35
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| 37
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| 38
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| 39
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| 40
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| 41
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| 42
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| 43
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| 44
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| 45
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| 46
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| 47
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| 48
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| 50
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| 51
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| 52
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| 53
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Clark's Nutcracker - Nucifraga columbiana.jpg
 | att_nosaukums = [[Amerikas riekstrozis]] (''Corvus splendens'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Nucifraga
 |      ģints_lv = Riekstroži
 |      binomial = Nucifraga <small>([[Brisson]], 1760)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: [[Latvieši]], kas spēlē [[ģitāra|ģitāru]].

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Vampanoagi
Wôpanâak
|attēls =
|skaits =2000+
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Masačūsetsa]]
|reliģija=kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji vampanoagu (tiek atjaunota)
|radi   =citas [[algonkinu tautas|algonkinu]] tautas
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanās gaismas
| operators =
| attēls = Red Lights FilmPoster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Rodrigo Kortess]]
| producents = * Rodrigo Kortess
* Adrians Gverra
| scenārijs = Rodrigo Kortess
| aktieri = * [[Kilians Mērfijs]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Tobijs Džonss]]
* [[Džoelija Ričardsone]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Leonardo Sparalija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Lights''
| studija = * ''Nostromo Pictures''
* ''Cindy Cowan Entertainment''
* ''Antena 3 Films''
* ''Televisió de Catalunya''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Millennium Entertainment''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|3|2|Spānija}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{ESP}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1748179/|title=Red Lights (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanās gaismas"''' ({{Val|en|Red Lights}}) ir 2012. gada [[Spānija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors, scenārists un viens no producentiem ir [[Rodrigo Kortess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kilians Mērfijs]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Roberts De Niro]], [[Tobijs Džonss]], [[Džoelija Ričardsone]], [[Elizabete Olsena]] un [[Leonardo Sparalija]].

sentences: '''Programmaparatūra''' ({{val|en|firmware}}) ir īpaša datora [[programmatūra]]s klase, kas nodrošina ierīces specifiskās aparatūras zema līmeņa vadību. Programmatūra, piemēram, [[Personālais dators|personālā datora]] ''[[BIOS]]'', var saturēt ierīces pamatfunkcijas un var nodrošināt aparatūras abstrakcijas pakalpojumus augstāka līmeņa programmatūrai, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Mazāk sarežģītās ierīcēs programmaparatūra var darboties kā pilnīga ierīces operētājsistēma, kas veic visas vadības, uzraudzības un datu apstrādes funkcijas. Tipiski tādu ierīču piemēri, kurās ir programmaparatūra, ir iegultās sistēmas (kurās darbojas [[iegultā programmatūra]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aduk.de/services/embedded-software-firmware-development/|title=Embedded Firmware Development|website=ADUK GmbH|access-date=2023-03-20|language=en-GB}}</ref>), sadzīves un personālās lietošanas ierīces, datori un datoru [[perifērijas ierīces]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Myiarchus-tuberculifer-002.jpg
 | att_nosaukums =[[Tumšgalvas tirānmušķērājs]] (''Myiarchus tuberculifer'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Tyranni
 | apakškārta_lv = Tirāniņu apakškārta
 |      binomial = Tyranni
 |   kategorijas = nē
 |  iedalījums =
* [[Pitu infrakārta]] (''Eurylaimides'')
* [[Tirāniņu infrakārta]] (''Tyrannides'')
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konrāds Švāgers
|     vārds_orig = ''Conrad Joseph Johann Schwager''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Protivina]], [[Austrijas Impērija]] (tagad {{karogs|Čehija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Minhene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bavārijas valsts paleontoloģijas un ģeoloģijas kolekciju krātuve]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Fosilo foraminīferu pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Konrāds Švāgers''' (''Conrad Schwager'', 1837—1891) bija vācu [[ģeologs]] un [[Paleontoloģija|mikropaleontologs]], specializjās [[Foraminīferas|foraminīferu]] pētniecībā, aprakstīja daudzas jaunas sugas.

sentences:
'''Bara''' var būt:
* [[Bara (Melnkalne)|Bara]] — pilsēta Melnkalnē;
* [[Bara (Ukraina)|Bara]] — pilsēta Ukrainā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
{{Commonscat|Criminals by country|Noziedznieki pēc valsts}}
[[Kategorija:Noziedznieki| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts| ]]

sentences: '''Sekante''' ir taisne, kas krusto [[riņķa līnija|riņķa līniju]] vai citu [[līkne|līkni]] divos punktos. Sekantes nogriezni, kas atrodas starp šiem diviem punktiem, sauc par [[Horda (matemātika)|hordu]].

sentences: '''Mikrokontrolieris''' (starptautiskā saīsinājumā MCU, µC vai sarunrakstībā uC) ir mazs dators, kas sastāv tikai no vienas vienkristāla [[Integrālā shēma|mikroshēmas]]. Mikrokontrolieris satur vienu vai vairākus [[Procesors|procesorus]], atmiņu un programmējamu [[Ievade/izvade|ievades/izvades]] perifēriju. Mikrokontrolierus izmanto automātiski vadītām ierīcēm, piemēram, automobiļu dzinēja vadības sistēmās, elektroniskos medicīnas implantos, tālvadības pultīs, biroja tehnikā, elektroinstrumentos, rotaļlietās un citās t. s. iegultās sistēmās. Samazinoties mikrokontrolleru izmēriem un cenai, kļūst iespējami un ekonomiski izdevīgi digitāli vadīt arvien plašāku ierīču un procesu klāstu. Liela daļa mikrokontrolleru ietver sevī arī analogos komponentus, kuri ļauj vadīt neciparu elektroniskās sistēmas.

sentences: {{commonscat|Airports in Romania|Lidostas Rumānijā}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Paranga
 | official_name            = ''Parang''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Polloc Port.jpg<!-- {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}} -->
 | image_caption            = Poljokas osta
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator maguindanao del norte parang.svg
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļmagindanao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1947
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 25
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 850.78
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 102914
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 22 | lats = 28 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 15 | longs = 52 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9604
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.lgu-parang.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bandžarbaru
 | official_name            = ''Kota Banjarbaru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Tugu Selamat Datang Banjarbaru.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Kampoeng Pelangi Banjarbaru 171218003.JPG
| photo2b      = Dr Murdjani Field Banjarbaru.jpg
| photo3a      =
| photo3b      =
| photo3c      =
| photo4a      = Al Munawarah Grand Mosque Banjarbaru.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Banjarbaru.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Kalimantāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidkalimantāna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 305.242
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 270024
 | population_urban         =
 | population_metro         = 418000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 27 | lats =  | latNS = S
 | longd = 114 | longm = 50 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.banjarbarukota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
katedrāle, [[Ukraina]], [[Ļviva]].]]
'''Austrumu Katoļu baznīcas''' jeb '''Austrumu Katoliskās baznīcas''' ir 23 ''[[sui iuris]]'' [[Austrumu kristietība|austrumu]] [[Kristīgā baznīca|baznīcas]], kuras ir pilnā sadraudzībā ar [[Roma|Romu]] ([[Romas pāvests|pāvestu]]), un tās, līdzās ar [[Latīņu baznīca|Rietumu Katoļu baznīcu]], veido vispārējo [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://media.ascensionpress.com/2019/01/21/the-other-23-catholic-churches-and-why-they-exist/|title=The Other 23 Catholic Churches and Why They Exist|last=LaBanca|first=Nicholas|website=Ascension Press Media|access-date=2023-07-09|date=2019-01-21|language=en-US}}</ref> Lai arī Austrumu Katoļu baznīcām ir sava vēsture un tradīcijas, kas šķir to no Latīņu baznīcas, tās pamatā pieņem tās pašas [[Katoļticība|katoļu]] doktrīnas, ko pieņem Latīņu baznīca, un abām pusēm ir kopīgā sadraudzība ar viens otru. 2017. gadā pasaulē bija 17,8 miljoni austrumu katoļu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://cnewa.org/eastern-christian-churches/eastern-catholic-churches-statistics/|title=Eastern Catholic Churches Statistics|website=CNEWA|access-date=2023-07-08|language=us-EN}}</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Minsteres Universitāte
| native_name       = ''Westfälische Wilhelms-Universität Münster''
| image_name        = Logo_Westfaelische_Wilhelms-Universitaet_Muenster.png
| latin_name        = Universitas Monasteriensis
| established       = 1780
| type              = valsts
| academic_staff    = 558 profesori
| students          = 45 000
| location          = [[Minstere]], {{GER}}
| website           = [https://www.uni-muenster.de/de/]
|image=Muenster_Schloss_6701.jpg}}

sentences:
{{cita nozīme|komponistu|politiķi|Robērs Šūmans}}
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Šūmanis
|          vārds_orig = ''Robert Schumann''
|              attēls = Portrait of Robert Schumann.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1810
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Cvikava]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1856
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = Endeniha, [[Prūsijas karaliste]]
([[Bonna]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Robert Schumann - Signatur.svg
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roberts Aleksandrs Šūmanis''' ({{val|de|Robert Alexander Schumann}}; dzimis {{dat|1810|6|8}}, miris {{dat|1856|7|29}}) bija vācu [[komponists]] un ietekmīgs mūzikas kritiķis. Viņš ir bijis viens no [[Romantisms|romantisma]] komponistiem. Līdz pat 1840. gadam gandrīz visi viņa darbi bija klavierēm līdz sāka pievērsties dziesmu cikliem. Viņa slavenākie darbi ir "Bērnu ainas", "Karnevāls", "Dzejnieka mīla", "Dziesmu loks", "Mirtes" un "Sievietes mīla un dzīve".

sentences: '''Infims''' ir vislielākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir mazāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} infims ir skaitlis 3, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] infims ir 2 utt.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Arnolds Maidels
| image = Arnolds Maidels.jpg
| imagesize = 180px
| caption =
| birthname =''Arnold Konstantin Hermann von Maydell''
| birthdate = {{dat|1884|07|15}}
| location = Kaveras muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{EST}})
| deathdate =  {{dat|1946|04|26}}
| deathplace = [[Berlīne]], PSRS okupācijas zona (tagad {{GER}})
| nationality = vācbaltietis
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]]
| movement =
| famous works =
| patrons =
| awards =
}}
 ēka (1926).]]
'''Arnolds Kontantīns Hermanis fon Maidels''' (''Arnold Konstantin Hermann von Maydell'', 1883—1946) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[arhitekts]]. [[Madona]]s pilsētas būvplāna izveidotājs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Alexander von Meyendorff''
|         attēls = Alexander Meiendorf.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts (1910)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1869
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Bādenbādene]], [[Vācijas Impērija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Fēlikss fon Meijendorfs, Olga Gorčakova
|          brāļi = Pēteris (1858—1918), Mihaels (1861—1941), Klements (1863—1885)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Barbara Culukidze (1859—1946)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =  Krievijas Impērijas Valsts Domes priekšsēdētāja biedrs
|   term_sākums = 1907
|   term_beigas = 1909
|       partija = [[17. oktobra savienība]]
|      piezīmes =
}}
}}
'''Aleksandrs fon Meijendorfs''' ({{val|de|Alexander von Meyendorff}}, {{val|ru|Александр Феликсович Мейендорф}}; 1869—1964) bija vācbaltiešu izcelsmes jurists un [[politiķis]], [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks. [[Krievijas Valsts dome|Krievijas Impērijas Valsts Domes]] deputāts (1907—1917).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Otra Boleinu meita
| attēls                   = Other boleyn girl post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Boleyn Girl''
| žanrs                    = vēsturiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džastins Čedviks]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = [[Pīters Morgans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džims Sturdžess]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Deivids Morisejs]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2008|2|29|ASV|2008|3|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/other-boleyn-girl-2008|title=The Other Boleyn Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093253/http://bbfc.co.uk/releases/other-boleyn-girl-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherboleyngirl.htm|title=The Other Boleyn Girl (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Otra Boleinu meita"''' ({{val|en|The Other Boleyn Girl}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska vēsturiska drāma, kas balstīta uz Filipas Gregorijas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džastins Čedviks]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Natālija Portmane]], [[Ēriks Bana]], [[Džims Sturdžess]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Marks Railenss]], [[Deivids Morisejs]], [[Edijs Redmeins]] un [[Benedikts Kamberbačs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|15||bez}} [[Berlīnes filmu festivāls|Berlīnes filmu festivālā]].

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija mongoļu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2004|4|28||bez}}|valodas=[[mongoļu valoda]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://mn.wikipedia.org/wiki/}}}}'''Vikipēdija mongoļu valodā''' ([[Mongoļu valoda|mongoļu]]: ''Монгол Википедиа'') ir bezmaksas tīmekļa [[Enciklopēdija|enciklopēdijas]] [[Vikipēdija|Vikipēdijas]] [[Mongoļu valoda|mongoļu valodas]] versija.

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mjerkadalura
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Sornfelli.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Fēru Salas#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 62.05 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.966667 | gar_EW  = W
 |          atrašanās = {{vieta|Fēru Salas|Streimoja}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences: '''24. oktobris''' ir gada 297. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (298. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 68 dienas.

sentences:
{{commonscat|Feimaņi parish|Feimaņu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Silajāņu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Feimaņu pagasts}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Lietuvas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Lietuvas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
[[Kategorija:Azerbaidžāņi pēc nodarbošanās|Pedagogi]]
[[Kategorija:Izglītība Azerbaidžānā|Pedagogi]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Graužupīte
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,7
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Graužupīte''' (arī '''Graužupe''') ir [[Daugava]]s labā krasta pieteka. Upe sākas mežainā apvidū [[Rembates pagasts|Rembates pagastā]]. Pēc tam tā tek caur Lielvārdes ziemeļrietumu robežu un ietek pie Lielvārdes rietumu robežas. Tā veido robežu starp [[Lielvārde]]s pilsētu un [[Rembates pagasts|Rembates pagasta]] [[Graužupes|Graužupēm]].<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97655 |title=Informācija par objektu: Graužupīte |accessdate={{dat|2023|04|10||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> Graužupīti šķērso [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļš A6]] ([[Rīga]]—[[Daugavpils]]—[[Krāslava]]—Baltkrievijas robeža ([[Patarnieki]])).

sentences: '''Kambijs''' ({{val|la|cambium}} — ‘apmaiņa, nomaiņa’) ir [[veidotājaudi]], kas atrodas starp vadaudiem — [[koksne|koksni]] un [[lūksne|lūksni]]. Kambijs sastopams ne tikai [[stumbrs|stumbrā]], bet arī [[sakne|saknē]] un pat [[lapas|lapu]] lielākajās dzīslās. Koku un krūmu kambijs ir izvietots nepārtraukta šūnu gredzena veidā, turpretī lakstaugu kambijs atrodas atsevišķu šūnu grupu veidā vadaudu kūlīšos, to sauc par kūlīšu kambiju. Korķa kambijs ir plāns kambija šūnu slānis starp kokaugu mizas slāņiem, kas piedalās šīs mizas veidošanā. Kambija šūnas ir iegarenas. To garums vairākkārt pārsniedz platumu.

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Byssacanthus dilatatus rekonstrukcija.jpg
| att_nosaukums = ''B. dilatatus'' rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Byssacanthus
| ģints_lv = Bisakanti
| suga = Byssacanthus dilatatus
|   kategorijas = nē
}}
'''''Byssacanthus dilatatus''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Vidusdevons|vidusdevona]] laikā. Sugai nosaukumu 1844. gadā deva vācbaltiešu dabas pētnieks [[Kārlis Eihvalds]] kā ''Onchus dilatatus''. ''B. dilatatus'' ir vienīgais savas ģints pārstāvis.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Haims Veicmans
| vārds_orģ           =חיים עזריאל ווייצמן
| attēls              =ChaimWeizmann1948.jpg
| apraksts            =Haims Veicmans 1948. gadā
| amats               =1. [[Izraēlas prezidents]]
| term_sākums         ={{Dat|1949|02|17|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1952|11|09|N}}
| priekštecis         =-
| pēctecis            =[[Jichaks Ben Cvi]]
| premjers            =[[Dāvids Ben Gurions]]
| dzim_dati           ={{Dat|1874|11|27|N}}
| dzim_vieta          =[[Motaļa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Ivanavas rajons]], [[Brestas apgabals]], {{BLR}})
| mir_dati            ={{Dat|1952|11|09|N}}
| mir_vieta           =[[Rehovota]], {{ISR}}
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[Vispārīgie cionisti]]
| dzīvesb             =[[Vera Veicmane]]
| profesija           =ķīmiķis
| alma_mater          =[[Darmštates Tehnoloģiskā Universitāte]], [[Fribūras Universitāte]]
| reliģija            =[[jūdaisms]]
| paraksts            =Chaim Weizmann Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Mēra akmeņi''' ir trīs granīta laukakmeņi [[Mazirbe (Dundagas pagasts)|Mazirbe]]s apkārtnē ar no 1711. līdz 1734. gadam iekaltiem, tagad izdzisušiem vēstījumiem par [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] un [[Lielais mēris Latvijā|Lielā mēra]] nodarītajiem postījumiem bijušajā [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] [[Dundaga]]s [[draudzes novads|draudzes novadā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fabiāns fon Belinshauzens
|     vārds_orig = ''Fabian von Bellingshausen''
|         attēls = Fabian_Gottlieb_von_Bellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Sāmsala]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Kronštate]] (tagad {{RUS}})
}}
'''Fabiāns Gotlībs fon Belinshauzens'''{{efn|Arī '''Fadejs Belinshauzens''' vai '''Fabiāns fon Bellingshauzens'''<ref>{{LPE|1|719}}</ref>}} ({{val|de|Fabian Gottlieb Thaddeus von Bellingshausen}}, {{val|ru|Фаддей Фаддеевич Беллинсгаузен}}; 1778-1852) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrasbraucējs un kara flotes virsnieks. Tiek uzskatīts par vienu no [[Antarktīda]]s pirmatklājējiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes aberrans
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes aberrans <small>Lindinger, 190</small>
}}
'''''Lepidosaphes aberrans''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Sastopama [[Kamerūna|Kamerūnā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref name="scalenet"/> Barības augs ''[[Cynometra]]''.<ref name="scalenet"/>

sentences:
{{Infokaste+}}
{{cita nozīme|Rīgas iedzīvotāju|japāņu politiķi|Taro Aso}}
'''Aso''' (''Asso'') bija [[Rīga]]s [[līvi|līvu]] iedzīvotājs, kas 1200. gadā pieņēma kristietību. Uzskata, ka viņš bija Rīgas vecākais, kurš slēdza mieru ar bīskapu Albertu pēc 1198. gada kara ar viņa priekšteci bīskapu Bertoldu. Otro reizi līvu vecākais ar līdzīgu vārdu '''Ase''' (''Asso'') tiek pieminēts Indriķa hronikas aprakstā par krustnešu uzbrukumu Satezeles pilij līvu sacelšanās laikā 1212. gadā. Ir dažādi viedokļi par to, vai tā ir bijusi viena un tā pati persona, bet fakts, ka Ase ticis sūtīts miera sarunām, liecina par ilgākiem viņa nopelniem bīskapa Alberta priekšā.

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Citas nozīmes|Tropisko ciklonu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
 no kosmosa 2004. gada 26. martā.]]

sentences:
[[Kategorija:Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā|Apmetnes]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā]]
[[Kategorija:Aizvēsture]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Amālija Materna
|      Vārds_orig = ''Amalie Materna''
|          Attēls = Amalie Materna - Portrait11 - IL.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1844|7|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Austroungārija|Štīrija}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1918|1|18|1844|7|10}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Austroungārija|Vīne|td=Austrija}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Amālija Materna''' ({{val|de|Amalie Materna}}, dzimusi {{dat|1844|7|10}}, mirusi {{dat|1918|1|18}}) bija [[austrieši|austriešu]] operdziedātāja, [[soprāns]]. Savas trīsdesmit gadus ilgās karjeras laikā, kopā ar savu jaudīgo balsi viņai izdevās saglabāt arī jauneklīgu, spilgtu vokālo tembru. Vislabāk pazīstama ar lomām vairākās [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] operās.

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Jurģis Mačūns
 |       name_orig = ''Jurgis Mačiūnas''
 |           image = Jurgis Mačiūnas 2016 stamp of Lithuania.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Jurģis Mačūns uz 2016. gada Lietuvas pastmarkas
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1931|11|8}}
 |        location = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1978|5|9|1931|11|8}}
 |      deathplace = {{vieta|ASV|Bostona}}
 |          places =
 |     nationality = [[lietuvietis]], [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
 |           field =
 |        training = [[Arhitektūra]] un [[grafiskais dizains]]
 |        movement = ''[[Fluxus]]''
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}}
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Darvina Kordiljera
 |attēls                 = Darwin mountain range.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =S |lat_deg =54 |lat_min =45 |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =69 |lon_min =29 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 | pushpin_map           = Čīle
 | pushpin_relief        = jā
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            = [[Ugunszemes Lielā sala]]
 |valstis                = [[Čīle]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Andi]]
 |sastāv                 =
 |garums                 = 170
 |platums                = 60
 |kalns                  = [[Šiptona kalns]]
 |augstums               = 2469
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Diphasiastrum complanatum 151207c.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Diphasiastrum
| ģints_lv=Plakanstaipekņu ģints
| suga=Diphasiastrum complanatum
| suga_lv=Parastais plakanstaipeknis
| binomial =Diphasiastrum complanatum
| kategorijas =nē
}}
'''Parastais plakanstaipeknis''' ({{val|la|Diphasiastrum complanatum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[plakanstaipekņu ģints|plakanstaipekņu ģintij]] (''Diphasiastrum'').

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Parīze]]
[[Kategorija:Francijā dzimušie]]
{{catmore|Parīze}}

sentences: '''Skapis''' ir [[mēbeles|mēbele]], kas paredzēta dažādu priekšmetu uzglabāšanai. Skapjiem parasti ir [[durvis]] un vairāki [[plaukts|plaukti]]. Pēc to pielietojuma skapjus iedala [[grāmatu skapis|grāmatu skapjos]], [[drēbju skapis|drēbju skapjos]], [[trauku skapis|trauku skapjos]]. Pastāv arī [[iebūvējamais skapis|iebūvējamie skapji]], kas iestrādāti mājas vai dzīvokļa projektā. Par skapjiem dēvē arī dažādas ierīces vai iekārtas, kuras pēc izskata atgādina šo mēbeli, piemēram, [[sadales skapis]] un [[velkmes skapis]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Suta''' var būt:

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Sēlijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Seloniensis}} <br /> {{val-de|Bisdom Selen}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1218
|gads_beigas            = 1226
|
|event_start            = Dibināta Daugavas kreisā krasta zemju kristīšanai
|date_start             =
|event_end              = Likvidēja pēc zemgaļu piekrišanas kristīties, sadalot teritoriju [[Rīgas bīskapija]]s un [[Zemgales bīskapija]]s starpā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Sēlpils pils|Sēlpils]], [[Babītes pilskalns|Babīte]], [[Mežotne]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]] (gar Lielupi un ap Sēlpili)
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lipes Bernhards]]
|leader2                = [[Lamberts (bīskaps)|Lamberts]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1218.-1224.
|year_leader2           = 1224.-1226.
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Sēlijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Sēlijas bīskapija''' ({{val|la|episcopatus Seloniensis}}) (1218—1226) bija īslaicīgi pastāvoša bīskapija [[Livonija|Livonijā]] ar mērķi pakļaut [[Katoļticība|katoļu ticībai]] Daugavas kreisā krasta iedzīvotājus. Aptvēra [[Sēlija|Sēliju]] un daļu no [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes ar [[Mežotne]]s pili Austrumzemgalē un [[Babītes pilskalns|Babītes pili]] (''castrum Babat'') [[Lielupe]]s lejtecē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ārends Berholcs''' ({{val|de|Arend Berkholz}}) (kopš 1876. gada - Ārends fon Berholcs) (dzimis {{dat|1808|11|8}}, [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa|Livonijas guberņā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris {{dat|1888|8|11}}, [[Majori|Majorenhofā]], Livonijas guberņā, Krievijas Impērijā) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes jurists. Ieņēmis daudzus vadošus amatus Rīgas pārvaldē un citās organizācijās.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
'''Mara''' var būt:
* [[Mara (kalni)|Mara]] - kalnu sistēma [[Brazīlija|Brazīlijā]].
* [[Mara (upe)|Mara]] — upe, Rīvas pieteka
* [[Rūnija Mara]] — amerikāņu aktrise

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = ''Herzeleid Tour''
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = ''[[Rammstein]]''
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[Herzeleid]]''
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|1994|4|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|1996|10|12|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 113
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = -
| šī turneja                = '''''Herzeleid Tour'''''
(1994-1996)
| nākošā turneja            = ''[[Sennsucht Tour]]''
(1997-2000)
| Dažādi                    =
}}
'''''Herzeleid Tour''''' bija vācu grupas ''[[Rammstein]]'' pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma [[Herzeleid|albuma]] atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī [[Leipciga|Leipcigā]] un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā ''[[Sehnsucht]]''.

Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā ''[[Project Pitchfork]]'' (15 koncerti), ''[[Clawfinger]]'' (5 koncerti), ''[[Ramones]]'' — ''"Adios Amigos Tour"'' (8 koncerti).

''Herzeleid Tour'' koncertos kā ''Rammstein'' grupas iesildītāji bija ''[[DJ KOM]]'' (14 koncerti), ''[[Farmer Boys]]'' un ''[[Mink Stole]]'' (21 koncerti), ''[[Secret Discovery]]'' (13 koncerti), ''[[Eskimo & Egypts]]'' (17 koncerti).

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
'''Metaanalīze''' ir kvantitatīvās analīzes instruments, lai salīdzinātu un kombinētu vairāku pētījumu rezultātus. Metaanalīzi definē kā pētījumu rezultātu no individuāliem pētījumiem, kopuma statistisko analīzi ar mērķi apvienot secinājumus vienā kopīgā. Tā ir sistemātiska tehnika esošo kvantitatīvo pētījumu rezultātu atrašanai, pārbaudīšanai, apkopošanai un analīzei. Metaanalīze ir veicama, lai izdarītu vispārējus secinājumus no vairākiem empīriskiem pētījumiem par kādu konkrētu tēmu, kā arī lai palīdzētu formulēt hipotēzes pirms konkrētā pētījuma sākuma.
== Metaanalīzes būtība ==
Termins '''metaanalīze''' nozīmē pētījumu analīze. Daudzi pētījumi atkārtojas dažādos līmeņos, izmantojot, piemēram, dažādus [[izlase]]s lielumus, dažādu vecumu cilvēkus un tiek veikti dažādās valstīs dažādos vidēs. Metaanalīze atļauj veikt precīzu salīdzinājumu, nevis tikai virspusēju subjektīvu novērtējumu. Metaanalīze ir kļuvusi populāra samērā nesen līdz ar elektronisko datubāzu attīstību, un līdz ar to vienkāršāku un ātrāku piekļuvi pētījumiem, kā arī tādēļ, ka pieaudzis pētījumu apjoms par līdzīgām tēmām. Sistemātiski apkopojot un savienojot vairākus pētījumus, ir iespējams salīdzināt paša veiktos pētījumus ar citiem nozarē veiktiem pētījumiem un izdarīt ticamākus un visaptverošākus secinājumus.

sentences:
{| style="float: right; border: 1px solid #ccc; margin: 0.5em 0pt 0.8em 1.4em; padding: 3px !important; width: 75px;"
! [[Periodiskās tabulas grupa|Grupa]] →!! VIIIA
|-
! ↓ [[Periodiskās tabulas periods|Periods]]
|-
! [[1. perioda elementi|1]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 2
[[Hēlijs|He]]
|-
! [[2. perioda elementi|2]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 10
[[Neons|Ne]]
|-
! [[3. perioda elementi|3]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 18
[[Argons|Ar]]
|-
! [[4. perioda elementi|4]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 36
[[Kriptons|Kr]]
|-
! [[5. perioda elementi|5]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 54
[[Ksenons|Xe]]
|-
! [[6. perioda elementi|6]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 86
[[Radons|Rn]]
|-
! [[7. perioda elementi|7]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 118
[[Oganesons|Og]]
|-
|}

sentences:
{{Citas nozīmes|filmu|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Herkuless
| attēls                   = Hercules (1997 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hercules''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, muzikāla filma, fantāzija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Džons Muskers]]
| producents               =
* [[Alise Dūvija]]
* Rons Klementss
* Džons Muskers
| scenārija autors         =
* [[Donalds Makenerijs]]
* [[Bobs Šo]]
* [[Airīna Meči]]
* Rons Klementss
* Džons Muskers
| galvenajās lomās         =
* [[Teits Donovans]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Sjūzana Īgena]]
* [[Rips Torns]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|6|15|Ņujorka|1997|6|27|ASV|}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hercules.htm|title=Hercules|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 8, 2019}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|252,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Civilkodekss''' ir [[normatīvo aktu sistematizācija|vienots normatīvs akts]], kas ietver plaša civiltiesisko attiecību spektra regulējumu.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Jēkabpils
| settlement_type           = Valstspilsēta
| image_skyline             = Jēkabpils lynx - panoramio.jpg
| image_caption             = Jēkabpils Vecpilsētas laukums
| image_flag                = Jēkabpils flag.svg
| flag_link                 = Jēkabpils karogs
| flag_size                 = 150px
| image_shield              = Coat of Arms of Jēkabpils.svg
| shield_link               = Jēkabpils ģerbonis
| shield_size               = 75px
| image_blank_emblem        = Logo of Jēkabpils.svg
| blank_emblem_type         = [[Logo]]
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    =
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flag|Latvija}}
| subdivision_type2         = Novads
| subdivision_name2         = [[Jēkabpils novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1670. gads|1670]]. gada
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| seat_type                 = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Jakobstadt}}
                              {{val|pl|Jakubów}}
| government_type           =
| leader_title             = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] domes priekšsēdētājs
| leader_name              = [[Raivis Ragainis]]
([[Latvijas Zaļā partija|LZP]])
| area_footnotes            = <ref name="Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf|title=Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats|publisher=Jēkabpils pilsētas pašvaldība|accessdate={{dat|2015|7|2||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200919113925/https://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf}}</ref>
| area_total_km2            = 25.53
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jēkabpils}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 10
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = EEST
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| elevation_m               = 74 — 110
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-52(01-06)
| area_code                 = (+371) 652
| website                   = {{URL|http://www.jekabpils.lv}}
| footnotes                 =
}}
'''Jēkabpils''' ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], ietilpst [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] un ir tā administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies [[Daugava]]s abos krastos gan [[Sēlija|Sēlijā]], gan [[Latgale|Latgalē]]. Pieder [[Zemgales plānošanas reģions|Zemgales plānošanas reģionam]]. Jēkabpilī dzīvo 21 418 (2022. gada dati) iedzīvotāji. Jēkabpils ir nozīmīgs satiksmes mezgls: autoceļu un dzelzceļu krustpunkts.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marija Jaremčuka
|          Attēls = Mariya Yaremchuk, ESC2014 Meet & Greet 01 (crop).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Marija Jaremčuka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|2}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Černivci}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|            Gadi = 2012—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lotus pedunculatus 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lotus
| ģints_lv = Vanagnadziņi
| suga = Lotus uliginosus
| suga_lv = Dūkstu vanagnadziņš
| binomial = Lotus uliginosus
| kategorijas =
| autors =
| sinonīmi = * ''Lotus pedunculatus''
}}'''Dūkstu vanagnadziņš''' (''Lotus uliginosus'', sinonīms ''Lotus pedunculatus'') ir augu suga [[Vanagnadziņi|vanagnadziņu]] ģintī. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], kas ir uz ziemeļ-ziemeļaustrumiem no sugas vienlaidu izplatības areāla. Valsts teritorijā mazskaitlīgas grupas aug mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]] un atmatās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lotus-uliginosus-schkuhr/|title=dūkstu vanagnadziņš - Lotus uliginosus Schkuhr - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-21}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tūrs Heijerdāls
|     vārds_orig = ''Thor Heyerdahl''
|         attēls = ThorHeyerdahl.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Larvika}}
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Kolla Mikeri}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Norvēģis
|   nodarbošanās = Etnogrāfs, arheologs, ceļotājs
|     alma_mater = [[Oslo Universitāte]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Tūrs Heijerdāls''' ({{val|no|Thor Heyerdahl}}; dzimis {{dat|1914|10|6}}, miris {{dat|2002|4|18}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] etnogrāfs, arheologs, ceļotājs, rakstnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Fadila Vokri stadions
| native_name         = ''Stadiumi Fadil Vokrri''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stadiumi-i-Prishtines-Fadil-Vokrri.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Kosova|Priština}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =42  | latm  =39  | lats  =47  | latNS  =N
| longd =21  | longm =09  | longs =25  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Kosovo
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 1951—1953
| opened              = {{dat|1953}}
| renovated           = 2005, 2016—2018
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Priština]]s pašvaldība
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Kosovas futbola izlase]]<br>''[[KF Prishtina]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 13 500
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''29. decembris''' ir gada 363. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (364. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 2 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ielu advokāts
| attēls                   = The Lincoln Lawyer Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lincoln Lawyer''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Breds Furmans]]
| producents               =
* [[Sdinijs Kimmels]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Gerijs Lučesi]]
* [[Ričards Raits (producents)|Ričards Raits]]
* [[Skots Steindorfs]]
| scenārija autors         = [[Džons Romāno]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Boba Gantons]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Stone Village Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|10|Holivudas pirmizrāde|2011|3|18|Pasaules pirmizrāde|2011|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011|title=The Lincoln Lawyer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404170446/http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lincolnlawyer.htm|title=The Lincoln Lawyer (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ielu advokāts"''' ({{val|en|The Lincoln Lawyer}}) ir 2011. gada trilleris, kas balstīts uz Maikla Konelija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Breds Furmans]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Marisa Tomeja]], [[Raiens Filipe]], [[Džošs Lūkass]], [[Džons Legisamo]], [[Maikls Penja]] un [[Boba Gantons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|10||bez}} Holivudā.

sentences:
[[Donecka|Doneckā]], [[Austrumukraina|Ukrainas austrumos]]]]
'''Rusofīlisms''' ir apbrīna un [[mīlestība]] pret [[Krievija|Krieviju]] (ieskaitot arī [[Padomju Savienība|Padomju Savienību]] un/vai [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]]), [[Krievijas vēsture|Krievijas vēsturi]] un [[Krievu kultūra|krievu kultūru]].

sentences: '''Reklāmprogrammatūra''' ({{val-en|Adware}}) ir [[programmatūra]], kas programmas izpildes gaitā automātiski atskaņo, attēlo vai lejuplādē [[reklāma]]s materiālus lietotāja [[dators|datorā]]. Šādas programmas bieži vien tiek uzstādītas lietotāja datorā bez viņa paša piekrišanas. Kā zināmākos reklāmprogrammatūras piemērus var minēt ''Comet Cursor'' un ''Hotbar''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Koncertzāle ''Finlandia''
| native_name         = ''Finlandia-talo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Helsinki#Somija#Eiropa
| status              =
| image               = Helsinki_Finlandia_Haz.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| latd  = 60.175833 | latNS  = N
| longd = 24.933056 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1971. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Alvars Ālto]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Auto Union AG''''' bija [[Vācija]]s [[autobūve]]s [[koncerns]], kas izveidots 1932. gadā [[Cvikava|Cvikavā]]. Par ''Auto Union'' logotipu kļuva četru krustojošu apļu simbols, kas apzīmēja četrus mātes uzņēmumus: ''[[Audi (auto)|Audi]]'', [[DKW]], ''[[Horch]]'' un ''[[Wanderer]]''. Šajā "kvartetā" ''Horch'' automobiļi pozicionējās kā ''premium'' klases, DKW kā ekonomiskās klases automobiļi ar divtaktu dzinēju, ''Audi'' un ''Wanderer'' ieņēma vietu vidējās klases automobiļu klasē ar savām progresīvajām tehnoloģijām (piemēram, sešu cilindru ''Wanderer'' svēra tikai {{nobr|1,5 tonnas}}). Mūsdienās kompānija ''Audi'' ir pastāvīgs ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen AG]]'' apakšuzņēmums. Četru apļu logotips joprojām ir automobiļa markas simbols, tikai tagad to izmanto kompānija ''Audi''.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gavrilo Princips
|          vārds_orig = Гаврило Принцип
|              attēls = Gavrilloprincip.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1894
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{BIH}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1918
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Terezinštadte [[Austroungārija]], <br />(tagad {{CZE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =  [[Serbijas karaliste]]
|             tautība = [[Serbija|serbs]]
|        nodarbošanās =
|            paraksts = Гаврилин потпис.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gavrilo Princips''' ({{val|sr|Гаврило Принцип}}; 1894. gada 25. jūlijs — 1918. gada 28. aprīlis) bija [[Bosnija]]s [[serbi|serbu]] nacionālists, kurš 1914. gada 28. jūnijā [[Sarajeva|Sarajevā]] nogalināja [[Austrija]]s kroņprinci [[Francis Ferdinands|Franci Ferdinandu]] un viņa sievu grāfieni Sofiju. Šis [[atentāts]] izraisīja [[Austroungārija]]s pretreakciju pret [[Serbija|Serbiju]] un aizsāka [[Pirmais pasaules karš|Pirmo pasaules karu]]. Princips bija Serbu [[separātisms|separātistu]] grupas "Jaunā Bosnija" ([[Serbu valoda|Serbu]]: ''Mlada Bosna'') un [[Melnā Roka|Melnās Rokas]] (Serbu: ''Crna Ruka'') dalībnieks, kas pieprasīja Bosnijas pievienošanu Serbijai.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Brīnums
 | oriģinālnos = ''Wonder''
 |      attēls = Brinums.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts = Filmas plakāts
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Stīvens Čboskis]]
 |  producents =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Tods Lībermans]]
 |   scenārijs =
* [[Džeks Torns]]
* Stīvens Čboskis
* [[Stīvs Konrāds]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeikobs Tremblijs]]
* [[Mendija Patinkina]]
* [[Davīds Digss]]
 |      mūzika =
* [[Marselo Zavoss]]
* [[Bea Millere]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[TIK Films]]''
 | izplatītājs = ''Lionsgate''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|11|14|Losandželosa|2017|11|17|ASV|2017|12|22|Latvija|}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wonder-2017|title=Wonder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 27, 2018|archive-date={{dat|2018|09|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180912140813/http://www.bbfc.co.uk/releases/wonder-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|305,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonder.htm|title=Wonder (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Brīnums"''' ({{val|en|Wonder}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvens Čboskis]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Ouens Vilsons]], [[Džeikobs Tremblijs]], [[Mendija Patinkina]] un [[Davīds Digss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|14||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Drēzdenes Dievmātes baznīca
| native_name           = ''Dresden Frauenkirche''
| image                 = Frauenkirche bei Nacht.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 51 | latm  =  3 | lats  =  7 | latNS  = N
| longd = 13 | longm = 44 | longs = 30 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| historic_religious_affiliation =
| rite                  = [[Protestantisms]]
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             = {{vieta|Vācija|Drēzdene}}
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = Baznīca
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{url|www.frauenkirche-dresden.de}}
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Baroks]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1743
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dobračs
|attēls                 = Hohenthurn_mit_Dobratsch_20052007_03.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.603611 | latNS  = N
| longd = 13.670278 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 2 166
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Hanzas vidusskola
|logo                   =
| logo_size =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Hanzas vidusskola.jpg
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Grostonas iela]] 5, [[Rīga]], LV-1013, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 13 | longEW = E
|established           = 1993
|headmaster             = Valdis Lapiņš
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1016 (2019)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|http://www.rhv.edu.lv}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Starliner Orbital Flight Test-2''
| Nosaukums_orig =
| Attēls                 = Boeing's Starliner crew ship approaches the space station (iss067e066735) (croppedv2).jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Starliner'' tuvojas [[Starptautiskā kosmosa stacija|SKS]]
| Programma              = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA_veids               = [[kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma        = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA sērijas Nr          = ''SC-2''
| Īpašnieks =
| Operators              = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji =
| Starta_gads            = 2022
| Starts                 = {{dat|2022|5|19|SK}} 22:54:47 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Atlas V N22]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Nolaišanās             =
| Nolaišanās vieta       = [[Vaitsendsas raķešu poligons]], [[Ņūmeksika]], {{USA}}
| Lidojuma_ilgums        = 5 d 23 h 55 min
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Derīgā_krava           = 245 kg
| Masa                   = ~ 13 000 kg
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[Starliner Orbital Flight Test]]''
| KA_nāk                 = ''[[Starliner Crewed Flight Test]]''
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Janeks Eiglane
 |      vārds_orig = ''Janek Õiglane''
 |          attēls = 2022-08-15 European Championships 2022 – Men's Decathlon – 100 Metres by Sandro Halank–030.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Janeks Eiglane, 2022
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|4|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Igaunija|Rakvere}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=85}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8524 (2023)
 |           PR1_d = Desmitcīņa
 |             PR2 = 6085 (2019)
 |           PR2_d = Septiņcīņa (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportists]] (2022)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{EST}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|desmitcīņa}}
}}
'''Janeks Eiglane''' ({{val|et|Janek Õiglane}}; dzimis {{dat|1994|4|25}} [[Rakvere|Rakverē]]) ir igauņu [[vieglatlēts]], startē [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences: Par '''tirdzniecības uzcenojumu''' sauc starpību starp [[prece]]s [[Vairumtirdzniecība|vairumcenu]] un pārdošanas cenu [[Mazumtirdzniecība|mazumtirdzniecībā]]. Tirdzniecības uzcenojumu veido [[pievienotās vērtības nodoklis]] un citas papildu izmaksas,<ref>{{grāmatas atsauce|title=Tūrisma un viesmīlības terminu skaidrojošā vārdnīca|date=2008|location=Rīga}}</ref> kā arī tirgotāja [[peļņa]].

sentences: '''2M1027b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap [[brūnais punduris|brūno punduri]] [[2M1207]], kas atrodas [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], aptuveni 170 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Šī ir viena no pirmajām [[planēta|planētām]], kas nofotografēta [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapazonā]]. Planētu atklāja 2004. gada aprīlī ar VLT teleskopu, kas atrodas ''Paranal'' observatorijā [[Čīle|Čīlē]] un to izdarīja komanda no [[Eiropas Dienvidu observatorija]]s ''Gael Chauvin'' vadībā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 10.04
| motto =
| established_title =
| image_shield = AUT Mödling COA.svg
| image_skyline = Mödling.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 05
| lats = 00
| latd = 48
| longEW = E
| longd = 16
| longm = 16
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 20555
| pushpin_map = Austrija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Austrija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Lejasaustrija]]
| native_name = ''Mödling''
| name = Mēdlinga
| subdivision_type1 = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| website = {{url|https://www.moedling.at/}}
}}
'''Mēdlinga''' ({{Val|de|Mödling}}) ir [[pilsēta]] [[Austrija|Austrijā]], [[Lejasaustrija]]s federālajā zemē. 2018. gadā Mēdlingā dzīvoja 20 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[FC Admira Wacker Mödling]]'', kas spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Šaušana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ezeres pagasts
| karte             = Ezeres pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Ezere (ciems)|Ezere]]
| platība           = 97,01
| iedzīvotāji       = 1356<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1356  / 97.01 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ezere.lv
}}
'''Ezeres pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos [[Vadakste]]s labajā krastā [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Nīgrandes pagasts|Nīgrandes]], [[Zaņas pagasts|Zaņas]], [[Kursīšu pagasts|Kursīšu]] un [[Rubas pagasts|Rubas]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Telšu apriņķis|Telšu apriņķa]] [[Mažeiķu rajons|Mažeiķu rajona]] [[Židiķu seņūnija|Židiķu]], [[Reivīču seņūnija|Reivīču]] un [[Laižuvas seņūnija|Laižuvas]] seņūnijām.

sentences: '''Profesors''' ({{val-la|professor}} — 'skolotājs, pasniedzējs') ir augstākais [[augstskola]]s akadēmiskā personāla zinātniskā darbinieka nosaukums un amats.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Over Her Dead Body''
| attēls                   =  Over Her Dead Body Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Džefs Louels]]
| producents               =
* [[Pīters Safrans]]
* [[Pols Brukss]]
| scenārija autors         = Džefs Louels
| galvenajās lomās         =
* [[Eva Longorija]]
* [[Pols Rads]]
* [[Leika Bella]]
* [[Džeisons Bigss]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitajs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gold Circle Films]]''
* ''[[The Safran Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|2|1|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/over-her-dead-body-2008|title=Over Her Dead Body|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626165740/https://bbfc.co.uk/releases/over-her-dead-body-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=overherdeadbody.htm|title=Over Her Dead Body|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Over Her Dead Body''''' ir 2008. gada romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefs Louels]]. Galvenās lomas atveido [[Eva Longorija]], [[Pols Rads]], [[Leika Bella]] un [[Džeisons Bigss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|1||bez}}.

sentences:
un Latēnas kultūru izplatība Eiropā]]
'''Latēnas kultūra''' ({{val|fr|La culture de La Tène}}) ir [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] arheoloģiskā kultūra [[Centrāleiropa]]s dienvidos un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. Aptuveni no 450. gada p.m.ē. līdz romiešu iekarojumiem 1. gadsimtā p.m.ē. (dzelzs laikmeta beigās) tā attīstījās un uzplauka kā [[Hallštates kultūra]]s turpinājums bez jebkādam definētām robežām starp šīm abām kultūrām. Latēnas kultūras teritoriālā izplatība aptuveni atbilst mūsdienu [[Francija]]s, [[Beļģija]]s, [[Šveice]]s, [[Austrija]]s, [[Vācija]]s dienvidu, [[Čehija]]s, [[Itālija]]s ziemeļu, [[Slovēnija]]s un [[Ungārija]]s teritorijām, kā arī atsevišķās vietās mūsdienu [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Slovākija|Slovākijā]], [[Rumānija|Rumānijā]] ([[Transilvānija|Transilvānijā]]) un [[Ukraina|Ukrainā]] ([[Aizkarpatija|Aizkarpatijā]]). [[Ķeltibēri]], kuri dzīvoja [[Pireneju pussala]]s rietumos, daudzējādā ziņā bija arī Latēnas kultūras pārstāvji. Uz ziemeļiem no Latēnas kultūras izplatības areāla bija izplatīta [[Jastorfas kultūra]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lepidodermella squamatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lepidodermella squamatum}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gastrotricha
| tips_lv =Vēderskropstaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Chaetonotida}}
* {{TaksoSaite|Macrodasyida}}
| kategorijas = nē
}}
'''Vēderskropstaiņi''' (''Gastrotricha'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas senākās [[Klasifikācijas sistēma pēc ģints un sugas|klasifikācijās]] tiek uzskatīts par [[veltņtārpu tips|veltņtārpu tipa]] klasi. Tie ir sīki 0,06-3,0 milimetrus gari jūras un saldūdens dzīvnieki, pārsvarā [[bentoss|bentosa]] formas, kas var dzīvot arī smilšainās piekrastēs [[gruntsūdens]] slānī starp [[Smiltis|smilšu]] graudiem līdz pat 15 metru dziļumam. Ir zināmas ap 350 [[jūra]]s un 250 [[saldūdens]] sugas. Vēderskropstaiņi ir konstatēti arī [[Latvija|Latvijā]], taču sugu sastāvs nav noskaidrots.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Viktorijas ūdenskritums
 |          photo = Victoriafälle.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption =
 |       map_type = Zambija#Zimbabve#Āfrika
 |    map_caption =
 | label_position = top
| relief = jā
 | latd  = 17.924444 | latNS  = S
| longd = 25.856667 | longEW = E
 |         region =
 |       location = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
 |           type =
 |      elevation = 1470
 |         height = 108
 | height_longest =
 |   number_drops = 2
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse = [[Zambezi]]
 |   average_flow = 1088
 |     world_rank =
 |       embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mosi-oa-Tunja / Viktorijas ūdenskritums
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1989
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/509 509]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 6860 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli''' līdzskaņi (saukti arī par '''lūpeņiem''') tiek artikulēti vai nu ar abām lūpām ('''bilabiāla''' artikulācija), vai ar apakšlūpu un augšzobiem ('''labiodentāla''' artikulācija).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{catmore|anaboliskie steroīdi}}
[[Kategorija:Dzimumhormoni]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Obanas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = 2018 07 18 Schottland (40).jpg
| image_size            =
| caption               = Obanas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Obanas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.419184
| longd                 = -5.479155
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Ārgaila un Bjūta|Obana}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džails Gilberts Skots]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1932. gads
| year_completed        = 1952. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[granīts]]
}}
<mapframe text="Obanas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q723359"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena ducis
| attēls                   =  Ocean's12Poster1.gif
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Twelve''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Nolfi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Bērnijs Maks]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|10||bez}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-twelve-2004|title=Ocean's Twelve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanstwelve.htm|title=Ocean's Twelve (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|362,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Oušena banda]]"
| nākošā                   = "[[Oušena velna ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena ducis"''' ({{val|en|Ocean's Twelve}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]], [[Endijs Garsija]], [[Ketrina Zeta-Džonsa]], [[Dons Čīdls]] un [[Bērnijs Maks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|10||bez}}. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Oušena banda]]". 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Oušena velna ducis]]", bet 2018. gadā iznāca [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences: '''Vēstures cienītāju klubs''' jeb '''vēstures rekonstruktoru klubs''' ir brīvprātīga ļaužu apvienība — [[klubs]], — kurā apvienojušies cilvēki, kuri brīvajā laikā neprofesionāli interesējas par [[vēsture|vēsturi]], mājas apstākļos nodarbojas ar dažādu vēsturisku laikmetu priekšmetu un apģērba rekonstrukciju izgatavošanu, rīko dažādus tematiskus pasākumus, kuros tērpjas vēsturisko apģērbu kopijās, spēlē [[lomu spēle]]s pēc iepriekš atrunāta scenārija (piemēram, kādas vēsturiskas kaujas rekonstrukcija, bruņinieku turnīrs u.tml.).

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Alosa_fallax.jpg
|  att_nosaukums = [[Palede]] (''Alosa fallax'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|       binomial = Alosa <small>([[Heinrich Friedrich Linck|Linck]], 1790)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Field dinos 2.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        apakštips = Vertebrata
|     apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|            klase = Sauropsida
|         klase_lv = Rāpuļi
|       apakšklase = Archosauria
|    apakšklase_lv = Arhozauri
|        virskārta = Dinosauria
|     virskārta_lv = Dinozauri
|         binomial = Dinosauria
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ornithischia|Putniegurņa dinozauri}}
** {{TaksoSaite|Cerapoda}}
** {{TaksoSaite|Thyreophora}}
* {{TaksoSaite|Saurischia|Zauriegurņa dinozauri}}
** {{TaksoSaite|Sauropodomorpha}}
** {{TaksoSaite|Theropoda}}
}}

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfons Piterāns
|     vārds_orig =
|        attēls = Piterans008 copy.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Ciblas pagasts|Istalsna}}
|         m_gads = 2024
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki = Viktors Piterāns, Anna Piterāne (dzim. Ļebeds)
|       paraksts =
|        dzimums = V
|   darba_vieta  = [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts Pedagoģiskais institūts]]
|        zinātne = [[botāniķis]], [[Lihenoloģija|lihenologs]]
|     sasniegumi = ''Dr. habil. biol.'', valsts emeritētais zinātnieks, [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balvas laureāts (1996). Pedagogs. Vairāku mācību grāmatu autors.}}
'''Alfons Piterāns''' (1930—2024) bija latviešu [[biologs]], [[Latvijas Universitāte]]s docents, Latvijas vadošais [[Ķērpji|ķērpju]] [[flora]]s pētnieks. Ķērpju taksonomijas, ģeogrāfiskās izplatības un aizsardzības speciālists. Aptuveni 120 zinātnisku un 350 populāru publikāciju autors. ''Dr. habil. biol.'' Valsts emeritētais zinātnieks kopš 2001. gada.

sentences: '''Pilsētu ekonomika''' plašā izpratnē ir pilsētvides [[ekonomika|ekonomiskie]] pētījumi, kas pielieto ekonomikas modeļus, lai pētītu tādas pilsētvides parādības kā noziedzība, izglītība, apbūve, pašvaldību finansējums, u.c. Šaurākā izpratnē tā ir [[mikroekonomika]]s nozare, kas pēta pilsētvides telpisko struktūru un [[mājsaimniecība|mājsaimniecību]] un firmu atrašanās vietu. Ja vairumā gadījumu neoklasiskā ekonomika neņem vērā indivīdu un organizāciju telpisko atrašanās vietu, tad pilsētu ekonomika koncentrējas tieši uz telpiskajām attiecībām, lai izskaidrotu to, kā veidojas, funkcionē un attīstās [[pilsēta]]s.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C10H16O2
|molmasa=168,24
|blīvums=970
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=249—251 °C
}}
'''Ģerānijskābe''' (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Airats Išmuratovs
| Vārds_orig = ''Айрат Рафаилович Ишмуратов''
| Attēls = Airat Ichmouratov with the London Symphony Orchestra during the recording session of his Piano Concerto.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Airats Išmuratovs diriģē Londonas simfonisko orķestri sava klavierkoncerta ieraksta laikā 2022. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|6|28}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kazaņa|td=Krievija}}
| Žanrs = Klasiskā mūzika
| Nodarbošanās = komponisti, diriģents, klarnetists
| Instrumenti = klarnete
| Gadi = 1994 – pašlaik
| Izdevējkompānija = ''Chandos Records''
| Mlapa = {{URL|http://www.airatichmouratov/}}
}}
'''Airats Išmuratovs''' ({{val|ru|Айрат Рафаилович Ишмуратов}}, {{val|tt|Айрат Рафаил улы Ишмурат}}, dzimis 1973. gada 28. jūnijā) ir [[Tatāri|tatāru]] izcelsmes [[Krievija]]s un [[Kanāda]]s [[komponists]], [[Diriģēšana|diriģents]] un [[klezmers|klezmera]] klarnetists. Viņš ir Monreālas klezmera grupas ''Kleztory'' klarnetists<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.theseniortimes.com/cd-reviews-kleztory-spaces|title=The Senior Times; CD review Kleztory|publisher=The Senior Times|access-date=2015-08-07|date=13 April 2014|last=Irwin Block|location=Montreal}}</ref> un uzaicināts [[profesors]] Lavalas Universitātē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mus.ulaval.ca/|title=Accueil|website=www.mus.ulaval.ca|access-date=2023-08-31|date=2023-06-22|language=fr}}</ref> [[Kvebeka|Kvebekā]], [[Kanāda|Kanādā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Firma
| operators =
| attēls = Firm ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''The Firm''
| studija = * ''Davis Entertainment''
* ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|30}}
| ilgums = 154 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|270,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2186511873/weekend/|title=The Firm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Firma"''' ({{Val|en|The Firm}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Džīna Triplhorna]], [[Džīns Hekmens]], [[Eds Heriss]], [[Hollija Hantere]], [[Hals Holbruks]], [[Deivids Stratērns]] un [[Gērijs Bjūsijs]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1991. gada romāna ar [[Firma (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: {{Commonscat|Theologians by country|Teologi pēc valsts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luidži Pirandello
|     vārds_orig = ''Luigi Pirandello''
|         attēls = Luigi Pirandello 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 28
| dz_vieta =
| m_dat_alt =
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[dzejnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| alma_mater =
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1934)<br />Francijas Goda Leģiona ordenis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences: '''Turaidas baznīca''' ir [[Luterisms|luterāņu]] baznīca [[Turaida (Sigulda)|Turaidā]], [[Sigulda|Siguldā]]. Tā atrodas Baznīckalnā, kas ir sena kapsētas vieta, kur kristītos lībiešus un draudzes locekļus apglabāja no 13. gadsimta līdz pat 1772. gadam, kad Krievijas ķeizariene [[Katrīna II]] aizliedza apbedīt mirušos baznīcas tuvumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.turaida-muzejs.lv/about/turaidas-muiza/baznickalns/|title=Baznīckalns|publisher=Turaidas muzejrezervāts|access-date=2023-03-06|language=lv}}</ref>

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences: '''Mejoze''' ir īpašs [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] veids, kas samazina [[hromosomas|hromosomu]] daudzumu uz pusi. Šis process sastopams visiem [[Eikariots|eikariotiem]] (piemēram, [[sēnes|sēnēm]], [[augi]]em, [[dzīvnieki]]em), kam raksturīga ir [[dzimumvairošanās]].<ref name="Letunic I and Bork P">{{cite web |last1=Letunic |first1=I |last2=Bork |first2=P |year=2006 |title=Interactive Tree of Life |url=http://itol.embl.de/ |accessdate=23 July 2011}}</ref><ref name=Bernstein2011>Bernstein H, Bernstein C, Michod RE (2011). “Meiosis as an evolutionary adaptation for DNA repair." In “DNA Repair", Intech Publ (Inna Kruman, editor), Chapter 19: 357-382 DOI: 10.5772/1751 {{ISBN|978-953-307-697-3}} Available online from: http://www.intechopen.com/books/dna-repair/meiosis-as-an-evolutionary-adaptation-for-dna-repair</ref><ref name=Bernstein2010>{{cite journal | author = Bernstein H, Bernstein C | year = 2010 | title = Evolutionary origin of recombination during meiosis | url = | journal = BioScience | volume = 60 | issue = 7| pages = 498–505 | doi = 10.1525/bio.2010.60.7.5 }}</ref> Mejotiski daloties, veidojas dzīvnieku dzimumšūnas (gametas) un augu sporas. Mejozes laikā diploīdais hromosomu komplekts (2n) samazinās uz pusi un veidojas haploīdais hromosomu komplekts (n). Dzimumvairošanās gadījumā saplūst 2 haploīdas gametas (olšūna un spermatozoīds) un veidojas 1 diploīda apaugļota olšūna, no kuras attīstās jaunais organisms (n+n=2n). Mejozes bioloģiskā jēga ir nodrošināt nemainīgu [[suga]]i raksturīgā hromosomu komplekta saglabāšanos dzimumvairošanās gadījumā (nemainīga hromosomu komplekta saglabāšanos no paaudzes uz paaudzi).

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kalnaziedu pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kalnaziedu pilskalns Aizkrauklē 03.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = yes
| latd=56 |latm=35 |lats=59 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=27 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Aizkraukle}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         = 17 m.
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = 1963-64.g.<br> 1981-82.g.
| archaeologists = V. Urtāns, Ā. Stubavs, N. Jefimova.
| condition      =
| ownership      = Pašvaldības īpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kalnaziedu pilskalns un Kalnaziedu upurozols - kulta vieta.
|      numurs = 107
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Oļena Baltača
 |                       vārds_orig = ''Олена Балтача''
 |                           attēls = Elena Baltacha.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption =
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{GBR}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dat|1983|8|14}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
 |                        datedeath = {{miršanas datums un vecums|2014|5|4|1983|8|14}}
 |                       placedeath =
 |                           height = 175 [[Centimetrs|cm]]
 |                           weight = 70 [[Kilograms|kg]]
 |                        turnedpro = 1997
 |                          retired = 2013
 |                            plays = ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
 |                 careerprizemoney = {{ASV dolārs|1 190 893}}
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 324—243
 |                    singlestitles = 11 ITF
 |            highestsinglesranking = 49 ({{dat|2010|9|13|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = 3R (2005, 2010)
 |                 FrenchOpenresult = 2R (2011)
 |                  Wimbledonresult = 3R (2002)
 |                     USOpenresult = 2R (2010, 2011)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 59—59
 |                    doublestitles = 4 ITF
 |            highestdoublesranking = 211 ({{dat|2011|1|17|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = 2R (2010)
 |          FrenchOpenDoublesresult =
 |           WimbledonDoublesresult = 2R (2005, 2010)
 |              USOpenDoublesresult =
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated =
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas =
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
}}
'''Oļena Baltača''' ({{val|uk|Олена Балтача}}, {{val|en|Elena Baltacha}}; dzimusi {{dat|1983|8|14}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|5|4}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[tenisiste]].

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences: '''ARPANET''' jeb '''Advanced Research Projects Agency Network''' bija pirmais [[pakešu komutācija]]s [[datortīkls]], kuru [[1960. gadi|1960. gados]] izstrādāja [[ASV Aizsardzības departaments|ASV Aizsardzības departamenta]] aģentūra [[DARPA|ARPA]]. Tas bija globālā [[internets|interneta]] priekštecis.

sentences: '''Sociālā iekļaušana''' ir process, kura mērķis ir nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautajām personām nodrošināt iespējas, pakalpojumus un resursus, kuri nepieciešami, lai pilnvērtīgi piedalītos sabiedrības ekonomiskā, sociālā un kultūras dzīvē, uzlabojot dzīves līmeni un labklājību, kā arī lielākas līdzdalības iespējas lēmumu pieņemšanā un pieejamību personas pamattiesībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lm.gov.lv/text/548 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180106133441/http://www.lm.gov.lv/text/548 |archivedate={{dat|2018|01|06||bez}} }}</ref>

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| infobox_width         =
| image                 = Kaunas_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas arhikatedrālā bazilika
| position = left
| latd  = 54.897  | latNS  = N
| longd = 23.889  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = arhikatedrālā bazilika
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1624]]
| length                = 84.0 m
| width                 = 34.0 m
| width_nave            =
| height_max            = 28.0 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas arhikatedrālā bazilika" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1686988"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Kauno Šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētā. [[Kauņas arhidiecēze]]s katedrāle. Nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods - 842).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences: '''.bm''' ir [[Bermuda]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Elektronmikroskops''' ir [[mikroskops|mikroskopa]] veids, kurā tiek izmantoti [[elektrons|elektroni]], lai apgaismotu paraugu un izveidotu tā palielinātu attēlu. Elektronmikroskopiem ir daudz lielāka [[izšķirtspēja]] nekā [[optiskais mikroskops|gaismas mikroskopiem]] un var iegūt daudz lielākus [[palielinājums|palielinājumus]]. Daži elektronmikroskopi spēj palielināt parauga attēlu līdz pat 2 miljonu reizēm, kamēr labākie gaismas mikroskopi palielina attēlu aptuveni tikai 2000 reižu. Abi mikroskopa veidi veido attēlu, izmantojot [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], un attēla izšķirtspēja un palielinājums ir atkarīgs no elektromagnētiskā starojuma [[viļņu garums|viļņu garuma]], bet augstāka izšķirtspēja ir elektronmikroskopiem, jo elektronu viļņu garums ir daudz mazāks nekā gaismas viļņu garums.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kristīna Cimanouska
 |      vārds_orig = ''Крысціна Ціманоўская''
 |          attēls = Krystsina Tsimanouskaya 2019 Summer Universiade, brightened (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kristīna Cimanouska 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|11|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Baltkrievija|Kļimaviči}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{POL}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=168}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Kristīna Cimanouska''' ({{val|be|Крысціна Сяргееўна Ціманоўская}}; dzimusi {{dat|1996|11|19}}) ir [[baltkrievi|baltkrievu]] [[vieglatlēte]], startē [[sprints|sprinta]] distancēs. Pēc bēgšanas no [[Baltkrievija 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Baltkrievijas olimpiskās delegācijas]] [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada Tokijas olimpisko spēļu]] laikā, ieguvusi [[Polija]]s pilsonību un pārstāv šo valsti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Cita nozīme|ietaisi|auto|automašīna}}
{{Citas nozīmes|ietaisi|Mašīna (nozīmju atdalīšana)|mašīna}}
.]]
'''Mašīna''' (no {{val|la|machina}} — 'ietaise') ir ietaise, kas paredzēta lietderīga [[Darbs (fizika)|darba]] veikšanai. To veido [[piedziņa]], [[izpildsistēma]]s un [[vadības sistēma]]s. '''Mehānisms''' no mašīnas atšķiras ar to, ka tas ir paredzēts [[Mehāniskā kustība|kustības]] pārveidošanai un [[spēks|spēku]] pārnešanai, bet '''aparāts''' (no {{val|la|apparātus}} — 'sagatavotais') ir precīza tehniska ierīce vai rūpnieciskā ierīce.

sentences: '''Valmieras-Lokno izcilnis''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra, kas krasi norobežo [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]] no [[Latvijas sedliene]]s, un atrodas [[Latvija]]s ziemeļu daļā, [[Igaunija]]s dienvidaustrumos, kā arī [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], [[Krievija|Krievijā]]. Izciļņa garums rietumu-austrumu virzienā ir apmēram 200 kilometri, bet platums 20-30 kilometri. Relatīvais augstums uz [[pamatklintājs|pamatklintāja]] virsmas ir apmēram 100 metri. Izcilnis iekļauj sevī [[Valmieras pacēlums|Valmieras]], [[Trikātas pacēlums|Trikātas]], [[Ministes pacēlums|Ministes]] un [[Lokno pacēlums|Lokno]] lokālos pacēlumus, kuru absolūtais augstums ir 270-300 metri z.j.l., bet relatīvais augstums sasniedz ap 50 metriem. Dienvidu malā Valmieras-Lokno izcilnis piekļaujas [[Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona]]i, bet ziemeļos lēzeni pazeminās vairāk par 400 metriem z.j.l. [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas kompleksa]] nogulumos šeit atrodas [[Valmieras-Lokno pacēlums]], kuru šķeļ [[Valmieras lūzums]]. Pilnīgākais [[Nogulumieži|nogulumiežu]] segas griezums atrodas izciļņa ziemeļrietumu daļā, sasniedzot 300 metru biezumu. Savukārt, velves daļā tas būtiski samazinās, jo tur nav ordovika un silūra nogulumu. Arī [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleksa]] [[Pērnavas svīta]]s virsmā izcilnis izceļas kā 100 metrus augsts [[Tektoniskais valnis|valnis]]. Tas liecina, ka Valmieras-Lokno izciļņa attīstība ir bijusi ilgstoša, un tektoniskā aktivitāte izciļņa robežās ir saglabājusies vismaz līdz [[Devons|devona]] beigām.<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard vevent plainlist
| title       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{{Name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| titleclass  = fn org summary
| titlestyle  = padding-bottom:0.3em;
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image|}}}|{{{image|}}}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=250px}}
| caption     = {{ifempty|{{{caption|}}}|{{{Image caption|}}}}}
| image2      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image2|}}}|{{{image2|}}}}}|size={{{imagesize2|}}}|sizedefault=250px}}
| caption2    = {{ifempty|{{{caption2|}}}|{{{Image caption2|}}}}}
| captionstyle = line-height:1.3em;
| headerstyle = background-color: #082567; color: white;
| header1     = {{ifempty|{{{occurrence_type|}}}|Notikuma}} informācija
| label2      = Datums
| data2       = {{ifempty|{{{Date|}}}|{{{date|}}}}}
| label3      = Kopsavilkums
| data3       = {{ifempty|{{{summary|}}}|{{{Type|}}}|{{{type|}}}}}
| label4      = Atrašanās vieta
| class4      = location
| data4       = {{br separated entries
  |1={{ifempty|{{{Site|}}}|{{{site|}}}}}
  |2={{ifempty|{{{Coordinates|}}}|{{{coordinates|}}}|{{{coords|}}}}}
}}
| label5      = Pasažieri
| data5       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Passengers|}}}{{{plane1_passengers|}}}{{{passengers|}}} }}
| label6      = Apkalpe
| data6       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Crew|}}}{{{plane1_crew|}}}{{{crew|}}} }}
| label7      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais ievainoto skaits|Ievainotie}}
| data7       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_injuries|}}}|{{ifempty|{{{Injuries|}}}|{{{plane1_injuries|}}}|{{{injuries|}}}}}}}
| label8      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais mirušo skaits|Mirušie}}
| data8       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_fatalities|}}}|{{ifempty|{{{Fatalities|}}}|{{{plane1_fatalities|}}}|{{{fatalities|}}}}}}}
| label9      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais izdzīvojušo skaits |Izdzīvojušie}}
| data9       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_survivors|}}}|{{ifempty|{{{Survivors|}}}|{{{plane1_survivors|}}}|{{{survivors|}}}}}}}
| header10    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Pirmais lidaparāts}}
| data11      = {{#if:{{{plane1_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane1_image|}}}|att_izm={{{image1size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane1_caption|}}}}}}}
| label12     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Tips|Lidaparāta tips}}
| data12      = {{ifempty|{{{Aircraft Type|}}}|{{{aircraft_type|}}}|{{{plane1_type|}}}}}
| label13     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Nosaukums|Lidaparāta nosaukums}}
| data13      = {{ifempty|{{{Ship name|}}}|{{{aircraft_name|}}}|{{{plane1_name|}}}}}
| label14     = Operators
| data14      = {{{Operator|{{{operator|{{{plane1_operator|}}}}}}}}}
| label15     = Reģistrācijas numurs
| data15      = {{{Tail Number|{{{tail_number|{{{plane1_tailnum|}}}}}}}}}
| label16     = Izlidošanas vieta
| data16      = {{{Origin|{{{origin|{{{plane1_origin|}}}}}}}}}
| label17     = Nolaišanās
| data17      = {{{Stopover|{{{stopover|{{{plane1_stopover|}}}}}}}}}
| label18     = Pirmā nolaišanās
| data18      = {{{Stopover0|{{{stopover0|{{{plane1_stopover0|}}}}}}}}}
| label19     = Otrā nolaišanās
| data19      = {{{Stopover1|{{{stopover1|{{{plane1_stopover1|}}}}}}}}}
| label20     = Trešā nolaišanās
| data20      = {{{Stopover2|{{{stopover2|{{{plane1_stopover2|}}}}}}}}}
| label21     = Ceturtā nolaišanās
| data21      = {{{Stopover3|{{{stopover3|{{{plane1_stopover3|}}}}}}}}}
| label22     = Pēdējā nolaišanās
| data22      = {{{Last stopover|{{{last_stopover|{{{plane1_laststopover|}}}}}}}}}
| label23     = Galamērķis
| data23      = {{{Destination|{{{destination|{{{plane1_destination|}}}}}}}}}
| label24     = Pasažieri
| data24      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_passengers|}}} }}
| label25     = Apkalpe
| data25      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_crew|}}} }}
| label26     = Ievainotie
| data26      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_injuries|}}} }}
| label27     = Mirušie
| data27      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_fatalities|}}} }}
| label28     = Izdzīvojušie
| data28      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_survivors|}}} }}
| header29    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Otrais lidaparāts}}
| data30      = {{#if:{{{plane2_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane2_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane2_caption|}}}}}}}
| label31     = Tips
| data31      = {{{plane2_type|}}}
| label32     = Nosaukums
| data32      = {{{plane2_name|}}}
| label33     = Operators
| data33      = {{{plane2_operator|}}}
| label34     = Reģistrācijas numurs
| data34      = {{{plane2_tailnum|}}}
| label35     = Izlidošanas vieta
| data35      = {{{plane2_origin|}}}
| label36     = Nolaišanās
| data36      = {{{plane2_stopover|}}}
| label37     = Pirmā nolaišanās
| data37      = {{{plane2_stopover0|}}}
| label38     = Otrā nolaišanās
| data38      = {{{plane2_stopover1|}}}
| label39     = Trešā nolaišanās
| data39      = {{{plane2_stopover2|}}}
| label40     = Ceturtā nolaišanās
| data40      = {{{plane2_stopover3|}}}
| label41     = Pēdējā nolaišanās
| data41      = {{{plane2_laststopover|}}}
| label42     = Galamērķis
| data42      = {{{plane2_destination|}}}
| label43     = Pasažieri
| data43      = {{{plane2_passengers|}}}
| label44     = Apkalpe
| data44      = {{{plane2_crew|}}}
| label45     = Ievainotie
| data45      = {{{plane2_injuries|}}}
| label46     = Mirušie
| data46      = {{{plane2_fatalities|}}}
| label47     = Izdzīvojušie
| data47      = {{{plane2_survivors|}}}
| header48    = {{#if:{{{plane3_type|}}}|Trešais lidaparāts}}
| data49      = {{#if:{{{plane3_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane3_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane3_caption|}}}}}}}
| label50     = Tips
| data50      = {{{plane3_type|}}}
| label51     = Nosaukums
| data51      = {{{plane3_name|}}}
| label52     = Operators
| data52      = {{{plane3_operator|}}}
| label53     = Reģistrācijas numurs
| data53      = {{{plane3_tailnum|}}}
| label54     = Izlidošanas vieta
| data54      = {{{plane3_origin|}}}
| label55     = Nolaišanās
| data55      = {{{plane3_stopover|}}}
| label56     = Pirmā nolaišanās
| data56      = {{{plane3_stopover0|}}}
| label57     = Otrā nolaišanās
| data57      = {{{plane3_stopover1|}}}
| label58     = Trešā nolaišanās
| data58      = {{{plane3_stopover2|}}}
| label59     = Ceturtā nolaišanās
| data59      = {{{plane3_stopover3|}}}
| label60     = Pēdējā nolaišanās
| data60      = {{{plane3_laststopover|}}}
| label61     = Galamērķis
| data61      = {{{plane3_destination|}}}
| label62     = Pasažieri
| data62      = {{{plane3_passengers|}}}
| label63     = Apkalpe
| data63      = {{{plane3_crew|}}}
| label64     = Ievainotie
| data64      = {{{plane3_injuries|}}}
| label65     = Mirušie
| data65      = {{{plane3_fatalities|}}}
| label66     = Izdzīvojušie
| data66      = {{{plane3_survivors|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{ExamplesSidebar|20%|
:Amats, gars, mūks, putns, sviests, vasks, zēns
}}
'''Pirmā deklinācija''' jeb '''''-am'' deklinācija''' ir viena no sešām lietvārdu deklinācijām [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Pie pirmās deklinācijas pieder [[dzimte (lietvārds)|vīriešu dzimtes]] lietvārdi, kam [[skaitlis (lietvārds)|vienskaitļa]] [[nominatīvs|nominatīvā]] ir galotne ''-s'' vai ''-š'', savukārt vienskaitļa [[datīvs|datīvā]] — ''-am''.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''MySQL Workbench''
| logo                   =
| screenshot             = Mysqlwb-homepage.png
| caption                = ''MySQL Workbench''
| author                 =
| developer              = ''[[Oracle Corporation]]''
| released               =
| latest release version = 6.0.8
| latest release date    = 2013. gada 7. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]/[[C#]]/[[Objective-C]] (atkarīgi no platformas)
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  =
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] vai komerclicence
| website                = {{URL|http://mysqlworkbench.org/}}
}}
'''''MySQL Workbench''''' ir vizuāls [[datubāzes projektēšana]]s rīks, kurā ietverta SQL izstrāde, administrēšana, datubāzes projektēšana, izveidošana un uzturēšana vienā integrētā izstrādes vidē ''[[MySQL]]'' datubāzes sistēmai.

sentences:
<includeonly>{{Infobox3cols
| bodyclass =  vcard
| titleclass = fn
| title      = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| subheader  = {{{series|}}}{{#if:{{{race_no|}}}|, {{{race_no}}}. sacensības {{#if:{{{season_no|}}}| no {{{season_no}}}}}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=220px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption    = {{{image_caption|}}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Metamfetamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C10H15N
|citi nosaukumi       =
|CAS numurs           = 537-46-2
|molmasa              = 149,233
|blīvums              =
|kušanas temperatūra  =
|viršanas temperatūra =
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences: '''Haplogrupa J1''' (J-M267) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Josifs Staļins
| vārds_orģ = იოსებ ბესარიონის ძე სტალინი
| attēls = Stalin Full Image.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Josifs Staļins 1937. gadā
| amats = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums = {{dat|1922|4|3|N}}
| term_beigas = {{dat|1952|10|16|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dat|1878|12|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Gori}} (tagad {{GEO}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1953|3|5|1878|12|6}}
| mir_vieta = {{flaga|PSRS}} [[Kunceva]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]] (tagad {{RUS}})
| apglabāts =
| tautība = [[gruzīni|gruzīns]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs = Vissarions Džugašvili
| māte = Jekaterina Džugašvili
| dzīvesb = [[Jekaterina Svanidze]] (1885—1907), [[Nadežda Alilujeva]] (1901—1932)
| bērni = [[Svetlana Alilujeva]], [[Vasilijs Staļins]], [[Jakovs Džugašvili]]
| profesija =
| alma_mater = Tiflisas Teoloģiskais seminārs (nepabeidza, atskaitīts)
| reliģija =
| paraksts = Signature of Joseph Stalin.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Josifs Džugašvili''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Джугашвили}}, {{val|ka|იოსებ ჯუღაშვილი}}; dzimis {{dat|1878|12|6}}, miris {{dat|1953|3|5}}), kopš 1912. gadā lietoja pseidonīmu '''Josifs Staļins''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Сталин}}, no ''сталь'' — '[[tērauds]]'), bija [[gruzīni|gruzīnu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] politiķis. [[PSKP CK ģenerālsekretārs]] ([[1922]]—[[1953]]), no 1920. gadu beigām faktiski valdīja kā neierobežots [[diktators]]. [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā valstī tika ieviests Staļina [[personības kults]]. Papildus ģenerālsekretāra amatam no 1941. gada ieņēma arī PSRS Tautas Komisāru Padomes priekšsēdētāja amatu.

sentences:
{{Kaujas infokaste
|kauja=Kauja pie Smoļinas
|attēls=Kauja pie Smoļinas no Terra Mariana (1903).jpg
|paraksts=Svētās Dievmātes parādīšanās mestram Pletenbergam (zem arkas pa kreisi), līdzās sabrucis [[Maskavas lielkņazs]] [[Ivans III]]. Attēls no Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".
|konfl=[[Krievijas-Livonijas-Lietuvas karš]]
|laiks={{dat|1502|9|13|n}}
|vieta=Pie [[Smoļinas ezers|Smoļinas ezera]], netālu no [[Palkina]]s (tagad [[Pleskavas apgabals]], {{RUS}}).
|iznāk=Livonijas spēku uzvara.
|puse1= [[Livonijas Konfederācija]]
|puse2= [[Maskavas lielkņaziste]]
[[Pleskavas Republika]]
[[Astrahaņas hanāts]]
[[Kazaņas hanāts]]
|karavad1=[[Valters fon Pletenbergs]]
[[Mihaels Hildebrands]]
 Johans fon der Brēle
|karavad2=[[Daniils Ščenja]]
[[Vasilijs Šuiskis (karavadonis)|Vasilijs Šuiskis]]
|spēki1=5000
|spēki2=90 000
|zaud1=nenozīmīgi
|zaud2=2500 līdz 8000
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{Vilciena infokaste|Attēls=24.05.19 Rīga Pasažieru DR1AM-222.3 and DR1AC-291.8 (47961524983).jpg|Ekspluatācijas periods=1963-|Nosaukums=DR1 dīzeļvilciens|Ražotājs=Rīgas Vagonbūves rūpnīca|Paraksts=DR1AM-222.3 un DR1AC-219.8 Rīgas Pasažieru stacijā|Maksimālais ātrums=120 km/h|Vagoni sastāvā=3-6 (atkarībā no modifikācijas)|Izejošā jauda=1000 ZS (četrtaktu V-veida divpadsmitcilindru М756Б dzinējs)|Uzbūvēti sastāvi=344|Pasažieru vietu skaits=632 (līdz DR1A-145) / 648 (no DR1A-146) (6 vag.)|Ražošanas periods=1963.—1998. gads, 2005.—2008. gads, 2011. gads}}
Dīzeļvilcienu '''DR1''' no 1963. gada [[Rīgas vagonbūves rūpnīca]] ražoja [[Padomju Savienība]]s piepilsētas satiksmei. Vēl 2022. gadā DR1 vilcienu sastāvi (dažādas modifikācijas) joprojām tiek izmantoti [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Ukraina|Ukrainā]]. Tie tika izmantoti arī [[Igaunija|Igaunijā]] līdz 2014. gadam.

sentences: {{Commonscat|Sports in North America|Sports Ziemeļamerikā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla - kuce
| operators =
| attēls = Amores Perros poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = Alehandro Gonsaless Injaritu
| scenārijs = [[Giljermo Arriaga]]
| aktieri = * [[Emilio Ečevarrija]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Goja Toledo]]
* [[Alvaro Gverrero]]
* [[Vanesa Bauče]]
* [[Horhe Salinass]]
* [[Adriana Barrasa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Amores perros''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|6|16|Meksika}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/release/rl4232283649/weekend/|title=Amores Perros |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla - kuce"''' ({{Val|en|Amores perros}}) ir 2000. gada [[Meksika]]s psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilio Ečevarrija]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Goja Toledo]], [[Alvaro Gverrero]], [[Vanesa Bauče]], [[Horhe Salinass]] un [[Adriana Barrasa]]. "Mīla - kuce" ir Injaritu pirmā režisētā pilnmetrāžas filma, kā arī pirmā filma viņa "Nāves triloģijā", kurā vēl ietilpst filmas "[[21 grams]]" (2003) un "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|title=The Significance Of The Queer And The Dog In Alejandro González Iñárritu's Amores Perros (2000): A Masculinity At War|access-date=2024-02-02|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912182121/http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|archivedate=2018-09-12}}</ref>

sentences: '''15. janvāris''' ir 15. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 350 dienas (351 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Perca fluviatilis.jpg
|   att_nosaukums = {{TaksoSaite|Perca fluviatilis|Asaris}}
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|           kārta = Perciformes
|        kārta_lv = Asarveidīgās
|      apakškārta = Percoidei
|   apakškārta_lv = Īstie asari
|        binomial = Percoidei
|     kategorijas = nē
}}

sentences: '''Izomērija''' ir parādība, ka pastāv vielas, kurām ir vienāda [[molekulmasa]] un ķīmiskais sastāvs, bet dažāda struktūra (dažāda atomu un [[ķīmiskā saite|saišu]] starp tiem kārtība [[molekula|molekulā]] vai arī dažāds atomu vai to grupu telpiskais izvietojums). Izomērija ir galvenokārt [[organiskas vielas|organisku vielu]] īpašība, taču arī neorganiskās vielas var veidot izomērus.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Feldmanis|Feldmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Emīls Feldmanis
|          vārds_orig =
|              attēls = Roberts Feldmanis 1937.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums = 1937. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1910
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Latvija]]s
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada maijs}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya bandaensis|suga_lv=Banda hoija}}
'''Banda hoija''' (''Hoya bandaensis'') ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Tropu josla|tropu mežos]] [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Bandas salas|Bandas salās]], un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1695|title=Banda hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-22|archive-date=2022-01-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20220122152427/https://database.smartgardens.eu/plant/1695}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pareizticīgo katedrāli|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Trīsvienības katedrāle
| image                 = Holy Trinity Cathedral Riga.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 47.98 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  8 | longs = 52.15 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Aleksandra Čaka iela 135|3s=Aleksandra Čaka iela (Rīga)}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 1907
| status                = [[Katedrāle]] (bez katedras) <!-- nu, kā lai to paskaidro? ''Katholikon'' nav tas pats, kas katedrāle -->
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
* [[Konstantīns Pēkšēns]]
* [[Aleksandrs Vanags (arhitekts)|Aleksandrs Vanags]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = Krievu-bizantiešu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1902
| year_completed        = 1907
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv. Trjādības — Dievmātes Aizmigšanas pareizticīgo baznīca
|      numurs = 7494
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības pareizticīgo katedrāle''' (arī '''Rīgas Svētās Trijādības pareizticīgo katedrāle''') ir [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca|Latvijas Pareizticīgās Baznīcas]] dievnams [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris|Rīgas pareizticīgo sieviešu klostera]] teritorijā Aleksandra Čaka ielā 135 (ieeja no [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielas]]).<ref name="lat">{{LAT e|4|975.—976}}</ref>

sentences:
un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kalna dārzs
| alternate_name = Dundagas Kalna dārzs, Kalnadārza pilskalns
| image          = Kalna dārzs - pilskalns Dundagā.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
| latd           = 57.511285
| longd          = 22.358068
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Dundagas pagasts|Dundaga}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kalna dārzs - pilskalns
|      numurs = 2200
|       grupa = valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Kinētiskā enerģija''' ir [[enerģija]], kas piemīt [[Fizikāls ķermenis|ķermeņiem]], kas atrodas kustībā. Pēc definīcijas tas ir [[darbs (fizika)|darbs]], kas nepieciešams, lai no miera stāvokļa paātrinātu ķermeni līdz dotajam [[ātrums|ātrumam]]. Kamēr ķermeņa ātrums nemainās, tā kinētiskā enerģija saglabājas. Ķermenim palēninot kustību un apstājoties, tas atdod kinētisko enerģiju, veicot tādu pašu darbu, kāds tika ieguldīts, lai to paātrinātu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Metikals''' jeb '''Mozambikas metikals''' ir oficiālā [[Mozambika]]s republikas valūta. 1 Mozambikas metikals dalās 100 sentavo.

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Best Men''
| attēls                   =  Best Men.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               =
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Stablers]]
* [[Breds Jenkels]]
* [[Debora Ridpeta]]
| scenārija autors         =
* [[Ārts Edlers Brauns]]
* [[Treisijs Fraims]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dīns Keins]]
* [[Endijs Diks]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Šons Patriks Flanerijs]]
* [[Mičels Vitfīlds]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|10|17|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|title=Best Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165217/https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Best Men''''' ir 1997. gada komēdija, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas atveido [[Dīns Keins]], [[Endijs Diks]], [[Lūks Vilsons]], [[Šons Patriks Flanerijs]], [[Mičels Vitfīlds]], [[Drū Berimora]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|17||bez}}.

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Tenizs
|attēls=Tengiz-Korgalzhyn Lake System MODIS 250m.jpg
|paraksts=Teniza satelītattēls
|map = Kazahstāna
| plat_d=50 | plat_m=25 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=68 | gar_m=54 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
|platība=1590
|garums=75
|platums=32
|Vid_dziļums=2,5
|Max_dziļums=6,7
|tilpums=
|augstums_vjl=304
|izteka=beznoteces
|baseins=94 900
|valstis=[[Kazahstāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Tenizs''' (agrāk arī '''Tengizs'''; {{val|kk|Теңіз көлі}}, {{val|ru|Тенгиз}}) ir liels [[sālsezers]] [[Kazahstāna]]s ziemeļdaļā [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabalā]]. Nosaukums cēlies no kazahu valodas — "jūra". Atrodas [[tektonika|tektoniskā]] ieplakā. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta, [[Rāmsaras konvencija]]s vieta. Tenizā novērotas 318 putnu sugas (arī 14 000 pāri [[sārtais flamingo|sārto flamingo]]), tai skaitā 22 pasaulē apdraudētas sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.livinglakes.org/tengiz/index.html |title=Living Lakes |access-date={{dat|2011|02|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070413001739/http://www.livinglakes.org/tengiz/index.html |archivedate={{dat|2007|04|13||bez}} }}</ref> Nereti ezers gandrīz izžūst. Aizsalst decembrī, atkūst aprīlī. Lielākā pieteka — [[Nura]]. Plašas niedru audzes. Ezera apkaimē reģistrētas arī 340 augu sugas un 50 zīdītāju sugas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazā Fadete
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''La Petite Fadette''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1849
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazā Fadete''' ({{val|fr|La Petite Fadette}}) ir franču rakstnieces [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] 1849. gada romāns. Tas vēsta par nabadzīgu meiteni ar savdabīgu raksturu. Romānu publicēja izdevniecība ''[[Henry Holt and Company]]''. 2004. gadā tika uzņemta televīzijas filma [[Mazā Fadete (filma)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Tās režisore ir [[Mišela Vatoksa]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2544''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2544''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|11|SK}} 08:54 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2534]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2545]]''
}}
'''''Kosmos-2544''''' (''Космос-2544'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada decembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 759. ''Kosmos-2544'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences: '''Aksiālā simetrija''' ir [[simetrija]] pret [[Simetrijas ass|asi]]; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Darzciems]]
[[Kategorija:Dārzciems]]

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences: '''Palielināmais stikls''' jeb '''lupa''' (no {{val|fr|loupe}}) ir [[optika|optiskā]] [[lēca]], kas tiek izmantota, lai iegūtu kāda objekta palielinātu attēlu. Šī lēca parasti tiek piestiprināta pie roktura. Dažreiz, lai samazinātu lēcas biezumu, lupas lēca sastāv no daudzām šaurām koncentrisku [[gredzens (ģeometrija)|gredzenu]] formas lēcām, kas darbojas kā viena lēca, bet ir daudz plānāka ([[Freneļa lēca]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = Zaļās savvaļas vistas gailis
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |          suga = Gallus varius
 |       suga_lv = Zaļā savvaļas vista
 |      binomial = Gallus varius <small>([[Džordžs Šovs (biologs)|Shaw]], 1798)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Konfūcijs
|          vārds_orig = 孔子, ''Kǒng zǐ''
|              attēls = Confucius Tang Dynasty.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[551. gads p.m.ē.|551. gadā p.m.ē.]]
|            dz_vieta = [[Cjuifu]], [[Lu vasaļvalsts|Lu vasaļvalstī]], [[Džou impērija|Džou impērijā]]
|           m_dat_alt = [[479. gads p.m.ē.|479. gadā p.m.ē.]]
|             m_vieta = Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms|konfūcisma]] dibinātājs
|           intereses = [[ētika]], [[sociālā filozofija]], [[morālā filozofija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls fon Rennenkampfs
|     vārds_orig = ''Paul Georg Edler von Rennenkampff''
|         attēls = Pauls fon Rennenkampfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ģenerālis Rennenkampfs Pirmā pasaules kara sākumā (1914. gada augustā)
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1854|04|29}}|{{dat||04|17}}}}
| dz_gads = 1854
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Konuvere]], [[Raplas apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{EST}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 01
| m_vieta = [[Taganroga]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[File:1904ic-p10r.png|40px|link=General of the Cavalry]] [[Kavalērijas ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1870.—1915.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1870.—1915.),

|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja = [[Viļas kara apgabals]] (1913-1914),
[[1. armija (Krievijas impērija)|1. armija]],
[[3. armijas korpuss (Krievijas impērija)|3. armijas korpuss]]
|          kaujas = [[Bokseru sacelšanās]]
* [[Krievijas invāzija Mandžūrijā]]
----
[[Krievijas—Japānas karš]]
* [[Ljaojanas kauja]]
* [[Mukdenas kauja]]
----
[[Pirmais pasaules karš]]
* [[Pirmā pasaules kara Austrumu fronte]]
** [[Austrum Prūsijas operācija (1914)]]
*** [[Štalupēnenes kauja]]
*** [[Gumbinenes kauja]]
*** [[Pirmā Mazūrijas ezeru kauja]]
** [[Lodzas kauja (1914)]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
{{infokaste+}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Zachte dravik in bloei Bromus mollis.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus mollis|suga_lv=Mīkstā lāčauza|binomial=Bromus mollis|autors=L.|sinonīmi=Bromus hordeaceus <i>L.</i>}}'''Mīkstā lāčauza''' ({{val|la|Bromus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura savvaļā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''Tulkošanas vadlīnijas''' ir paredzētas, lai nodrošinātu no citām Vikipēdijām tulkoto rakstu kvalitāti.

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Valguma iela|Valguma iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Valguma iela
|attēls           = Riga Valguma iela 06.2010.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Valguma iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
[[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]], [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 595 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   = 3.Spīķeru iela
 Lielā Grāvju iela
 Grāvju iela
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]], [[Bruģis|betona bruģis]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       = Trolejbusi, kas kursē uz 2. trolejbusu parku
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Jakobs Bēbers
|     vārds_orig = Johann von Böber
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = ''Weimer''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1820
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Jakobs Bēbers''' (''Johann von Böber'', dzimis {{dat|1746|12|22}}, miris [[1820]]. gada naktī no [[15. jūlijs|15.]] uz [[16. jūlijs|16. jūliju]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, entomologs, botāniķis. [[Jelgava]]s Pētera akadēmijas profesors. No [[1796]]. gada [[Sanktpēterburga]]s kadetu korpusa inspektors, [[galma padomnieks]]. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. [[Brīvmūrniecība]]s vēsturnieks un apcerējumu redaktors. Jelgavas Jāņa ložas „''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern''“ goda loceklis.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ievainojums
| image         = Xraymachine.JPG
| image_size    = 220px
| caption       = Cilvēka [[ceļa locītava]] tiek skenēta ar radiogrāfu pēc ievainojuma
| alt           =
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     =
| pronounce     =
| deaths        =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Iekļautās procedūras un funkcijas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203236/http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> ir sagatavots [[SQL]] kods, kurš tiek saglabāts, lai to varētu atkārtoti izmantot. Vēl viens no terminiem: Iekļautā procedūra ir subrutīna, kas ir pieejama [[lietojumprogrammatūra]]ām ar piekļuvi [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma]]i. Iekļautā procedūra (dažkārt to apzīmē ar proc, sproc, StoPro, StoredProc, sp vai SP) faktiski tiek glabāta [[datu bāze]]s datu vārdnīcā.

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences: '''Klājs''' nodrošina [[kuģis|kuģa]] telpu sadalīšanu līmeņos pēc augstuma.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{militārās vienības infokaste 2
| unit_name = ''Tahrir al-Sham''
| native_name = {{ara|هيئة تحرير الشام}}
| image =
| alt =
| caption = ''Tahrir al-Sham'' karogs
| dates = {{dat|2017|1|28|N|bez}} — tagad
| country = {{vieta|Sīrija}}
| countries =
| allegiance =
| branch =
| type =
| role =
| size =
| command_structure =  [[Al-Qaeda]] (slēpti)<ref name="al-Qaeda latest incarnation">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-middle-east-38934206|title=Tahrir al-Sham: Al-Qaeda's latest incarnation in Syria|first=B. B. C.|last=Monitoring|date=12 February 2017|publisher=BBC}}</ref><ref name="killed in Syria">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.longwarjournal.org/archives/2017/02/uighur-jihadist-fought-in-afghanistan-killed-in-syria.php|title=Uighur jihadist fought in Afghanistan, killed in Syria|publisher=Long War Journal}}</ref>
| garrison = [[Vahābisms]]
 [[Salafisms]]
 [[Džihādisms]]
| garrison_label = Ideoloģija
| nickname =
| patron =
| motto =
| colors =
| colors_label =
| march =
| mascot =
| anniversaries =
| equipment = {{flagicon image|Flag of Ahrar ash-Sham.svg}} ''[[Ahrar al-Sham]]'' (atsevišķās vietās)

{{flagicon image|AQMI Flag asymmetric.svg}} [[Al-Qaeda Arābijas pussalā]]

| equipment_label = Sabiedrotie
| battles =
| decorations =
| battle_honours =
'''Valstis'''
* {{vieta|Sīrija}}
* {{vieta|Krievija}}
* {{vieta|Irāna}}
* {{vieta|Libāna}}
* {{vieta|ASV}}
* {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
* {{vieta|Jordānija}}
'''Nevalstiskie'''
* {{flagicon image|Flag of Syrian Democratic Forces.svg}} [[Sīrijas demokrātiskie spēki]]
* {{flagicon image|Flag of Syria 2011, observed.svg}} [[Brīvā Sīrijas armija]] (atsevišķas grupas)
* {{flagicon image|Flag of Ahrar ash-Sham.svg}} ''[[Ahrar al-Sham]]'' (atsevišķās vietās)
* {{flagicon image|AQMI Flag asymmetric.svg}} [[Islāma valsts]]
* [[Hezbollah]]
| battle_honours_label = Pretinieki
| disbanded =
| flying_hours =
| website =

| current_commander =
| commander1 =
| commander1_label =
| commander2 =
| commander2_label =
| commander3 =
| commander3_label =
| commander4 =
| commander4_label =
| commander5 =
| commander5_label =
| commander6 =
| commander6_label =
| commander7 =
| commander7_label =
| commander8 =
| commander8_label =
| commander9 =
| commander9_label =
| notable_commanders =

| identification_symbol =
| identification_symbol_label =
| identification_symbol_2 =
| identification_symbol_2_label =
| identification_symbol_3 =
| identification_symbol_3_label =
| identification_symbol_4 =
| identification_symbol_4_label =
| identification_symbol_5 =
| identification_symbol_5_label =

| aircraft_attack =
| aircraft_bomber =
| aircraft_electronic =
| aircraft_fighter =
| aircraft_helicopter =
| aircraft_helicopter_attack =
| aircraft_helicopter_cargo =
| aircraft_helicopter_multirole =
| aircraft_helicopter_observation =
| aircraft_helicopter_transport =
| aircraft_helicopter_trainer =
| aircraft_helicopter_utility =
| aircraft_interceptor =
| aircraft_patrol =
| aircraft_recon =
| aircraft_trainer =
| aircraft_transport =
| aircraft_tanker =
| aircraft_general =
}}
'''''Hay'at Tahrir al-Sham''''' ({{val|ar|هيئة تحرير الشام}}, '''Organizācija [[Levante]]s atbrīvošanai''' jeb '''Levantes Atbrīvošanas komiteja'''), pazīstams arī kā '''''Tahrir al-Sham''''' un pēc galvenās grupas nosaukuma '''Al-Nusra fronte''' un '''[[Jabhat Fateh al-Sham]]''' un pēc arābu akronīma '''''Hatesh''''' (analogi ''[[Islāma valsts|Daesh]]''), ir [[salafisms|salafistu]] [[džihāds|džihādistu]] [[terorisms|teroristiska]] organizācija [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]].

sentences: '''Dženere''' (vīriešu dzimtē '''[[Dženers]]''') var būt:

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuiķule
| settlement_type          = skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Salacgrīvas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,143
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2006|05|24||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=31920 |title=Informācija par objektu: Kuiķule |accessdate={{dat|2018|02|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 43 | lats  = 00 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 40 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4054
| var_id                   = 100147881
| lgia_id                  = 31920
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas diriģenti]].''

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences: '''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences: — sarkanā krāsā, [[kokaīns]] — zaļā krāsā; audzēšanas apgabali: [[miega magone]]s — bordo krāsā, [[kokas augs]] — melnā krāsā)]]

sentences:
]]
'''Frī kartupeļi''' jeb '''fritēti kartupeļi''' ({{val|fr|patate frite}}) ir [[cepameļļa|cepameļļā]] vārītas [[kartupelis|kartupeļu]] standziņas. Frī kartupeļi ir populārs ēdiens [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] restorānos. Frī kartupeļiem parasti ir pievienota [[sāls]] un tos pasniedz kopā ar kādu piedevu, piemēram, [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], [[mērce|mērci]]. Par frī kartupeļu dzimteni uzskata [[Francija|Franciju]] un [[Beļģija]]s dienvidus ([[Valonija|Valoniju]]). Tur šo ēdienu sāka gatavot 17. vai 18. gadsimtā.

sentences: '''Cigarete''' ({{val|de|zigarette}}, {{val|fr|cigarrete}} — 'neliels cigārs') ir [[smēķēšana]]i domāts [[tabaka]]s izstrādājums, kas sastāv no [[papīrs|papīra]] [[cilindrs|cilindra]], kurā iepildīta smalki sagriezta tabaka.

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences: Jēdziens '''kultūra''' ({{val|la|Cultura}}, kas sakņojas vārdā ''colere'' — 'kultivēt') apzīmē [[cilvēks|cilvēku]] darbības veidus, kā arī [[simbols|simboliskās]] struktūras, kas piešķir jēgu šīm darbībām. Dažādas kultūras definīcijas atspoguļo dažādas teorētiskās izpratnes par to, kā saprast cilvēku rīcību, vai kritērijus, pēc kuriem to vērtēt.

sentences:
[[Kategorija:Literāri darbi pēc gada| Romāni]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
{{noformējums+}}
'''Dzīvības apdrošināšana''' ir privātpersonu [[apdrošināšana]], kas nodrošina finansiālo aizsardzību ģimenei apgādnieka zaudējuma gadījumā. Iespējams iegādāties dzīvības apdrošināšanu bez uzkrājuma<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-terminapdrosinasana/|title=Dzīvības termiņapdrošināšana}}</ref> (jeb dzīvības termiņapdrošināšanu) un dzīvības apdrošināšanu ar uzkrājumu<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-apdrosinasana-ar-uzkrajumu/|title=Dzīvības apdrošināšana ar uzkrājumu}}</ref>.

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Katoļi
| name           = Falkenas klosteris
| native_name    = ''Monasterium Falkena/Kärkna klooster''
| image          = Kärkna kloostri vare.jpg
| alt            =
| caption        = Klostera drupas un zemes vaļņi mūsdienās
| full           =
| other_names    =
| order          =
| established    = pirms 1233. gada, 1240. gadā atjaunots
| disestablished = 1558. gada augusts
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = [[Kerkna]], [[Tartu pagasts]], [[Tartu apriņķis]], {{EST}}
| map_type       = Igaunija
| lat_d           = 58
| lat_m           = 27
| lat_s           = 49
| lat_NS          = N
| long_d          = 26
| long_m          = 36
| long_s          = 08
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Jūrmala]]

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 88%;"
|-
|+ '''{{{name}}}'''
|-
| colspan="2" align="center" | {{#ifeq:{{{name_latin}}}|Serpens|[[File:Serpens Caput IAU.svg|250px|Serpens Caput]]
[[File:Serpens Cauda IAU.svg|250px|Serpens Cauda]]|[[File:{{{name_latin}}} IAU.svg|250px|{{{name_latin}}}]]}}
Zvaigznāja karte ar tā robežām
|-
| '''Saīsinājums (latīniski):'''
| {{{abbreviation|}}}
|-
| '''Nosaukums (latīniski)'''
| {{{name_latin|}}}
|-
| '''[[Rektascensija]]:'''
| {{{RA|}}} h
|-
| '''[[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]:'''
| {{{dec|}}}°
|-
| '''Zvaigznāja platība:'''
| {{{areatotal|}}} kv. grādi.{{ #if:  {{{arearank|}}}| ([[Zvaigznāju uzskaitījums pēc leņķiskās platības{{!}}{{{arearank}}}]])}}
|-
| '''Galvenās zvaigznes:'''
| {{{numbermainstars|}}}
|-
| '''Zvaigznes ar eksoplanētām:'''
| {{{numberstarsplanets|}}}
|-
| '''{{Piezīme|Spožas zvaigznes:|Redzamais spožums 3 un vairāk}}'''
| {{{numberbrightstars|}}}
|-
| '''{{Piezīme|Tuvās zvaigznes:|Attālums 50 gaismas gadi un mazāk}}'''
| {{{numbernearbystars|}}}
|-
| '''Spožākā zvaigzne:'''
| {{{brighteststarname|}}} ({{{starmagnitude|}}}[[redzamais spožums|m]])
|-
| '''Tuvākā zvaigzne:'''
| {{{neareststarname|}}} ({{{stardistance|}}} [[gaismas gads|ly]])
|-
| '''[[Mesjē katalogs|Mesjē kataloga objekti]]:'''
| {{{numbermessierobjects|}}}
|-
| '''Meteoru plūsmas:'''
| {{{meteorshowers|}}}
|-
| '''Robežzvaigznāji'''
| {{{bordering|}}}
|-
| '''Redzams Latvijā'''
| {{{r_latvija|}}}
|-
| colspan="2" style="text-align: center;" | Redzams platuma grādos no +{{{latmax|}}}° līdz −{{{latmin|}}}°
|}<noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezgalīgais ceļojums
| attēls                   = A Walk to Remember Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Walk to Remember''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Kārens Janzena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šeins Vests]]
* [[Mendija Mūra]]
* [[Pīters Kojots]]
* [[Derils Hanna]]
| mūzika                   = [[Mērvins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Gaylord Films]]''
* ''[[Pandora Cinema]]''
| izplatītājs              =''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2|title=A Walk to Remember|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322184608/http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=walktoremember.htm|title=A Walk to Remember (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezgalīgais stāsts"''' ({{val|en|A Walk to Remember}}) ir 2002. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Nikolasa Spārka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šeins Vests]], [[Mendija Mūra]], [[Pīters Kojots]] un [[Derils Hanna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Valsts budžets''' ir [[finanšu plāns]] gadam, kurā noteikti valsts ieņēmumi un izdevumi konkrētiem mērķiem.
Valsts budžeta ieņēmumi veidojas no [[Nodoklis|nodokļiem]], nodevām, citiem maksājumiem (piemēram, maksājumi par valsts kapitāla daļu izmantošanu) un ārvalstu finanšu palīdzības maksājumiem (pamatā ES fondu līdzekļi), bet lielākie izdevumi ir paredzēti [[izglītība]]i, [[Veselības aizsardzība|veselības aizsardzībai,]] [[valsts pārvalde]]i un drošības un kārtības nodrošināšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sicīlijas Diodors
 |    vārds_orig = {{gree|Διόδωρος Σικελιώτης}}
 |        attēls = Diodoro siculo - storico di Agira.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 90. gadu p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Adžira]], [[Sicīlija]] (tagad {{ITA}})
 |     m_dat_alt = ap 30. gadu p.m.ē.
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |       zinātne = [[vēsture]], [[ģeogrāfija]]
 |         grāds =
 |  darba_vietas =
 |    akad_amats =
 |    alma_mater =
 |   pasniedzēji =
 | zinātniskie_vadītāji =
 |      studenti =
 |    doktoranti =
 |    sasniegumi = “[[Vēstures bibliotēka]]”
 |   apbalvojumi =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alija Izetbegovičs
 |       vārds_orģ = ''Alija Izetbegović''
 |          attēls = Izetbegovic.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =

 |           amats = [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1990|12|20|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1996|10|5|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Obrāts Piļaks]] (kā [[Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskā Republika|Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās Republikas]] līderis)
 |        pēctecis = pats, [[Momčilo Krajišniks]] un [[Krešimirs Zubāks]] (kā [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] prezidējošie vadītāji)

 |          amats2 = [[Bosnijas un Hercegovinas prezidentūra|Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras vadītājs]]
 |    term_sākums2 = {{dat|1996|10|5|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1998|10|13|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = pats (kā [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s prezidents)
 |       pēctecis2 = [[Živko Radišičs]]

 |          amats3 =
 |    term_sākums3 = {{dat|2000|2|14|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat|2000|10|14|N}}
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 = [[Ante Jelavičs]]
 |       pēctecis3 = [[Živko Radišičs]]

 |          amats4 = Bosniešu pārstāvis [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] prezidentūrā
 |    term_sākums4 = {{dat|1996|10|5|N}}
 |    term_beigas4 = {{dat|2000|10|14|N}}
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 = [[Halids Genjars]]

 |       dzim_dati = {{dat|1925|8|8}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Yugoslavia (1918–1941).svg}} [[Šamaca]], [[Dienvidslāvijas karaliste]] (tagad {{BIH}})
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|2003|10|19|1925|8|8}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Sarajeva}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[bosnieši|bosnietis]]
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = advokāts, filozofs, politiķis, rakstnieks
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts = Alija Izetbegović signature.gif
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences: {{citas nozīmes|vēsturisku reģionu Baltijas jūras austrumu piekrastē|Livonija (nozīmju atdalīšana)|Livonija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =235px
|        nosaukums =Meža avene
|           attēls =Malina.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 =Krzak malin2.JPG
|      att2_izmērs =240 px
|   att2_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|             tips =Magnoliophyta
|          tips_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|           dzimta =Rosaceae
|        dzimta_lv =Rožu dzimta
|            ģints =Rubus
|         ģints_lv =Avenes
|             suga =Rubus idaeus
|          suga_lv =Meža avene
|        izplatība =[[Eiropa]], [[Ziemeļamerika]] un [[Ziemeļāzija]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Meža avene''' (''Rubus idaeus'') ir vidēja lieluma, [[rožu dzimta]]s krūms. Stumbrs stāvs, apakšdaļā koksnains, zaro. Uz stumbra un zariem tievi dzeloņi. Pirmā gada dzinumi neziedoši, otrā gada ir ziedoši. Uz ziedošajiem dzinumiem lapas staraini saliktas no 3 lapiņām, uz neziedošajiem no piektās lapiņas iegareni olveidīgas, plātnes virspuse gandrīz kaila, apakšpuse pelēkbalta, tūbaina, gals smails, malas zobainas. [[Kauslapas]] paliek pie augļa, noziedot atliecas. [[Vainaglapas]] baltas, garākas nekā kauslapas. [[Auglis]] ir sārti sarkanā krāsā. Zied maijā, jūnijā. Augļi nogatavojas jūlija beigās, augustā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Helmuts Štegmanis
| attēls              =
| amats               = [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1933]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1892|10|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =[[1983]]. gadā (90—91 gadu vecumā)
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu zemes partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Helmuts Štegmanis''' ({{val-de|Helmuth Stegman}}; {{dat|1892|10|19|N|bez}} — 1983. gads) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[4. Saeima]]s deputāts.

sentences: '''Rokoko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] dekorāciju stils, kas bija populārs [[Eiropa|Eiropā]], it sevišķi [[Francija|Francijā]]. Tas izpaužas gan interjera dekorācijās, gan [[ornaments|ornamentos]], taču tas var tikt novērots arī [[skulptūra|skulptūrās]], [[glezna|gleznās]] un [[arhitektūra]]s detaļās.

sentences:
[[File:Diencephalon small.gif|thumb|Starpsmadzenes]]
'''Starpsmadzenes''' ({{val-la|diencephalon}}) ir galvas [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas starp [[Gala smadzenes|gala]] un [[Vidussmadzenes|vidussmadzenēm]]. Uz smadzeņu pamatnes starpsmadzeņu robeža no priekšas iet pa priekšējo [[Redzes nervi|redzes nervu]] krustojumu, pa [[caurumotā viela|caurumotās vielas]] priekšmalu un [[redze]]s traktu, bet no aizmugures — pa smadzeņu kājiņu malu.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums = 200px
|               vārds = Arhimēds
|          vārds_orig = Ἀρχιμήδης
|              attēls = Domenico-Fetti Archimedes 1620.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Arhimēds [[Domeniko Feti]] gleznā (1620)
|          dz_dat_alt = 287. gadā p.m.ē.
|            dz_vieta = [[Sirakūzas]]
|           m_dat_alt = 212. gadā p.m.ē.
|             m_vieta = Sirakūzas
|             tautība = grieķis
|              vecāki = Feidijs
|               skola = mācījies pie [[Eiklīds|Aleksandrijas Eiklīda]]
|           intereses = [[matemātika]], [[fizika]], [[inženierija]], [[astronomija]]
|         kategorijas = nē
}}'''Arhimēds''' ({{val-el|Άρχιμήδης}}, dzimis 287. gadā p.m.ē., miris 212. gadā p.m.ē.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis, fiziķis, inženieris, izgudrotājs un astronoms. Arhimēds tiek pieskaitīts pie tā laika vadošajiem [[zinātnieks|zinātniekiem]]. Viņš ir veicis svarīgus atklājumus [[matemātika|matemātikā]] un [[ģeometrija|ģeometrijā]], kā arī izgudrojis dažādus [[mehānisms|mehānismus]], piemēram, [[Arhimēda skrūve|Arhimēda skrūvi]]. Arhimēds lika pamatus arī tādām [[fizika]]s nozarēm kā [[hidrodinamika]], [[statika]], kā arī izskaidroja [[svira]]s principu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Raimonds Cinovskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 05
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jēkabs Cinovskis (1906—1984) ''Dr. biol.'' entomologs, citologs, bioloģiskās augu aizsardzības pamatlicējs, Ieva Cinovska (1909—)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tamāra (1926)
|          bērni = Baiba (1960)
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmija]], [[Nacionālais botāniskais dārzs]]
|     akad_amats = [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] vadītājs
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|        skolēni = Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Raimonds Cinovskis''' (1930—1998) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Dendroloģija|dendrologs]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] izveidotājs un vadītājs (1985—1998). ''Dr. biol.''

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Gustavs fon Renne
|     vārds_orig = ''Karl Gustav von Rönne''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1720. gadi
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Sunshine''
| attēls                   =  Sunshine 1999 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Istvans Zabo]]
| producents               =
* [[Andrass Hamori]]
* [[Roberts Lantoss]]
| scenārija autors         =
* [[Izraels Horovics]]
* Istvans Zabo
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Rouzmarija Herisa]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Dženifera Ēle]]
* [[Debora Kara Angera]]
* [[Mollija Pārkere]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Džons Nevils]]
* [[Mirjama Margo]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Bavaria Film and TV Fund]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Filmfonds Wien]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Kinowelt Filmproduktion]]''
* ''[[The Movie Network]]''
* ''[[TV2]]''
* ''[[Téléfilm Canada]]''
* ''[[Österreichischer Rundfunk]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Kinowelt Filmverleih]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 180 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999|title=Sunshine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025170829/https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{AUS}}
* {{HUN}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0145503/?ref_=bo_se_r_2|title=Sunshine|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Sunshine''''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Istvans Zabo]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Rouzmarija Herisa]], [[Reičela Vaisa]], [[Dženifera Ēle]], [[Debora Kara Angera]], [[Mollija Pārkere]], [[Džeimss Freins]], [[Džons Nevils]] un [[Mirjama Margo]]. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Cygnus olor 2 (Marek Szczepanek).jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|           suga = C. olor
|        suga_lv = Paugurknābja gulbis
|       binomial = Cygnus olor ([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1789)
|       sinonīmi =
* ''Anas olor'' (Gmelin, 1789)
* ''Sthenelides olor'' (Gmelin, 1789)
* ''Cygnus immutabilis'' (Yarrell, 1838)
|    kategorijas = nē
}}
'''Paugurknābja gulbis''' (''Cygnus olor'') ir liela auguma [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') [[ūdensputns]], kura dabīgais izplatības areāls ir [[Eirāzija]], sākot ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastu [[Francija]]s un [[Spānija]]s rietumos un beidzot ar [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] krastu austrumos, [[japāna|Japānu]] ieskaitot.<ref name=iuc/> Neskatoties uz milzīgo izplatības areālu, paugurknābja gulbja suga ir [[monotipisks|monotipiska]] un tai nav pasugu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |title=World Bird List: Screamers, ducks, geese, swans, 2020 |access-date={{dat|2020|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424112752/https://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref><ref name=del/>

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Vahtsmuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Enteropneusta USNM 1431735, MBIO32531, BMOO 08254 - Specimen Image.jpg
| att_nosaukums =Zarnelpotājs ''[[Balanoglossus]] sp.''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Hemichordata
| tips_lv =Pushordaiņi
| klase =Enteropneusta
| klase_lv =Zarnelpotāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Harrimaniidae}}
* {{TaksoSaite|Protoglossidae}}
* {{TaksoSaite|Ptychoderidae}}
* {{TaksoSaite|Saxipendiidae}}
* {{TaksoSaite|Spengelidae}}
* {{TaksoSaite|Torquaratoridae}}
}}
'''Zarnelpotāji''' (''Enteropneusta'') ir sīku [[Tārpi|tārpveidīgu]] [[Pushordaiņi|pushordaiņu]] tipa [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] klase, kurā ietilpst tikai viena kārta. Tuvākie pushordaiņu tipā neietilstošie radinieki ir [[adatādaiņi]]. Pašlaik ir zināmas 111 zarnelpotāju sugas, no kuriem visvairāk izpētīta ir ''Saccoglossus kowalevskie''. Ir zināms, ka divas dzimtas ''[[Harrimaniidae]]'' un ''[[Ptychoderidae]]'' nodalījušās ne vēlāk, kā pirms 370 mlj. gadu.

sentences: '''Blīvie spalvmākoņi''' ''Cirrus spissatus'' (Ci sp) ir [[spalvmākoņi]] ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt [[Saule|Sauli]]. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša [[ūdens]] pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī [[Mēness]]. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. [[Mākoņi]] veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā [[atmosfēras fronte]]s zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kasandras sapnis
| attēls                   =  Cassandra's Dream.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cassandra's Dream''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Garets Vailijs]]
* [[Daniels Vūrmans]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Heilija Atvela]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Toms Vilkinsons]]
| mūzika                   = [[Filips Glāss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Optimum Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|6|18|Avilesa|2007|10|31|Francija|2008|1|18|ASV|2008|5|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cassandras-dream-2007|title=Cassandra's Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archive-date={{dat|2019|11|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191102101951/https://bbfc.co.uk/releases/cassandras-dream-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0795493/?ref_=bo_se_r_1|title=Cassandra's Dream|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kasandras sapnis"''' ({{val|en|Cassandra's Dream}}) ir 2007. gada trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Heilija Atvela]], [[Kolins Ferels]], [[Sallija Hokinsa]], [[Jūens Makgregors]] un [[Toms Vilkinsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|18||bez}} [[Avilesa|Avilesā]].

sentences: '''Televīzija''' (no {{val|el|τῆλε}} (''tēle'') un {{val|la|visio}} — 'tālā redzēšana'; saīsinājumā '''TV''') jeb '''tālrāde''', ir [[telesakari|telesakaru]] sistēma vai process, lai raidītu un uztvertu kustīgus [[attēls|attēlus]] un [[skaņa|skaņu]] attālumā, izmantojot elektriskos vai elektromagnētiskos signālus. Televīzijas pārraides uztver ar [[televizors|televizoru]]. Vārds "televīzija" parasti tiek attiecināts uz vairākām lietām, taču galvenokārt apzīmē raidīšanu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Grentlijs Guldings
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Grantley Thomas Smart Goulding''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Grentlijs Tomass Smarts Guldings
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1874|03|23}}
 |             dz_viet = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Glosteršīra}}
 |             mir_dat = {{dat|1947|07|29}}
 |            mir_viet = {{vieta|DĀR|Unkomāsa}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{karogs|Lielbritānija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|VOS}}
{{MedalCountry | {{flaga|Lielbritānija}} [[Lielbritānija olimpiskajās spēlēs|Lielbritānija]]}} (GBR)
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Sudrabs|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus cicer sl7.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus cicer
| suga_lv = Dedestiņu tragantzirnis
| binomial = Astragalus cicer
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Dedestiņu tragantzirnis''' (''Astragalus cicer'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču tas ir izplatījies arī [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kur uzskatāms par adventīvu augu. Latvijas teritorijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir novērotas nezālienēs un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-cicer-l/|title=dedestiņu tragantzirnis - Astragalus cicer L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-17}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Ceļš uz nekurieni
  | attēls                    = Attēls:Lost-Higway-01.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Lost Highway'''
  | žanrs                     = [[psiholoģisks trilleris]]
[[krimināldrāma]]
[[mistērija (filmu žanrs)|mistērija]]
  | valsts                    = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | režisors                  = [[Deivids Linčs]]
  | producents                = [[Mērija Svīneja]]
  | scenārija autors          = Deivids Linčs
[[Berijs Džifords]]
  | galvenajās lomās          = [[Bils Pulmens]]
[[Patrīcija Ārkete]]
[[Baltazars Getijs]]
[[Roberts Lodžija]]
[[Roberts Bleiks]]
  | mūzika                    = [[Andželo Badalamenti]]
  | izdošanas laiks           = [[1997]]. gada [[15. janvāris]]
  | ilgums                    = 135 min
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = ~ $15,000,000
  | imdb                      = 0116922
}}

sentences:
{{slikts tulkojums|angļu}}
Radio translācijā ar '''šaurjoslu''' ({{val-en|narrowband}}) apzīmē [[frekvence|frekvenci]], kurā translācijas joslas platums būtiski nepārsniedz frekvences [[koherentais joslas platums|koherento joslas platumu]]. Ir nepareizi uzskatīt ka šaurjoslu darbības diapazons attiecas tikai uz „mazu” radiofrekvences spektru.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |            platums =
 |              vārds = Fransuā Marī Aruē
 |         vārds_orig = ''François Marie Arouet''
 |             attēls = Voltaire.jpg
 |         att_izmērs = 235px
 |      att_nosaukums = Voltērs 24 gadu vecumā
 |            dz_gads = 1694
 |         dz_mēnesis = 11
 |           dz_diena = 21
 |           dz_vieta =  [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]
 |             m_gads = 1778
 |          m_mēnesis = 5
 |            m_diena = 30
 |            m_vieta =  [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]
 |       dzīves_vieta =
 |          pilsonība =
 |            tautība = [[franči|francūzis]]
 |            dzimums =
 |             vecāki = Fransuā Aruē
Marija Margerita Domara
 |              brāļi =
 |              māsas =
 |       dzīvesbiedrs =
 |              bērni =
 |           paraksts =
 |         pseidonīms = Voltērs (''Voltaire'')
 |       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[filozofs]], [[dramaturgs]]
 | rakstīšanas valoda =
 |            periods =
 |              žanri =
 |             temati =
 |       lit virzieni = [[proza]], [[dzeja]], [[drāma]]
 |   slavenākie darbi = ''Candide, ou l'Optimisme'' (1759)
 |        ietekmējies = [[Džons Loks|Džona Loka]], [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]]
 |         ietekmējis = [[Franču revolūcija|Franču revolūciju]], [[Viktors Igo|Viktoru Igo]], [[Frīdrihs II Lielais|Frīdrihu II Lielo]], [[Frīdrihs Nīče|Frīdrihu Nīči]], [[Kārlis Markss|Kārli Marksu]], [[Žans Pols Sartrs|Žanu Polu Sartru]]
 |         alma_mater = Luija Lielā koledža
Luija Lielā licejs
 |        apbalvojumi =
 |           piezīmes =
 |        kategorijas = nē
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Polygonaceae|kategorijas=nē|binomial=Fagopyrum tataricum|suga_lv=Tatārijas griķis|suga=Fagopyrum tataricum|ģints_r=Griķu ģints|ģints_lv=Griķi|ģints=Fagopyrum|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|rinda_lv=Neļķu rinda|attēls=Fagopyrum tataricum, Vietnam.jpg|rinda=Caryophyllales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att2_nosaukums=|attēls2=Fagopyrum tataricum.jpg|autors=(L.) Gaertn.}}'''Tatārijas griķis''' ({{val|la|Fagopyrum tataricum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], no [[Sibīrija]]s līdz [[Himalaji]]em, taču ir plaši ieviesusies ārpus pamatareāla, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur to var sastapt uz dzelzceļiem un nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/fagopyrum-tataricum-l-gaertn/|title=Tatārijas griķis - Fagopyrum tataricum (L.) Gaertn. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-20}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|norobežojošu konstrukciju ap teritoriju|žogi|žogi}}
]]
'''Žogs''', arī '''sēta''', ir [[būvkonstrukcija|konstrukcija]], kuru veido, lai ierobežotu noteiktu [[teritorija|teritoriju]] vai sadalītu to. Žogu veidu, lai nodrošinātu [[drošība|drošību]], [[privātums|privātumu]], aizsargātu [[dārzs|dārzu]] no dzīvniekiem vai vienkārši norobežotu kādu zemes apgabalu. Žogus gatavo no dažādiem [[materiāls|materiāliem]], piemēram, no [[koksne|koka]], [[metāli|metāla]] vai [[plastmasas]]. To var arī izveidot, audzējot pa perimetru [[koks|kokus]] vai [[krūms|krūmus]], un šādu žogu sauc par [[dzīvžogs|dzīvžogu]]. Žogi var būt gan dekoratīvi, gan funkcionāli, un to dizains un izmantošana bieži ir atkarīga no konkrētiem mērķiem. Žogi var būt augsti un masīvi, nodrošinot pilnīgu privātumu, bet citi var būt zemāki vai caurskatāmi, saglabājot redzamību. Žogus plaši izmanto gan [[privātpersona]]s, gan [[uzņēmējdarbība]]s vidē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences: '''Ticējums''' ir laika gaitā pārbaudīta [[atziņa]], padoms, kas balstās uz dzīves [[novērojums|novērojumiem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 38. lpp.</ref> Dabas un cilvēka dzīves parādību un likumsakarības skaidrojums, kas veidojies dzīves pieredzē.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Ticējumi saistās ne tikai ar [[ticība|ticību]] vai [[reliģija|reliģiju]], bet arī ar praktiskiem paņēmieniem, [[zināšanas|zināšanām]], ko darīt, kā rīkoties, kā izzināt, lai labi klātos, lai viss atrisinātos pēc iespējas labāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|12|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235011/http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/# |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Glory''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 = Glory Spacecraft 2.jpg
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = Zemes klimata pētniecības pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] / [[Godarda kosmisko lidojumu centrs|GSFC]] {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|3|4|SK}} 10:09:43 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Taurus XL]]''
| Starta_vieta           = [[Vandenberga Gaisa spēku bāze|Vandenberga]]
| Starta_laukums         = LC-576
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Explorer-1 Prime|Explorer-1 <nowiki>[Prime]</nowiki>]]'', ''[[KySat-1]]'', ''[[Hermes (pavadonis)|Hermes]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = bija plānots 3—5 gadi
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|3|4|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 5 min 17 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         = [http://glory.gsfc.nasa.gov/ glory.gsfc.nasa.gov]
| Masa                   = 545 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 400 W ([[saules baterijas]])
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''Glory''''' bija [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] gatavots pavadonis, kuram vajadzētu vākt datus par [[Zemes atmosfēra]]s [[aerosols|aerosolu]] ķīmiskām, mikrofiziskām un optiskām īpašībām, kā arī datus par Saules starojumu. Šie dati ļautu uzlabot globālā klimata modelēšanu un samazināt neskaidrību par klimata izmaiņu cēloņiem.<ref>[http://www.nasa.gov/mission_pages/Glory/overview/index.html Glory Mission Overview] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110226095919/http://www.nasa.gov/mission_pages/Glory/overview/index.html |date={{dat|2011|02|26||bez}} }} NASA {{en ikona}}</ref>
Pavadonis tika zaudēts {{dat|2011|3|4||bez}}, kad nesējraķete ''[[Taurus XL]]'' cieta avāriju. Pavadoņa izmaksas bija 424 miljoni [[USD]].<ref name="sfn_glory">{{Ziņu atsauce|url=http://www.spaceflightnow.com/taurus/glory/failure.html|title=NASA science satellite lost in Taurus launch failure|publisher=Spaceflight Now|date=2011-03-04|accessdate=2011-03-06|language=angliski|archive-date=2011-08-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20110817043139/http://www.spaceflightnow.com/taurus/glory/failure.html}}</ref><ref name="bbc_glory">{{Ziņu atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/news/science-environment-12551861|title=Nasa Glory mission ends in failure|publisher=BBC News|date=2011-03-04 |accessdate=2011-03-04|language=angliski}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences:
'''Ķīnas sudraba panda''' ir [[sudrabs|sudraba]] [[monēta|monētu]] sērija, kas [[Ķīna|Ķīnā]] tiek izlaista kopš [[1983]]. gada.
Ik gadu tiek mainīts monētas noformējums, tāpēc monēta ir ļoti populāra arī kolekcionāru vidū. Monēta sastāv no 99,90% sudraba un tās masa ir 31,105 grami.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ceļojošo bikšu māsība
 | oriģinālnos = ''The Sisterhood of the Traveling Pants''
 |      attēls = Sisterhood of the traveling pants.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Kens Kvepiss]]
 |  producents =
* [[Debra Mārtina Čeisa]]
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Delija Efrona]]
* [[Elizabete Čendlera]]
 |     aktieri =
* [[Aleksisa Bledela]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Embera Temblina]]
 |      mūzika = [[Klifs Eidelmens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Alcon Entertainment]]''
* ''[[Alloy Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2005|6|1||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005|title=The Sisterhood of the Traveling Pants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923194404/https://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=travelingpants.htm|title=The Sisterhood of the Traveling Pants (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Ceļojošo bikšu māsība 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Ceļojošo bikšu māsība"''' ({{val|en|The Sisterhood of the Traveling Pants}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Aleksisa Bledela]], [[Bleika Laivlija]], [[Amerika Ferrera]] un [[Embera Temblina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|1||bez}}. 2008. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Ceļojošo bikšu māsība 2]]".

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences: '''Biedrības “Latvijas nākotnes forums”''' (savulaik – biedrība “[[Latvijas attīstībai]]”) mērķis ir izveidot plašu un autoritatīvu labēju ideju diskusiju platformu, lai izstrādātu priekšlikumus mērķtiecīgai, ilgtspējīgai un dinamiskai [[Latvija|Latvijas]] attīstībai.{{fact}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecpiebalga
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vecpiebalga ev.lut. church.jpg
| image_caption            = Vecpiebalgas luterāņu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = top
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Vecpiebalgas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,04
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2192&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 501
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 03 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 48 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_m              = 215
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4122
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Pirani vakuummetrs''' ir [[Gāze|gāzes]] [[siltumvadāmība]]s mērītājs, ko izmanto spiediena mērīšanai vakuuma sistēmās,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ellett|first=A.|last2=Zabel|first2=R. M.|date=1931-05-01|title=The Pirani Gauge for the Measurement of Small Changes of Pressure|url=https://link.aps.org/doi/10.1103/PhysRev.37.1102|journal=Physical Review|language=en|volume=37|issue=9|pages=1102–1111|doi=10.1103/PhysRev.37.1102|issn=0031-899X}}</ref> to 1906. gadā izgudroja Marčello Pirani.<ref>von Pirani, M (1906). "Selbstzeigendes Vakuum-Meßinstrument". ''Deutsche Physikalische Gesellschaft, Verh''. '''24''' (8): 686–694.</ref> Tā kā tā darbība ir balstīta uz [[gāze]]s  siltumvadāmības īpašībām, tas tiek klasificēts kā siltuma vakuummetrs.<ref>Jitschin, W., Ludwig, S. Dynamical behavior of the Pirani sensor. ''Vacuum''.2004, vol. 75, no 2, pp. 169-176. Available from: doi 10.1016/j.vacuum.2004.02.002</ref> Pirani vakuummetrs izmanto [[gāze]]s siltumvadāmību spiediena diapazonā, kas ir mazāks par aptuveni 10—100 hPa.<ref>Pfeiffer Vacuum GmbH. ''The Vacuum Technology Book Volume II Part 2 Know how book''. Asslar: Pfeiffer Vacuum GmbH, 2013. 140 p. </ref> Šis vakuummetrs mēra spiedienu, balstoties uz kvēldiega pretestības mērīšanu, nosakot kvēldiega temperatūru.<ref>Akram, H.M., Fasih, A. Selection Criterion of Gauges for Vacuum Measurements of Systems with Diverse Ranges. ''Physics Procedia''. 2012, vol. 32, pp. 503-512. Available from: doi: 10.1016/j.phpro.2012.03.594.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Papaver argemone
| attēls = Papaver argemone 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ranunculales
| rinda_lv = Gundegu rinda
| dzimta = Papaveraceae
| dzimta_lv = Magoņu dzimta
| ģints = Papaver
| ģints_lv = Magones
| suga = Papaver argemone
| suga_lv = Sarainā magone
| kategorijas = jā
}}'''Sarainā magone''' ({{val|la|Papaver argemone}}) ir augu suga [[Magoņu dzimta|magoņu dzimtā]]. Sugas sākotnējais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Eiropas dienviddaļā]], no kurienes tā ir plaši izplatījusies centrālajā un, daļēji, arī ziemeļu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/papaver-argemone-l/|title=sarainā magone - Papaver argemone L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-12}}</ref>

sentences: '''Poēma par Gilgamešu''' ir sena Divupes [[odiseja]]. Darbs tiek datēts ar aptuveni 2100. gadu p.m.ē., tas tiek uzskatīts par pirmo nozīmīgo [[literatūra]]s darbu. Tā autori ir [[šumeri]]. Sacerējums rakstīts [[ķīļraksts|ķīļrakstā]] akadiešu valodā par [[Divupe]]s pilsētvalsts [[Urūka]]s karali [[Gilgamešs|Gilgamešu]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex montana sl30.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex montana|autors=L.|suga_lv=Kalnu grīslis|suga=Carex montana}}'''Kalnu grīslis''' ({{val|la|Carex montana}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], galvenokārt [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]] daļā. [[Latvija|Latvijā]] reti sastopama valsts rietumu, vidus un dienvidaustrumu daļā, mēreni sausos platlapju un jauktos [[Mežs|mežos]] un krūmājos.

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .yu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = nic.yu (Dienvidslāvijas interneta domēnu reģistrs)
|sponsors              = [[YUNET asociācija]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Serbijā un Melnkalnē
|ierobežojumi          = Reģistrācija nav pieejama kopš 2008. gada 10. marta
|struktūra             = Reģistrācija bija iespējama 3. līmenī zem izveidotiem apakšdomēniem.
|dokumenti             = [http://www.nic.yu/pravilnik-e.html Domēna politika]|
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.yu/index-e.html nic.yu] (dzēsta)
|}}

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2461''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2461''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81 / 24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2460]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2460]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2464]]''
}}
'''''Kosmos-2461''''' (''Космос-2461'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs tam ir 735. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2010. gada martā. Kopā 2020. gada aprīļa tas ir orbitālajā rezervē. Pavadonis ir izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences:
{{citas nozīmes|politiķi|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfrēds Alslēbens
| attēls              =
| amats               = [[2. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1925]]. gads
| term_beigas         = [[1928]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1861|09|24}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Skultes pagasts}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1941|03|10|1861|09|24}}
| mir_vieta           =[[Poznaņa]],  [[Trešais reihs]],<br />(tagad {{POL}})
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =krāsotājs
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Alfrēds Alslēbens''' ({{val-de|Alfred Alsleben}}; {{dat|1861|09|24|N}} — {{dat|1941|03|10|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltu krāsotājs un sabiedrisks darbinieks. Bijis [[2. Saeima]]s deputāts (1925—1928).

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Es, Tonija
|    oriģinālnos = ''I, Tonya''
|         attēls = I, Tonya (2017 film).png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Kreigs Gilespi]]
|     producents =
* Toms Eikerlijs
* [[Margota Robija]]
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Braiens Ankīless
|      scenārijs = Stīvens Rodžerss
| galvenajās lomās         =
* Margota Robija
* [[Sebastians Stens]]
* [[Elisone Dženija]]
* [[Džulianna Nikolsone]]
* [[Bobijs Kanavale]]
|         mūzika = Pīters Našels
|      operators = Nikolasa Karakatsanis
|        montāža = [[Tatjana S. Rīgele]]
|        studija =
* ''LuckyChap Entertainment''
* ''Clubhouse Pictures''
* ''AI Film''
|    izplatītājs = ''[[Neon]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2017|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2017|12|8|ASV|2018|2|2|Latvija}}
|         ilgums = 119 minutes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-tonya-2017| title=''I, TONYA'' (15) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=November 30, 2017 | accessdate=January 21, 2018}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/features/how-margot-robbie-nailed-her-landing-i-tonya-1061528|title=How Margot Robbie Nailed Her Landing for 'I, Tonya'|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Ford|date=December 1, 2017|accessdate=December 1, 2017}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|53,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=itonya.htm|title=I, Tonya (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=July 22, 2018}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''Es, Tonija''' ({{val|en|I, Tonya}}) ir 2017. gada ASV [[biogrāfiskā filma]]. Filmas režisors ir [[Kreigs Gilespi]], scenārija autors ir [[Stīvens Rodžerss]]. Filmas pamatā ir [[daiļslidošana|daiļslidotājas]] [[Tonija Hārdinga|Tonijas Hārdingas]] dzīvesstāsts un viņas saistība ar 1994. gada uzbrukumu  viņas sāncensei [[Nensija Kerigana|Nensijai Keriganai]]. [[Margota Robija]] atveido Hārdingu, [[Sebastians Stens]] atveido Hārdingas vīru Džefu Džilūliju un [[Elisone Dženija]] atveido Hārdingas māti Lavonu Goldenu. Pārējās lomas atveido [[Džuliana Nikolsone]], [[Keitlina Kārvere]], [[Pols Valters Hausers]] un [[Bobijs Kanavale]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mudbound''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mudbound (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dī Rīsa]]
 |  producents =
* [[Karls Efensons]]
* [[Sallija Džo Efersona]]
* [[Čārlzs Kings]]
* [[Kristofers Lemole]]
* [[Kims Rots]]
* [[Tims Zajaross]]
* [[Kasians Elvss]]
 |   scenārijs =
* Dī Rīsa
* [[Virdžils Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kerija Maligana]]
* [[Mērija Blaidža]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Robs Morgans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Elevated Films]]''
* ''[[Joule Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mudbound-2017-0|title=Mudbound|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|89,995}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mudbound''''' ir 2017. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Dī Rīsa]]. Galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Mērija Blaidža]], [[Džeisons Klārks]], [[Džeisons Mičels]] un [[Robs Morgans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Ziloņkauls''' ir smags, ciets materiāls, kas veidots no dzīvnieku [[zobi]]em vai [[ilkņi]]em. Tas satur [[kauli]]em līdzīgus audus — [[dentīns|dentīnu]]. Ziloņkaulu izmanto kopš senatnes gan grebumos, veidojot greznumpriekšmetus, gan citur sadzīvē, piemēram, [[mākslīgie zobi|mākslīgajos zobos]], [[vēdekļi|vēdekļos]] vai pat [[domino]] kauliņos. Visnozīmīgākais ziloņkaula avots ir [[ziloņi]], tomēr ne vienmēr ziloņkauls tiek iegūts no ziloņiem. To var iegūt arī no tādiem dzīvniekiem kā [[nīlzirgi]]em, [[valzirgi]]em, [[cūkas|cūkām]], [[mamuti]]em, [[kašaloti]]em un [[narvaļi]]em.

sentences: , ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mildronāta struktūrformula

Mildronāta molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Mildronāts;
2-(2-karboksietil)-1,1,1-trimetilhidrazīnija
hidroksīda iekšējais sāls (betaīns);
3-(2,2,2-trimetilhidrazīnija propionāts; kvaterīns, vazonāts, trimetilhidrazīnijs
|           CAS numurs = 76144-81-5<ref>[http://www.chemblink.com/products/76144-81-5.htm Mildronate]</ref>
86426-17-7 (dihidrāts)<ref>[http://www.chemblink.com/products/86426-17-7.htm Mildronate dihydrate] {{en ikona}}</ref>
|      ķīmiskā formula = C6H14N2O2
|              molmasa = 146,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 85—90 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB9850590.htm Mildronate]</ref>
| viršanas temperatūra =
}}
'''Meldonijs''' ([[Starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiskais nepatentētais]] aktīvās vielas nosaukums) ir [[Latvija|Latvijā]] izgudrots medikaments [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] slimību (piemēram, [[sirds išēmiskā slimība|sirds išēmiskās slimības]]) ārstēšanai, sirds enerģētiskā patēriņa samazināšanai<ref name="strakovs">A. Strakovs, J. Dzenītis, N. Jevharitska. Ārstniecības vielu ķīmija un tehnoloģija. R:, RTU izdevniecība, 2007, 106. lpp.</ref> un vispārējai darbaspēju paaugstināšanai. Meldonijs, atkarībā no ordinētās devas, tiek lietots gan kā recepšu medikaments dažādu sirds un asinsvadu slimību ārstēšanā, gan darbaspēju paaugstināšanai veseliem cilvēkiem pie fiziskām un garīgām pārslodzēm un atveseļošanās periodā.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Biskajas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Puente de Vizcaya<br />Bizkaiko Zubia''
|attēls               = Zubia jun.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Spānija
| plat_d = 43.3231 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 3.0169 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = Ibaizabalas upe
|atrašanās vieta      = {{vieta|Spānija|Biskaja|Portugulete}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = Alberto de Palasio
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 160
|platums              =
|augstums             = 45
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Biskajas tilts''' ({{val|eu|Bizkaiko Zubia}}, {{val|es|Puente de Vizcaya}}) ir tilts, kas šķērso Ibaizabalas upes grīvu. Tilts atrodas [[Spānija]]s ziemeļos, [[Biskajas province|Biskajas provincē]] pie [[Biskajas līcis|Biskajas līča]]. Tilts savieno  [[Portugalete|Portugaleti]] un ''Las Arenas'' pilsētu. To izstrādājis [[baski|basku]] arhitekts Alberto de Palasio.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Visu Reliģiju templis
| native_name         = {{ubl|''Храм всех религий''|''Барлык диннәр гыйбәдәтханәсе''}}
| image               = Kazan church edit1.jpg
| imagedate           =
| caption             =
| style               =
| location_town       = {{vieta|Krievija|Kazaņa}}, [[Tatarstāna]]
| map                 = Tatarstāna#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| latd                = 55
| latm                = 48
| lats                = 2
| latNS               = N
| longd               = 48
| longm               = 58
| longs               = 30
| longEW              = E
| architect           = [[Ildars Hanovs]]
| client              =
| construction_start_date= 1992
| completion_date     =
| floor_count         =
| floor_area          =
| url                 =
}}

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = {{4 attēli|im1=Orgyia anttiqua 6 beentree.jpg|cap1=Tēviņš|im2=Orgyia antiqua f.jpg|cap2=Mātīte|im3=Orgyia anttiqua 4 beentree.jpg|cap3=Olas|im4=Orgyia antiqua (2944570668).jpg|cap4=Kāpurs}}
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| kārta = Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| apakškārta = Glossata
| apakškārta_lv = Sūcējsnuķaiņi
| virsdzimta = Noctuoidea
| virsdzimta_lv = Pūcīšu virsdzimta
| dzimta = Erebidae
| dzimta_lv =
| apakšdzimta = Lymantriinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Orgyia
| ģints_lv =
| apakšģints = Orgyia (Orgyia)
| suga = Orgyia antiqua
| suga_lv = Parastā otiņaste
| binomial = Orgyia antiqua <small>(Linnaeus, 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Phalaena antiqua'' Linnaeus, 1758
* ''Phalaena paradoxa'' Retzius, 1783
* ''Orgyia gonostigma'' (Scopoli, 1763)<ref name="FAO2007"/>
| iedalījums =
* pasuga: ''Orgyia antiqua antiqua (Linnaeus, 1758)
* pasuga: ''Orgyia antiqua bukowina Strand, 1910
* pasuga: ''Orgyia antiqua confinis Grum-Grshimailo, 1891
* pasuga: ''Orgyia antiqua modesta Heyne, 1899
* pasuga: ''Orgyia antiqua zimmermanni Graeser, 1888
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastā otiņaste''' jeb '''augļkoku mūķene''' ({{val|la|Orgyia antiqua}}) ir [[Zvīņspārņi|zvīņspārņu]] tauriņu suga no ''[[Erebidae]]'' dzimtas. Šī ir polifāga suga, kas barojas uz dažādiem platlapu un skujkokiem un [[Krūms|krūmiem]], tai skaitā ir kaitēklis arī [[Ābele|ābelei]], [[Bumbieri|bumbierei]], [[ķirši]]em, [[Plūmes|plūmēm]] un [[Avenes|avenēm]]. Parastajai otiņastei ir izteikts [[dzimumdimorfisms]]: mātītei ir ļoti īsi reducēti spārni, ar ko tā atšķiras no spārnainā tēviņa.<ref name="Alford2014"/>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 31
|lv = Trīsdesmit viens
}}
'''31 (trīsdesmit viens)''' ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[30 (skaitlis)|30]] un [[32 (skaitlis)|32]].

sentences: {{cita nozīme|Preiļu novada ciemu|Rudbāržu novada ciemu|Vidsmuiža}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Ledecka''' var būt:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ražošana''' plašā izpratnē ir process, kurā tiek radīti [[pārdošana]]i [[tirgus|tirgū]] domāti [[produkts|produkti]]. Šaurākā izpratnē ražošana jeb [[apstrādes rūpniecība]] ir viena no [[saimniecība]]s nozarēm.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|valūtu vairākās valstīs|dolārs (nozīmju atdalīšana)|dolārs}}
{{cita nozīme|valūtu vairākās valstīs|ASV oficiālo valūtu|ASV dolārs}}
 banknote]]
'''Dolārs''' (bieži tiek apzīmēta ar [[dolāra zīme|dolāra zīmi]] '''$''') ir oficiālā [[valūta]] vairākās valstīs. Dolāra nosaukums ir atvasināts no [[sudrabs|sudraba]] monētas [[tālers|tālera]], kas bija izplatīta daudzās [[Eiropa]]s valstīs. Mūsdienās tā ir oficiālā naudas vienība [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citās valstīs. Angļvalodīgajās zemēs dažreiz par dolāriem dēvē arī spāņu [[peso]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 97
 | lv  = Deviņdesmit septiņi
}}
'''97 (deviņdesmit septiņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[96 (skaitlis)|96]] un [[98 (skaitlis)|98]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit septītā diena ir [[7. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[6. aprīlis]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences:
{{Infobox stadium
| name = Rubē velodroms
| services engineer =
| scoreboard =
| estimated_cost =
| suites =
| architect =
| project_manager =
| structural engineer =
| general_contractor =
| operator =
| main_contractors =
| capacity = 2000
| record_attendance =
| executive_suites =
| dimensions = 500 m treks
| acreage =
| surface = [[betons]]
| owner = Rubē pilsēta
| native_name = ''Vélodrome André-Pétrieux''
| former_names =
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Vélodrome André Pétrieux Roubaix 08.JPG
| caption = Velodroms 2012. gadā
| fullname =
| location = {{vieta|Francija|Nora|Rubē|2s=Nora (departaments)}}
| demolished =
| coordinates = {{coord|50.6781|N|3.2052|E|type:landmark|display=inline,title}}
| broke_ground =
| built =
| opened = 1936
| renovated =
| expanded =
| closed =
| tenants = ''Vélo Club Roubaix Lille Métropole''
}}
'''Rubē velodroms''', oficiāli '''Andrē-Petrjē velodroms''' ({{Val-fr|Vélodrome André-Pétrieux}}) ir velodroms [[Rubē]], Francijā, [[Nora (departaments)|Noras departamentā]]. Tas tika atklāts 1936. gadā, un kopš 1943. gada tajā notiek viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskā]] velobrauciena [[Parīze—Rubē]] finišs.<ref name="Müller-Schell2012">{{Grāmatas atsauce|last=Müller-Schell|first=Werner|title=Classic Cycle Routes of Europe: The 25 Greatest Road Cycling Races and how to Ride Them|url=https://books.google.com/books?id=k01xAwAAQBAJ&pg=PA53|year=2012|publisher=A&C Black|isbn=978-1-4081-5752-7|page=53}}</ref> <ref name="HeijmansMallon2011">{{Grāmatas atsauce|last=Heijmans|first=Jeroen|last2=Mallon|first2=Bill|title=Historical Dictionary of Cycling|url=https://books.google.com/books?id=ZdXCmwpk-SAC&pg=PA155|year=2011|publisher=Scarecrow Press|isbn=978-0-8108-7175-5|page=155}}</ref>

sentences:
) darbības ilustrācija. Redzams, ka pat visnelielākās izmaiņas ievaddatos (vārdā "over") dramatiski maina rezultātu, pateicoties tā saucamajam [[lavīnas efekts|lavīnas efektam]].]]
'''Kriptogrāfiska jaucējfunkcija''' ({{val|en|Cryptographic hash function}}) ir [[jaucējfunkcija]], kas ir [[vienvirziena funkcija]], proti, praksē nav iespējams uzzināt ievaddatus, zinot tikai [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Šādas vienvirziena jaucējfunkcijas tiek dēvētas par mūsdienu [[kriptogrāfija]]s "darba zirgiem".<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Šneiers|first1=Brūss|title=Cryptanalysis of MD5 and SHA: Time for a New Standard|url=https://www.schneier.com/essays/archives/2004/08/cryptanalysis_of_md5.html|website=Computerworld|accessdate=15 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316114109/https://www.schneier.com/essays/archives/2004/08/cryptanalysis_of_md5.html|archivedate={{dat|2016|03|16||bez}}}}</ref> To ievaddatus parasti sauc par "ziņojumiem" ({{val|en|message}}), bet izvadīto jaucējvērtību par "ziņojumu īssavilkumu" ({{val|en|message digest}})<ref>{{AkadTerm|term=message digest|lang=EN}}</ref>.

sentences: '''DSL''' ({{val|en|digital subscriber line}} — ‘ciparu abonentlīnija’) ir tehnoloģiju saime, kas nodrošina piekļuvi [[Internets|internetam]], pārraidot datus pa vietējo [[Telefons|telefonu]] tīklu vadiem. [[Telekomunikācijas|Telekomunikāciju]] tirgū termins DSL ir pazīstams kā asimetriskā ciparu abonenta līnija (ADSL), kas ir visbiežāk izmantotā DSL tehnoloģija. DSL pakalpojums tiek sniegts vienlaicīgi ar vadu telefona pakalpojumu pa to pašu tālruņa līniju. Tas ir iespējams, jo DSL izmanto augstākas [[frekvence]]s joslas datiem. Klientu telpās DSL filtrs ir katrā kontaktligzdā, kura nav DSL, un tas bloķē jebkādus augstfrekvences traucējumus, lai nodrošinātu vienlaicīgu balss un DSL pakalpojumu izmantošanu.

sentences: '''Hipotalāms''' ir daļa no [[Smadzenes|smadzenēm]], ko veido mazi kodoli ar dažādām funkcijām. Viena no galvenajām hipotalāma funkcijām ir [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] saistīšana ar [[Endokrīnā sistēma|endokrīno sistēmu]] caur [[Hipofīze|hipofīzi]]. Hipotalāms ir novietots zem talāma, tieši virs smadzeņu stumbra un ir daļa no [[Limbiskā sistēma|limbiskās sistēmas]]. Hipotalāms atrodams visiem [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekiem]]. Cilvēkam tas ir mandeles lielumā. Hipotalāms nodrošina dažādus vielmaiņas procesus un autonomās nervu sistēmas darbību. Tas ražo vairākus neirohormonus jeb atbrīvojošos hormonus, kas vai nu aktivē vai nomāc hipofīzes hormonu sekrēciju.  Hipotalāms piedalās ķermeņa temperatūras, izsalkuma, diennakts ritmu, slāpju, noguruma u.c. procesu regulācijā. <ref>NCI Dictionary of Cancer Terms http://www.cancer.gov/publications/dictionaries/cancer-terms?CdrID=46359</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Medicīnas eponīmi'''{{fact}} ir pazīmes un simptomi, kas parasti tiek nosaukti atklājēju vai pacientu vārdos. Šajā sarakstā uzskaitīti arī citi jēdzieni, kas ir nozīmīgi klīniskajā praksē, piemēram, testi, refleksi u.c.
{| class="sortable wikitable"
! Burts
! Pazīme/Simptoms
! Termins angļu valodā
! Specialitāte
! Saistītā slimība/stāvoklis
! Apraksts
 |-
 | A ||  Ārona pazīme   ||Aaron sign|| [[Ķirurģija]] || [[Apendicīts]]  ||Sāpes epigastrijā izdarot spiedienu Makbērnija punktā.
 |-
 | A ||  Abadija pazīme   ||  Abadie's sign||[[Endokrinoloģija]]  ||[[Greivsa slimība]] ||m.levator palpebrae superioris spazma
 |-
 | A ||  Abadija simptoms   ||  Abadie's symptom||[[Neiroloģija]]  ||Tabes dorsalis   ||Sāpju izzušana uzspiežot uz [[ahileja cīpsla]]s.
 |-
 | A ||  Addis skaits   ||  Addis count||[[Nefroloģija]]  ||[[Pielonefrīts]]  ||[[Šūna|Šūnu]] un cilindru skaits 24 stundu urīnā
 |-
 | A ||  Adija zīlīte   ||  Adie pupil|| Neiroloģija  || N.ciliaris bojājums  || Paplašināta [[Acs zīlīte|zīlīte]], vāja reakcija, bet ar gandrīz normālu akomodāciju
 |-
 | A ||  Aleksandra likums  ||Alexander's law||Neiroloģija   ||[[Vestibulārais aparāts|Vestibulārie]] bojājumi   ||Apraksta nistagmu vestibulāro traucējumu gadījumā
 |-
 | A ||  Allena tests   ||  Allen's test|| [[Asinsvadi|Asinsvadu]] ķirurģija  || Plaukstas arteriālās apasiņošanas traucējumi   ||Pārbauda ulnāro-radiālo anastamozi.
 |-
 | A ||  Apgara skala   ||  Apgar score||[[Dzemdniecībā]] || ||Novērtē jaundzimušā stāvokli.
 |-
 | A ||  Aplija berzes tests   ||  Apley grind test||[[Ortopēdija]]  ||[[Menisks|Meniska]] bojājums   ||Manevri, kas provocē sāpes celī
 |-
|A
|Aušpices pazīme
|Auspitz's sign
|[[Dermatoloģija]]
|[[Psoriāze]]
|Noņemot zvīņas, parādās neliela asiņošana no asinsvadiem
|-
|D
|Denija-morgana līnija
|Dennie–Morgan fold
|Dermatoloģija
|[[Atopiskais dermatīts]]
|Kroka zem apakšējā plakstiņa [[tūska]]s rezultātā
|-
|K
|Kobnera fenomens
|Koebner phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Bojājumi, piem., izsitumi parādās līnijas veidā
|-
|R
|Renboka fenomens
|Renbök phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Apraksta gadījumus dermatoloģijā, kad viens simptoms pārklājas citam to apslēpjot.
|-
|N
|Nikolskija pazīme
|Nikolsky's sign
|Dermatoloģija
|Pemphigus vulgaris, toksiskā epidermolītiskā [[nekroze]]
|Uzspiežot uz ādas un viegli parīvējot atlobās āda
|-
|K
|Kurvuazjē simptoms
|Courvoisier symptom
|[[Gastroenteroloģija]]
|[[Žultspūslis|Žultspūšļa]] vai [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audzējs
|Iegremdējot īkšķi žultspūšļa projekcijas vietā un kustina. Pozitīvs simptoms ir tad, ja žultspūslis ir palpējams, pārvietojams un nesāpīgs.
|-
|Z
|Zaharjina simptoms
|
|Gastroenteroloģija
|[[Holecistīts]]
|Siptoms ir pozitīvs, ja sāpes rodas, apklauvējot vai uzspiežot uz žultspūšļa projekcijas vietas
|}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ķemeru viesnīca
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ķemeru viesnīca 2011.JPG
| image_alt           = Ķemeru sanatorija 2011. gadā
| image_size          =
| caption             = Ķemeru sanatorija 2011. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Neoklasicisms
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Jūrmala]]
| location_country    = [[Latvija]]
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1936
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = [[Eižens Laube]]
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[File:Watercyclelatvianhigh.jpg|thumbnail|300px|Ūdens cikls]]
'''Ūdens''' jeb '''hidroloģiskais cikls''' ir [[ūdens]] nepārtraukta aprite Zemes [[biosfēra|biosfērā]]. Ūdens, galvenokārt [[Saules enerģija]]s ietekmē, [[iztvaikošana|iztvaiko]] no atklātām [[Ūdenstilpe|ūdenstilpēm]], [[augsne]]s un [[augājs|augāja]], nokļūst [[Zemes atmosfēra]]s apakšējos slāņos, kur [[kondensācija|kondensējas]] un nokrīt [[nokrišņi|nokrišņu]] veidā. Nokrītot uz Zemes, ūdens iesūcas [[augsne|augsnē]], veidojot [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]], vai aizplūst uz zemākām vietām, veidojot [[strauts|strautus]] un [[upe]]s, kas atkal ietek [[ezers|ezeros]], [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. No atklātām ūdenstilpēm ūdens iztvaiko, un process sākas no jauna.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences: '''Marksistiskā literatūras teorija un kritika''' ir plašs un daudzveidīgs virziens [[literatūra]]s [[literatūras teorija|teorijā]] un [[literatūras kritika|kritikā]], kas pamatā balstās [[marksisms|marksisma]] ideoloģijā un filozofijā, tā politiskajās un ekonomiskajās teorijās. Lai gan marksistiskās literatūras kritikas aizsākumi meklējami jau 19. gadsimtā marksisma pamatlicēju — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] — darbos, visspēcīgāko attīstību tā piedzīvoja 20. gadsimtā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|People of Turkey}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Sabats''' ({{val|he|שַׁבָּת}} (''shabbāt'') — 'atpūta' vai 'pārtraukums') ir [[ebreji|ebreju]] nedēļas septītā diena, tiek uzskatīts par vissvarīgākajiem ebreju reliģiskajiem svētkiem. Tam ir bijusi ļoti svarīga loma [[jūdaisms|jūdaisma]] saglabāšanā.

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences: '''Absolūtā monarhija''' ir [[monarhija]]s paveids, kad [[Monarhs|monarham]] ([[Karalis|karalim]], valdniekam, ķēniņam) ir neierobežota vara (politiskā, reliģiskā un saimnieciskā ziņā) un kad monarhs vienpersoniski gan valda, gan pieņem lēmumus. Valsts sasniedz visaugstāko [[Centralizācija|centralizācijas]] pakāpi. No formāli juridiskā viedokļa raugoties, absolūtajā monarhijā valsts vadītājs (monarhs) koncentrē visu [[Likumdošanas vara|likumdošanas]] un [[Izpildvara|izpildvaras]] varu savas rokās, patstāvīgi nosaka [[Nodoklis|nodokļus]] un pārvalda valsts finanses.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija =
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb =
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences: '''Pieslienamās kāpnes''', arī '''pieslienamās trepes''' vai '''redeļu kāpnes''', ir pārvietojamas [[kāpnes]], kuras izmanto, lai tiktu klāt augstām vai paaugstinātām vietām, kur citādi nevar piekļūt. Šādas kāpnes izmanto [[remonts|remonta]] laikā, [[bibliotēka|bibliotēkā]], [[zemnieku saimniecība|saimniecībā]], lai nokāptu un uzkāptu uz [[kuģis|kuģiem]], [[ugunsdzēsēju mašīna|ugunsdzēsēju mašīnās]] un citur. Pieslienāmās kāpnes gatavo no [[metāli|metāla]], [[koksne|koka]] vai [[virve]]s.

sentences: '''Antigēns''' ir jebkura viela, kas izraisa [[Imūnsistēma|imūnsistēmas]] atbildi, kas izpaužas kā [[antivielas|antivielu]] sekrēcija pret šo vielu.<ref>Alberts B, Johnson A, Lewis J, et al. (2002). "24. The Adaptive Immune System". Molecular Biology of the Cell (4th ed.). New York: Garland Science.</ref> Katrs antigēns ierosina tikai sev atbilstošu  antivielu sintēzi un arī saistās tikai ar sev atbilstošām vai tām radniecīgā sastāva  antivielām.  Šīs antivielas, kas inaktivēs antigēnu, izdala B [[limfocīti]].

sentences: '''Pangeja''' (no {{val|el|πᾶν}} ''pan'' "viss" un ''Γαῖα'' ''Gaia'' "Zeme", latinizēta kā ''Gæa'') bija [[superkontinents]], kas izveidojās [[paleozojs|paleozojā]] un sadalījās [[mezozojs|mezozoja]] ērā. Pangeju apskaloja viens [[superokeāns]] [[Pantalasa]].

sentences:
'''Brensfīlds''' var būt:
* [[Brensfīlda šaurums]] (arī Flotes jūra; ''Bransfield Strait'') ― ap 350 km garš un līdz 100 km plats jūras šaurums Antarktīdas piekrastē.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mežaparks
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Saules dārzs]]
|platiba            = 11,821 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 165 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mezaparks/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Verkora masīvs
|attēls                 = Vercors_topographic_map-fr.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.966667 | latNS  = N
| longd = 5.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Franču Priekšalpi]], [[Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Granvemons]]
|augstums               = 2 341
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Malonskābes struktūrformula
 Malonskābes molekulas modelis
|CAS numurs=141-82-2
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–COOH
|molmasa=104,03
|blīvums=1631
|kušanas temperatūra=135 - 137 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Georgs Gadamers
|          vārds_orig = Hans-Georg Gadamer
|              attēls = Hans-Georg Gadamer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Hanss Georgs Gādamers 2000. gadā
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Marburga]], [[Vācijas Impērija]],<br />(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[valoda]], [[ontoloģija]], [[estētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Marburgas Universitāte]], [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Pauls Nātorps]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Martins Heidegers]]
|           skolnieks = [[Džanni Vatimo]]
|          ietekme_no = [[Aishils]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Šleiermahers]], [[Vilhelms fon Humbolts]], [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Martins Heidegers]], [[Rūdolfs Bultmanis]], [[Karls Jasperss]]
|          ietekmējis = [[Ričards Rortijs]], [[Džanni Vatimo]], [[Pols Rikērs]], [[Jirgens Hābermāss]]
|               darbi = "[[Patiesība un metode]]" (''Wahrheit und Methode'', 1960)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propiolskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H2O2
|molmasa=70,05
|blīvums=1132,5
|kušanas temperatūra=9 °C
|viršanas temperatūra=144 °C (sadalās)
83 °C pie 50 mmHg
}}
'''Propiolskābe''' (2-propīnskābe, propargilskābe, acetilēnmonokarbonskābe, CH≡C-COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti (tā ir vienkāršākā no šādām karbonskābēm). Propiolskābe ir bezkrāsains šķidrums ar [[etiķskābe]]i līdzīgu aromātu. Tā šķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nāvi večiņām!
| attēls                   = The Ladykillers movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ladykillers''
| žanrs                    = melnā komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               =
* [[Berijs Sonenfīlds]]
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Toms Džeikobsons]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors         = Džoels un Ītans Koeni
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Irma P. Hola]]
* [[Marlons Vaijans]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Tzi Ma]]
* [[Raiens Hērsts]]
* [[Bleiks Klārks]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Tom Jacobson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|3|26||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004|title=The Ladykillers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 29, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413222219/http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladykillers.htm|title=The Ladykillers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nāvi večiņām!"''' ({{val|en|The Ladykillers}}) ir 2004. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Viljama Rouza tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Irma P. Hola]], [[Marlons Vaijans]], [[Dž. K. Simonss]], [[Tzi Ma]], [[Raiens Hērsts]] un [[Bleiks Klārks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|26||bez}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Koukče
| citvaloda      = fa
| oriģinālnosaukums = کوکچه
| attēls            = River_in_Badakhshan_province_of_Afghanistan.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jahširdara]]s un [[Mudžana]]s satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pandža]]
| sāk_plat_d=36 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=70 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=69 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}
| garums            = 280
| iztekas_augstums  = 3532
| ietekas_augstums  = 413
| kritums           =
| caurtece          = 181
| gada_notece       =
| baseins           = 21 100
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''5. maijs''' ir gada 125. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (126. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 240 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters fon Engelharts
|     vārds_orig = ''Walter von Engelhardt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Trešais reihs]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = parku arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Gustavs fon Engelharts, māte - Helēna Amālija, dzimusi Etingene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mongolie hémione.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemionus
| pasuga_lv =Mongolijas savvaļas ēzelis
| binomial=Equus hemionus hemionus <small>([[Pallas]], 1775)</small>
| sinonīmi=
''Equus hemionus luteus''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Netta rufina m2.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielgalvis (putns)|Lielgalvis]] (''Netta rufina'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Aythyinae
| apakšdzimta_lv = Nirējpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Nirējpīles
|       binomial = Aythyinae
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss zudis
| operators =
| attēls = All is Lost poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, piedzīvojumu filma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs = J. C. Čendors
| aktieri = [[Roberts Redfords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''All Is Lost''
| studija = * ''Black Bear Pictures''
* ''Treehouse Pictures''
* ''Before the Door Pictures''
* ''Washington Square Films''
* ''Sudden Storm Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''/''Roadside Attractions''
* ''FilmNation Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2013|10|25|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl541296129/|title=
All Is Lost |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss zudis"''' ({{Val|en|All Is Lost}}) ir 2013. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[J. C. Čendors]]. Filmas vienīgais aktieris ir [[Roberts Redfords]], kurš atveido jūrā pazudušu vīrieti. "Viss zudis" ir Čendora otra režisētā filma pēc "[[Riska robeža]]" (2011).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hermanis Treijs
|          vārds_orig = ''Johannes Hermann Trey''
|              attēls = Hermanis Treijs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1829. gadā
|             dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1849
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = tēvs Johans Bruno Treijs (1750-1803), māte Helēna, dzimusi Meijere (1761-1808)
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Marianna, dzimusi fon Fromholde (1799-1865)
|               bērni = Ditmars Fromholds-Treijs (1827-1873), Johaness Fromholds-Treijs; Ditmars Kārlis Fromholds Fromholds-Treijs; Jozefs Fromholds-Treijs; Valters Fromholds-Treijs u.c.
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''British Mandate for Palestine''
|nosaukums_latv_val  = Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā
|sugasvārds          = Palestīnas
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              = [[Palestīnas Valsts]]
|laikmets            =
|statuss             = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|statusa_teksts      = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|impērija            = [[Apvienotā Karaliste]]
|valdības_veids      = [[Tautu Savienības mandātteritorija]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kontrolē
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1920
|gads_beigas         = 1948
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = Izveidota mandātteritorija
|date_start          = {{dat|1920|4|25||bez}}
|event_end           = Proklamēta [[Izraēlas Valsts]] un mandātteritorija beidza pastāvēt
|date_end            = {{dat|1948|5|14||bez}}
|
|event1              = Lielbritānija oficiāli iegūst kontroli
|date_event1         = {{dat|1923|9|29||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Okupēto Ienaidnieka Teritoriju Administrācija
|flag_p1             = Flag of the United Kingdom.svg
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Izraēla
|flag_s1             = Flag of Israel.svg
|image_s1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|s2                  = Jordānijas Rietumkrasts
|flag_s2             = Flag of Jordan.svg
|s3                  = Vispalestīnas valdība
|flag_s3             = Flag of Hejaz 1917.svg
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign of the Palestine Mandate (1927–1948).svg

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''Austrazija''' (''Austrasia'') bija [[franki|franku]] apdzīvotās teritorijas, kuru pārvaldīja [[Merovingi]], ziemeļaustrumu daļa. Teritorija atradās starp [[Māsa (upe)|Māsu]] un [[Mozele|Mozeli]], kā arī apgabali [[Reina]]s austrumos (mūsdienās atrodas [[Francija]]s ziemeļaustrumu reģioni, [[Beļģija]], [[Nīderlande]] un [[Vācija]]s rietumu teritorijas). Austrazijas galvaspilsēta bija [[Meca]], lai gan daži valdnieki par savu rezidenci izvēlējās [[Reimsa|Reimsu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus giganteus ventral median plate.jpg
| att_nosaukums = ''T. giganteus'' vēdera plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus giganteus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus giganteus''''' ir [[piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā kā ''Psammolepis gigantea''. Holotips ir branhiālā plātne no Hāslavas atseguma Merajegi ([[Emajegi]] pieteka) krastā. 1961. gadā [[Dmitrijs Obručevs]] šo sugu iedalīja jaunā tartuosteju ģintī. Attiecīgi ''Tartuosteus giganteus'' kļuva par šīs ģints tipveida sugu. Nosaukums ''Tartuosteus giganteus'' nozīmē milzīgs [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga ir izplatīta Igaunijā, [[Tartu]] apkārtnē, kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]], [[Orodeža]]s, [[Saba (upe)|Sabas]], [[Vejenka]]s upju krastos, [[Arukilas svīta|arukilas]] svītas nogulumos.

sentences: {{Commonscat|Athletes from the United Kingdom}}

sentences:
'' tintes printeris]]
'''Printeris'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> ({{val|en|printer}} — 'iespiedējs', 'drukātājs') ir [[dators|datora]] [[datora perifērija|izvadierīce]], kas drukā tekstu un attēlus uz papīra vai līdzīgiem materiāliem (piemēram, [[plēve]]s un [[kartons|kartona]]).

sentences:
s]]
'''Gravitācijas viļņi''' ir šķērsviļņi, kurus saskaņā ar [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teoriju]] rada paātrinātā kustībā esoši masīvi ķermeņi vai to formas izmaiņa. Potenciāli gravitācijas viļņu avoti ir [[Pārnova|pārnovu]] sprādzieni, [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] vai [[melnais caurums|melno caurumu]] sadursmes. Gravitācijas viļņi [[vakuums|vakuumā]] izplatās ar [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Mijiedarbojoties ar ķermeņiem, tiem ir jāizraisa šo ķermeņu deformācija.

sentences:
{{apvienot|Deja}}
{{jāuzlabo|jāsakārto saites, punkti utt.}}
'''Deja''' ir ķermeņa [[kustība]]s [[māksla]], parasti [[mūzika]]s pavadījumā, izmantojot iestudētus vai improvizētus soļus un [[kustība]]s. [[deja|Deju]] var raksturot noteikta kustību secība, [[mūzika]], pie kuras tā tiek izpildīta, pasākums, kuram tā ir paredzēta. [[Deja]] var būt arī kā neverbālā komunikācija.

sentences: '''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

sentences:
{{Biotakso infokaste
| attēls          = Acteocina bullata 001.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochoza
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Vēderkāji
| klada           = Heterobranchia
| klada_lv        =
| kārta           = Cylichnidae
| kārta_lv        =
| ģints           = Acteocina
| ģints_lv        = Muciņu burbuļgliemeži
| ģints_r         =
| suga            = Acteocina bullata
| suga_lv         = Svītrainais muciņu burbuļgliemezis
| binomial        = Acteocina bullata, <small>(Kiener, 1834)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Svītrainais muciņu burbuļgliemezis''' (''Acteocina bullata'') ir sīku jūras [[Gliemeži|gliemežu]] suga ''[[Cephalaspidea]]'' kārtā. Sugu 1834. gadā aprakstīja franču malakologs [[Luiss Kīners]].

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
'''Datu hierarhija''' (''data hierarchy'') ir [[ieraksts|ierakstu]] struktūra, kurā i-tā līmeņa ieraksts satur kopīgus datus ar i+1 līmeņa ierakstu un kurā iespējams realizēt piekļuvi zemākā līmeņa ierakstu kopai no augstākā līmeņa ieraksta. Ierakstam var būt saites tikai ar vienu zemākā līmeņa ierakstu kopu.
Datu Hierarhija attiecas uz sistemātisku organizāciju datiem, bieži hierarhiskā veidā. Datu organizācija ir saistīta ar laukiem, ierakstiem, failiem un tā tālāk.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Brekši
|attels             =
|paraksts           = [[Brekšu iela]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,039 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 751 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/breksi/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Īstmeina
|citvaloda=fr
|oriģinālnosaukums = Rivière Eastmain
|citvaloda1=
|oriģinālnosaukums1=
|attēls=Eastmain River Dec 2005.jpg
|attēla_izmērs=
|paraksts= Īstmeina lejpus [[Opinakas ūdenskrātuve]]s
|vietaskarte=Kvebeka#Kanāda
|reljefs=jā
|kartes_paraksts=
|kartes_izmērs=
|izteka=Breā ezers
|augštece=
|satekupes=
|ieteka=[[Džeimsa līcis]]
|baseina_valstis={{CAN}}
|tek_caur=
|garums=756
|iztekas_augstums=554
|ietekas_augstums=0
|kritums=500
|caurtece=930
|caurtece_vieta=
|gada_notece=
|baseins=46 400
|pietekas=
|sāk_plat_d=52|sāk_plat_m=32|sāk_plat_s=30|sāk_plat_NS=N
|sāk_gar_d=70|sāk_gar_m=46|sāk_gar_s=42|sāk_gar_EW=W
|iet_plat_d=52|iet_plat_m=08|iet_plat_s=48|iet_plat_NS=N
|iet_gar_d=78|iet_gar_m=33|iet_gar_s=40|iet_gar_EW=W
}}
'''Īstmeina''' ({{Val|fr|Rivière Eastmain}}) ir [[upe]] [[Kanāda]]s austrumos, [[Kvebeka]]s provincē. Plūst [[Labradoras pussala]]s rietumos no Breā ezera pussalas vidienē līdz [[Džeimsa līcis|Džeimsa līcim]] [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] dienvidos. Īstmeinas upe ir otrs nozīmīgākais ūdens resurss hidroenerģētiskajā [[Džeimsa līča projekts|Džeimsa līča projektā]], kura ietvaros [[Lagranda]]s upes baseinā uzbūvētas vairākas [[hidroelektrostacija]]s ar kopējo jaudu {{nobr|17 445 MW}}. Vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta krastos ir [[krī]] indiāņu ciemats [[Īstmeina (ciems)|Īstmeina]] pie ietekas Džeimsa līcī. Upes nosaukums atvasināts no kādreizējās ''Hudson's Bay Company'' 18. gadsimta reģionālās faktorijas ''East Main'' — ‘Austrumu galvenā’ upes grīvā.

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences: '''Ģeolokācija''' ir objekta reālās ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšana. Objekts ģeolokācijā  parasti ir kāda elektroniska ierīce, piemēram, mobilais telefons vai pie interneta pieslēgts dators. Par ģeolokāciju var saukt gan vietas noteikšanas procesu, gan noteikto atrašanās vietu. Ģeolokācija ir cieši saistīta ar [[pozicionēšanas sistēma]]s lietošanu, bet var atšķirties no tās, lielāku uzsvaru liekot uz jēgpilnu vietas apzīmējumu (piemēram, mājas adrese) pretstatā tikai ģeogrāfiskajām koordinātēm.

sentences:
no ''Andrea Alcato'' grāmatas ''Emblematum Liber'', ap 1531. gadu]]
'''Astroloģija''' ({{val|el|astron}} — 'zvaigzne' + ''logos'' — 'mācība') vairākās kultūrās ir tradīcija, mācība un māksla par cilvēku likteņa un notikumu pareģošanu pēc debess spīdekļu stāvokļa. Astrologi nodarbojas ar astroloģiju un [[simbols|simbolu]] valodu, uzskatot, ka debess ķermeņu kustības un vairākas kosmiskas parādības ietekmē lietas uz [[Zeme]]s.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Alūksnes viduslaiku pils
| native_name = ''Alūksnes viduslaiku pils''<br />''Burg Marienburg''
| image = Varavīksne pār Livonijas ordeņa pilsdrupu Dienvidu torni, 15.08.2021.jpg
| image_size =
| caption =
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Alūksne]], [[Alūksnes novads]], {{LAT}}
| lat_degrees =57.429058
| lat_direction = N
| long_degrees = 27.052202
| long_direction = E
| locmapin =
| built = 1342
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes pilsdrupas
|      numurs = 2665
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes viduslaiku pils
|      numurs = 157
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Bolivariana de Venezuela''1
|    pilnais_valsts_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republika
|            valsts_nosaukums = Venezuela
|               karoga_attēls = Flag of Venezuela (state).svg
|            karoga_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Venezuela.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Venecuēlas Bolivāra Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Dios y Federación''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Dievs un federācija"
|                valsts_himna = ''[[Gloria al Bravo Pueblo]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
Slava drosmīgajiem ļaudīm
|               kartes_attēls = Venezuela in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Karakasa]]
|latd=10 |latm=30 |latNS=N |longd=66 |longm=58 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Karakasa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]2
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla sistēma|Federāla]] [[Prezidentāla sistēma|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Venecuēlas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikolass Maduro]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Venecuēlas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Delsi Rodrigesa]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Venecuēlas Parlamenta priekšsēdētājs|Parlamenta spīkers]]
|               valsts_galva3 = [[Luiss Eduardo Parra-Rivjera]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Venecuēlas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1811|7|5}}
|       neatkarības_notikums2 = no [[Lielkolumbija]]s
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1830|1|13}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1845|3|30}}
|                 platība_km2 = 916 445
|               platība_rangs = 33.
|              procenti_ūdens = 0,323
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 28 199 822
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 40.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 173.
|                     IKP_PPP = $382 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 47.
|          IKP_PPP_per_capita = $12 500
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 126.<ref name="CIA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/ve.html |title=CIA, The World Factbook |access-date={{dat|2020|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2019|11|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112194711/https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/ve.html }}</ref>
|                         HDI = {{samazinājās}}0,726
|                    HDI_gads = 2018
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 96.<ref>[http://hdr.undp.org/sites/default/files/hdr_2019_overview_-_english.pdf United Nations Development Program - Human Development Report 2019]</ref>
|                        Gini = 44,1
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Venecuēlas bolivārs]]4
|                valūtas_kods = VEF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ve]]
|              tālsarunu_kods = 58
|                    piezīme1 = "Venecuēlas Bolivāra Republika" ir oficiālais nosaukums kopš [[Venecuēlas konstitūcija|1999. gada konstitūcijas]] pieņemšanas, kad valsts tika pārsaukta par godu [[Simons Bolivārs|Simonam Bolivāram]].
|                    piezīme2 = Konstitūcija atzīst arī visas valstī izmantotās [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas|indiāņu valodas]].
|                    piezīme3 = Platība ietver tikai Venecuēlas administrētās teritorijas.
|                    piezīme4 = 2008. gada 1. janvārī tika ieviesta jauna naudas vienība, ''bolívar fuerte'' (ISO 4217 kods VEF), kura vērtība ieviešanas brīdī bija 1000 VEB.
|                iso_kods_num = 862
|              iso_kods_alfa2 = VE
|              iso_kods_alfa3 = VEN
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences:
'''Līdzstrāvas dzinējs''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas dzinēja režīmā. Tā pārveido [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektrisko enerģiju]] [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas dzinēja uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''

sentences:
(''Amytornis striatus'') riesta laikā]]
'''Riests''' ir [[rāpuļi|rāpuļu]], [[putni|putnu]], [[zīdītāji|zīdītāju]] dzimumuzbudinājuma izpausme, kas saistīta ar pārošanos. Riests raksturīgs galvenokārt [[tēviņš|tēviņiem]], dažkārt arī [[mātīte|mātītēm]]. Riests sākas vairākas [[diena]]s, reizēm vairākus [[mēnesis|mēnešus]] pirms pārošanās. Riesta laikā izpaužas dažādas morfofizioloģiskas izmaiņas, kā sēklinieku un maksts piebriešana, "kāzu tērpa" veidošanās. Riestu regulē [[dzimumhormoni]].

sentences: '''Rodas koloss''' bija milzīga [[statuja]] [[Roda]]s salā (280.–226.p.m.ē.), viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Procyon minor01.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor minor
| pasuga_lv=Gvadelupas jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor minor <small>([[Gerrit Smith Miller|Miller]], 1911)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Gvadelupas jenots''' (''Procyon lotor minor'') ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga, kas ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Gvadelupa]]s salās: [[Bastēra|Bastērā]] un [[Grantēra|Grantērā]], [[Mazie Antiļi|Mazo Antiļu]] salu arhipelāgā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Обыкновенный гоголь (Bucephala clangula, m), Коломенское.tif
|  att_nosaukums = [[Gaigala]] (''Bucephala clangula'')
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Bucephala
| ģints_lv=Gaigalas
|       binomial = Bucephala <small>([[Spencer Fullerton Baird|Baird]], 1858)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Laidars''' ir [[mājlopi]]em domāts [[aploks]] tieši pie [[kūts]]. Reizēm ar šo vārdu apzīmē arī jebkādu aploku (''lauka laidars''), dažos apvidos arī lielu kūti.<ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/laidars Oxford Dictionaries]{{Novecojusi saite}}</ref> Laidara izmēri var būt ļoti dažādi atkarībā no saimniecības rakstura un lopu skaita. Vasarās laidaros slauca govis un ēdināja lopus. Ja lopus pastāvīgi tur laidaros, nelaižot ganībās, tad to sauc par laidaru sistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: Laidars |access-date={{dat|2017|11|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> Vidzemē laidara iežogojums parasti tika novietots kūts priekšā, Kurzemē un Zemgalē šādam mērķim izmantoja leņķveidā būvētas kūts iekšpagalmu, Latgalē to izvietoja starp kūti un dzīvojamo ēku, reizēm pārklājot ar kūts jumta spārnu.<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 5-1. sējums, 1984., 689. lpp.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nikotīnskābes, nikotīnamīda un nikotīnamīda ribozīda struktūrformulas.

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Managva
  | native_name              = ''Managua''
  | settlement_type          =
  | other_name               =
  | nickname                 =
  | motto                    =
  | image_skyline            = Managua, Nicaragua.jpg
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               =
  | pushpin_map              = Nikaragva
  | pushpin_label_position   =
  | latd  = 12  | latm  = 8  | lats  = 11  | latNS  = N
  | longd = 86  | longm =  15 | longs = 5  | longEW = W
  | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         = '''{{karogs|Nikaragva}}'''
  | subdivision_type1        = Departaments
  | subdivision_name1        = Managva
  | subdivision_type2        = Pašvaldība
  | subdivision_name2        = Managva
  | subdivision_type3        =
  | subdivision_name3        =
  | area_total_km2           = 267.17
  | area_land_km2            =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              = 82.97
  | population_footnotes     = <ref name=pop>{{cite report |url=http://www.inide.gob.ni/Anuarios/Anuario%20Estadistico%202015.pdf |title=Anuario Estadístico 2015 |pages=2, 51 |publisher=[[Nicaragua National Institute of Information Development|INIDE]] |date=February 2016 |accessdate=December 1, 2017 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171215012047/http://www.inide.gob.ni/Anuarios/Anuario%20Estadistico%202015.pdf |archivedate={{dat|2017|12|15||bez}} }}</ref>
  | population_total         = 1042641
  | population_as_of         = {{dat|2016|||SK|bez}}
  | population_rank          =
  | population_density_km2   = auto
  | timezone                 =
  | utc_offset               =
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
  | area_code                =
  | website                  =
  | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vara
| attēls                   =  Vice (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vice''
| žanrs                    = drāma, komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Vills Ferels]]
* Ādams Makkejs
| scenārija autors         = Ādams Makejs
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Tailers Perijs]]
* [[Elisone Pila]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''Annapurna Pictures''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|12|1|Semjuela Goldvina teātris|2018|12|25|ASV}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/vice-2018|title=Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190624084221/https://bbfc.co.uk/releases/vice-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dickcheneyfilm.htm|title=Vice (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vara"''' ({{val|en|Vice}}) ir 2018. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Beils]], [[Eimija Adamsa]], [[Stīvs Karels]], [[Sems Rokvels]], [[Tailers Perijs]] un [[Elisone Pila]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|11||bez}} [[Semjuela Goldvina teātris|Semjuela Goldvina teātrī]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzkalnes pagasts
| karte             = Bērzkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bērzkalnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bērzkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Bērzkalne
| platība           = 102,75
| iedzīvotāji       = 498<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 498 / 102.75 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Marokieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغاربة) ir [[Maroka|Marokas Karalistes]] pilsoņi. Marokas iedzīvotāji pārsvarā ir [[arābi]] (67 %) un [[berberi]] (31 %). Runā [[Marokas arābu dialekts|Marokas arābu valodas dialektā]] (spēj 92,2 % iedzīvotāju), kā arī [[Berberu valodas|berberu]] valodā (26% marokiešiem tā ir [[Dzimtā valoda|dzimtā]] vai otrā valoda).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dm
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DotDM Corporation
|sponsors              = [[Puertoriko]] Universitāte
|domātais-pielietojums = Ar [[Dominika|Dominiku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots [[Dominika|Dominikā]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācijas tiek pieņemtas otrajā līmenī, automātiski tiek piešķirti attiecīgi '''.com.dm''', '''.net.dm''', un '''.org.dm''' apakšdomēni
|dokumenti             = [http://www.nic.dm/policies/pdf/DMRegistration%20Agreement1410041.pdf Reģistrācijas līgums]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.dm/policies/pdf/DMDispute141004.pdf Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.dm/ NIC.dm]
|}}
'''.dm''' ir [[Dominika]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]). Augstākā līmeņa domēna reģistrētājs saņem arī attiecīgus '''.com.dm''', '''.net.dm''', un '''.org.dm'''. Nav ierobežojumi domēnu vārdu reģistrēšanai, tie nav pārāk plaši lietoti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Apeters
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Apeters.jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Liezēres pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarka (poligons)|Komunarka]], [[Maskavas apgabals]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eduards fon Bergmanis
|              attēls = Eduards fon Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1852
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1900
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Dijarbakira]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{TUR}})
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Baku]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad

sentences: '''Žagariņi''' ({{val|lt|žagarėliai}}) jeb '''zaķauši''' ir [[bajārs|bajāru]] izcelsmes [[tauki|taukos]] vai [[eļļa|eļļā]] vārīts [[lietuviešu virtuve|lietuviešu]] konditorejas izstrādājums no [[raugs|rauga]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Sākotnēji žagariņus gatavoja tikai [[Aukštaitija|Aukštaitijā]], bet vēlāk tie izplatījās visā [[Lietuva|Lietuvā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Žagariņi |website= skoniukelias.lt |url= http://www.skoniukelias.lt/lv/edieni/virtuli/ |accessdate= 2020. gada 8. augustā |archive-date= 2021. gada 19. Oktobris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211019063032/http://www.skoniukelias.lt/lv/edieni/virtuli/ }}</ref> un arī [[Latgale|Latgalē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |author= Signe Meirāne |title= Kas tev jāzina par latviešu tradicionālo virtuvi |publisher= [[Rimi]] |url= https://www.gardezi.lv/padomi/kas-tev-jazina-par-latviesu-tradicionalo-virtuvi-5468 |accessdate= 2020. gada 8. augustā |quote=  |archive-date= 2020. gada 3. Decembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20201203040904/https://www.gardezi.lv/padomi/kas-tev-jazina-par-latviesu-tradicionalo-virtuvi-5468 }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Puma SE''
| Logo                = Puma-logo-(text).svg
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1948}}
| Sēdeklis            = {{flaga|Vācija}} [[Hercogenauraha]], [[Vācija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Bjerns Guldens, Mihaels Lemmermanis, Larss Serensens
| Darbinieku_skaits   = 11 787 (2017)
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = [[eiro|€]] 4,1 miljardi (2017)
| Nozare              = [[Sporta apģērbs]]
| Produkti            = Apavi, apģērbs, piederumi, sporta apģērbs, sporta inventārs
| Mājaslapa           = [https://eu.puma.com/lv/en/home PUMA]
}}
'''''Puma SE''''' ir [[Vācija]]s sporta apģērbu, sporta piederumu, apavu un sporta inventāra izstrādātājs un ražotajs. Uzņēmumu 1948. gadā dibināja [[Rūdolfs Daslers]]. ''Puma'' ir trešais pieprasītākais sporta apģērbu zīmols pasaulē.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = M/S Stena Flavia
|attēls = Stena flavia 2015 Baltic sea.JPG
|attēla paraksts =
|kuģa tips = ro-pax
|līnija = [[Ventspils]]—[[Trāveminde]] un [[Ventspils]]—[[Nīneshamna]]
|īpašnieks = ''[[Stena Line]]''
|pieraksta osta = [[Londona]], [[Lielbritānija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|mezgli = 24,0 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|kn]]
|Kilowati = 21 600 kv
|tonnāža = 26 904 GRT
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = [[2008. gads|2008]]. gads
|garums = 186,00 m
|platums = 25,60 m
|iegrime = 6,85 m
|pasažieri = 489 cilvēki
|gultas vietas = 429
|sēdvietas = 57
|līnijmetri = 2 250 m
}}
'''''Stena Flavia''''' ir 2008. gadā uzbūvēts kuģniecības uzņēmuma ''[[Stena Line]]'' prāmis.<ref name="ventspilszinas 2011" />

sentences:
[[Kategorija:Masu slepkavības]]
[[Kategorija:Skolas]]
[[Kategorija:Drošība]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Valentīns Judaškins
| image = Valentin Yudashkin (2016-01-30).jpg
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1963|10|24}}
| location = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincova|td=Krievija}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2023|5|3|1963|10|24}}
| deathplace = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| places =
| nationality =
| field = modes dizainers, skroderis
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| dzimums = V
| influenced =
| awards =
}}
'''Valentīns Judaškins''' ({{val|ru|Валентин Абрамович Юдашкин}}; dzimis {{dat|1963|10|24}}, miris {{dat|2023|5|2}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s modes dizainers.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Samaras jūra
|attēls=<small>Saliņas pie [[Manipipi]] Samaras jūrā</small>
| vietaskarte  = Filipīnas
| alt_karte = Philippines relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = left
|latd=11 |latm=50 |lats=0 |latNS=N |longd=124|longm=30 |longs=0 |longEW=E
|platība= 3870<ref>[http://www.bfar.da.gov.ph/images/pdf/CNFIDP.pdf Comprehensive National Fisheries Industry Development Plan]</ref>
|garums= 160
|platums= 60
|Vid_dziļums= 200
|valstis={{PHL}}
|pilsētas= [[Katbalogana]]
}}
'''Samaras jūra''' ({{val|en|Samar Sea}}, {{val|tl|Dagat Samar}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. To norobežo [[Lusona]]s sala ziemeļos, [[Samara (sala)|Samaras]] sala austrumos, [[Leite]]s sala dienvidos un [[Masbate]]s sala rietumos. [[Sanbernardino šaurums]] ziemeļaustrumos to savieno ar [[Filipīnu jūra|Filipīnu]] jūru, [[Tikao šaurums|Tikao]] un [[Masbates šaurums|Masbates]] šaurumi ziemeļrietumos — ar [[Sibujanas jūra|Sibujanas jūru]], šaurums dienvidrietumos — ar [[Visaju jūra|Visaju jūru]] un [[Sanhuaniko šaurums]] dienvidos — ar [[Leites līcis|Leites līci]]. Jūrā daudz salu, lielākā no kurām ir [[Bilirana]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Виталий Лазаревич Гинзбург''
| attēls =Ginzburg in MSU opaque.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =4
| dz_vieta =[[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
| m_gads =2009
| m_mēnesis=11
| m_diena=8
| m_vieta =[[Maskava]] {{RUS}}
| pilsonība ={{RUS}}
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Ļebedeva fizikālais institūts]], [[Maskavas fizikāli-tehniskais institūts]]
| alma_mater =[[M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Igors Tamms]]
| studenti =[[Vjačeslavs Mukhanovs]]
| sasniegumi =[[Ginzburga-Landausa teorija]] par [[supravadītspēja|supravadītspēju]]
| apbalvojumi = 2003. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Vitālijs Ginzburgs''' ({{val-ru|Вита́лий Ла́заревич Ги́нзбург}}) (dzimis 1916. gada 4.oktobrī, miris 2009. gada 8. novembrī) bija [[ebreji|ebreju]] tautības [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2003. gadā kopā ar [[Aleksejs Abrikosovs|Alekseju Abrikosovu]] un [[Entonijs Legets|Entoniju Legetu]] ieguvis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ieguldījumu [[supravadītspēja|supravadītāju]] un [[supraplūstamība|suprašķidrumu]] teorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2003 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2003/}}</ref>

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = Ementālers
|valsts = [[Šveice]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|reģions = [[Ementāles ieleja]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|pilsēta =
|piens =  Govs
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Ciets, drupans
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     = 60—130 kg<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| nogatavināšana    = Pavisam 6—12 mēneši<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Ementāles siers''' jeb vienkārši '''Ementālers''' ({{val|de|Emmentaler}}) ir cietais siers, kas cēlies no [[Ementāles ieleja]]s [[Bernes kantons|Bernes kantonā]], [[Šveice|Šveicē]]. Tradicionāli to gatavo no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] [[govs]] [[piens|piena]], taču rūpnieciski ražojot tam tomēr mēdz veikt 15 sekunžu ilgu pasterizēšanu 72 °C temperatūrā.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=[http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:125 121.], [http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:178 174.—175]}}</ref> Sieram piemīt saldens aromāts, sulīga garša bez skābuma piegaršas un tam ir raksturīgi [[valrieksts|valrieksta]] izmēra caurumi.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences: '''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Levulīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С5Н8О3
|molmasa=116,11
|blīvums=1144,7
|kušanas temperatūra=33 - 35 °C
|viršanas temperatūra=245 - 246 °C (sadalās)
}}
'''Levulīnskābe''' (4-oksopentānskābe, acetopropionskābe, γ-ketobaldriānskābe, CH3−CO−CH2CH2−СООН) ir vienkāršākā γ-keto[[karbonskābe]]. Levulīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (plāksnīšveida kristāli). Viegli šķīst ūdenī. Levulīnskābes esterus sauc par '''levulinātiem'''.

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Cionisms''' ir starptautiska politiska kustība, kura atbalsta neatkarīgas [[ebrejs|ebreju]] valsts pastāvēšanu. Lai gan tā saknes ir daudz senākas, cionisms radās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Jēdziens kļuva plašāk pazīstams, pēc tam, kad [[Austroungārija]]s žurnālists [[Teodors Hercls]] to popularizēja savā grāmatā "Ebreju valsts" (''Der Judenstaat''). Sākotnēji cionisma galvenā ideja bija neatkarīgas Izraēlas valsts izveidošana. [[1948]]. gadā šāda valsts, [[Izraēla]], tika izveidota.

sentences:
i.]]
'''Magdeburgas tiesības''' ({{val-de|Magdeburger Recht}}) ir viena no pazīstamākajām [[pilsēta|pilsētu]] tiesību sistēmām. Izveidojusies 13. gadsimtā [[Vācija|vācu]] pilsētā [[Magdeburga|Magdeburgā]] kā [[feodālisms|feodālās]] pilsētu tiesības, saskaņā ar kurām tika regulēta pilsētnieku pašpārvalde, ekonomiskā darbība (amatniecība, tirdzniecība un [[cunfte]]s), īpašumtiesības un šķiriskās attiecības.

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
[[File:World 1914 empires colonies territory.PNG|thumb|Koloniālo un sauszemes impēriju karte visā pasaulē 1914. gadā]]
'''Koloniālisms''' ir kādas nācijas [[suverenitāte]]s paplašināšana ārpus savas teritorijas un politiskas kontroles ieviešana šajā teritorijā, tādējādi izmantojot kolonizētās teritorijas resursus, darbaspēku un iegūstot dažādus citus labumus un priekšrocības. Nereti kolonisti pakļautajai nācijai uzspiež savu valodu, kultūru, sociālās sistēmas atribūtus, morāli, ideoloģiju, reliģiju. Koloniālisms var izpausties [[imperiālisms|imperiālisma]] formā un mēdz būt cieši saistīts ar to. Kolonizācijai var tikt pakļautas nācijas, kuras vēl nav izveidojušas valstiskas formas, kā arī suverēnas valstis. Pēdējā gadījumā kolonizācija var sekot šīs valsts [[okupācija]]i un [[aneksija]]i.

sentences:
[[Kategorija:Krievijas nacionālie simboli]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manks
| operators =
| attēls = Mank.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, drāma
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = * Sians Čafins
* [[Ēriks Rots]]
* Daglass Urbanskis
| scenārijs = Džeks Finčers
| aktieri = * [[Gērijs Oldmens]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Toms Pelfrijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Toms Bērks]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''Mank''
| studija = * ''Netflix International Pictures''
* ''Flying Studio Pictures''
* ''Panic Pictures''
* ''Blue Light''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|13|ASV}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manks"''' ({{Val|en|Mank}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnbalta biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Amanda Saifreda]], [[Lilija Kolinsa]], [[Arliss Hauards]], [[Toms Pelfrijs]], [[Čārlzs Denss]] un [[Toms Bērks]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Pronatora kanāla sindroms''', pazīstams arī kā '''grozītājmuskuļa sindroms''' un '''Pronatorsindroms''', ir [[Vidusnervs|vidusnerva]] nospieduma simptomu komplekss [[Apakšdelms|apakšdelmā]]. Sindroms rodas, kad dažādu patoloģisku procesu rezultātā nervi apakšdelmā tiek saspiesti, kas var būtiski traucēt rokas funkciju. Lai gan sindroms ir līdzīgs [[Karpālā kanāla sindroms|karpālā kanāla sindromam]] (KKS),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mikrokirurgija.lv/pakalpojumi/rokas-kirurgija/grozitajmuskula-sindroms-pronatorsindroms/|title=Grozītājmuskuļa sindroms (Pronatorsindroms)|website=Latvian Microsurgery center|access-date=2023-03-26|language=lv}}</ref> [[elektomiogrāfija]] un nervu vadīšanas izmeklējumi nepalīdz diagnosticēt šo sindromu, jo tas pēc būtības ir diamisks (pretēji karpālā kanāla sindromam, kurš ir statisks). Vistipiskākie simptomi ir sāpes, dedzināšan un, [[tirpšana]] (sevišķi naktī). Simptomi biežāk ir novērojami dienas laikā, pretēji tam kā tas ir pie KKS. Šo slimību parasti uzsāk ārstēt konservatīvi ar fizioterapiju un [[Iekaisums|pretiekaisuma]] medikamentiem. Ja tas nelīdz, tad nepieciešama operācija, kuru parasti veic [[Mikroķirurģija|mikroķurugs]] (plastiskais ķirurgs) vai plaukstas ķirurgs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences:
[[File:Merwart-Nihilist.jpg|thumb|''Nihilists'' (''Paul Merwart'' 1882. gadā)]]
'''Nihilisms''' (no {{val|la|nihil}} — ‘nekas’) ir filozofiska doktrīna, kuras pamatā ir negatīva attieksme pret vispārpieņemtajām [[morāle]]s normām, sabiedrības tikumiskajām vērtībām, koncepciju, dzīves veidu, tā visa noliegums. Ir vairāki nihilisma veidi. Visbiežāk ar nihilismu tiek saprasts [[eksistenciālais nihilisms]], kam raksturīgs pasaules uzskats, ka [[dzīve]] ir bezjēdzīga un bezvērtīga.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Citas nozīmes|tehnisku iekārtu|Dinamo|Dinamo}}
s darbina dinamomašīnas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Francisella tularensis 01.jpg
| att_nosaukums = ''Francisella tularensis'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Francisellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Francisella
| ģints_lv =
| suga =Francisella tularensis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Francisella tularensis''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] aerobas baktērijas. Sīkas — 0,1—0,3 × 1,5 µm, [[Polimorfisms|polimorfas]] (t.i., var būt koku, ovālas, graudu, lodes vai nepareizas formas) [[Baktēriju morfoloģija|nūjiņas]]; neveido [[Spora (mikrobioloģija)|sporas]], nekustīgas, var veidot gļotainas [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]]. Ir [[Tularemija|tularēmijas]] izraisītājs<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. Spējīgs ilgi saglabāties ārpus organisma (piemēram, piesārņotās ūdenstilpēs), taču neizturīgs pret augstu temperatūru un [[dezinfekcija]]s līdzekļiem.<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 297. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref> Latvijā tularēmija sastopama ļoti reti, taču 2012. gada vasarā saslima seši bērni.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/434244-latvija_vairaki_berni_saslimusi_ar_bistamu_infekciju_tularemija Latvijā vairāki bērni saslimuši ar bīstamu infekciju – tularēmiju]</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''État indépendant du Congo''
|nosaukums_latv_val  = Kongo Brīvvalsts
|sugasvārds          = Kongo Brīvvalsts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Kongo
|valsts              = Kongo Demokrātiskā Republika
|laikmets            = Jaunais Imperiālisms
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|
|
|
|gads_sākums         = 1885
|gads_beigas         = 1908
|
|event_start = [[Berlīnes konference]]
|date_start  =
|event_end   = Beļģijas aneksija
|date_end    = 15. novembris
|
|event1      =
|date_event1 =
|event2      =
|date_event2 =
|event3      =
|date_event3 =
|event4      =
|date_event4 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|
|p1          = Starptautiskā Kongo savienība
|flag_p1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_p1    =
|p2          =
|flag_p2     =
|p3          =
|flag_p3     =
|p4          =
|flag_p4     =
|p5          =
|flag_p5     =
|s1          = Beļģu Kongo
|flag_s1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_s1    =
|s2          =
|flag_s2     =
|s3          =
|flag_s3     =
|s4          =
|flag_s4     =
|s5          =
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Flag of Congo Free State.svg
|flag          = Kongo Demokrātiskās Republikas karogs
|flag_type     = Kongo brīvvalsts karogs
|
|image_coat    =Coat_of_arms_of_the_Congo_Free_State.svg
|symbol        = Kongo Demokrātiskās Republikas ģerbonis
|symbol_type   = Kongo brīvvalsts ģerbonis
|
|image_map     = LocationCongoFreeState.png
|image_map_caption  =
|
|galvaspilsēta = [[Boma]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Travail et progres''
no franču valodas:Darbs un attīstība
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  =
|reliģija         =
|nauda            =
|
|
|leader1      = Beļģijas Leopolds II
|leader2      =
|leader3      =
|leader4      =
|year_leader1 =
|year_leader2 =
|year_leader3 =
|year_leader4 =
|title_leader = Valdnieks un saimnieks
|representative1      =
|representative2      =
|representative3      =
|representative4      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|deputy3      =
|deputy4      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|year_deputy3 =
|year_deputy4 =
|title_deputy =
|
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|stat_year3    =
|stat_platība3 =
|stat_pop3     =
|stat_year4    =
|stat_platība4 =
|stat_pop4     =
|stat_year5    =
|stat_platība5 =
|stat_pop5     =
|footnotes     =
}}
'''Kongo Brīvvalsts''' ({{val|fr|État indépendant du Congo}}) bija [[Beļģija]]s karaļa [[Leopolds II (Beļģija)|Leopolda II]] personīgs valdījums [[Āfrika|Āfrikā]], tagadējās [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] teritorijā, kas pastāvēja no [[1885]]. līdz [[1908]]. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Aleksandrs Ribaks
|          Attēls = Alexander Rybak 2018.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Aleksandrs Ribaks [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas]] preses konferencē.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = [[Baltkrievu valoda|Baltkrievu]]: Аляксандр Рыбак
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|13}}
|        Vieta_dz = [[Minska]], Baltkrievijas PSR, [[Padomju Savienība|PSRS]]
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]]
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
[[Folkmūzika|Folks]]
[[Klasiskā mūzika|Klasiskā]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]], [[vijolnieks]], [[komponists]], [[pianists]]
|            Gadi = [[1991]] - ''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Frikar]]
|           Mlapa = [http://www.alexanderrybak.com/ alexanderrybak.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
s un [[Ukraina]]s [[Milicija (policija)|milicijas]] apbalvojumu kolekcija]]
'''Faleristika''' ({{val-el2|phalera}} — ‘metāla rotājums’) ir [[vēsture]]s palīgnozare, kas pētī [[ordenis|ordeņu]], [[medaļa|medaļu]], goda zīmju vēsturi.

sentences:
s pludmalē 1989. gadā, kas norāda, ka pludmalē var atrasties tikai baltās rases cilvēki]]
'''Aparteīds''' ({{val|af|apartheid}}; ''apart'' — ‘atsevišķi’; ''-heid'' — ‘-ība’) bija no 1948. līdz 1994. gadam [[Dienvidāfrikas Nacionālā Partija|Nacionālās Partijas]] valdības īstenota likumīga [[rasu segregācija]]s sistēma Dienvidāfrikā. Patiesībā rasu segregācija sākās jau koloniālajos laikos, kad Dienvidāfriku kontrolēja [[nīderlandieši]]. Šajā sistēmā Dienvidāfrikas cilvēki tika dalīti pēc to [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]] un katra rase dzīvoja savstarpēji atsevišķi. Tika izšķirti [[baltādainie]], [[melnādainie cilvēki]] un tā sauktie "[[krāsainie cilvēki]]". 1959. gadā tika izdalīta vēl ceturtā grupa — [[aziāti]], no kuriem vairums bija [[indieši]]. Melnādainajiem un krāsainajiem cilvēkiem bija liegts atrasties daudzās vietās, kur uzturējās baltādainie. Rasu segregācija tika nostiprināta ar likumu. 1990. gadā Dienvidāfrikas prezidents [[Frederiks Vilems de Klerks]] uzsāka sarunas par aparteīda izbeigšanu. 1993. gadā de Klerks un [[Nelsons Mandela]] saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]] par miermīlīgu aparteīda izbeigšanu. 1994. gadā aparteīds beidzās un Nelsons Mandela kļuva par pirmo melnādaino [[Dienvidāfrikas prezidents|Dienvidāfrikas prezidentu]].

sentences: '''Līdzība''' ir tāds pārveidojums [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurā jebkuriem diviem punktiem ''A, B'' un to attēlojumiem ''A', B''' ir spēkā sakarība ''|A'B'|=k|AB|'', kur ''k'' ir pozitīvs skaitlis, ko sauc par līdzības koeficientu.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Serbijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Uzi Narkiss''' ([[Ivrits|ivritā]]: עוזי נרקיס, [[Angļu valoda|angļu]]: ''Uzi Narkiss''; dzimis {{dat|1925|1|6|bez}}, [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], miris {{dat|1997|12|17|bez}}, turpat) bija Izraēlas [[ģenerālis]], kas 1967. gada [[Sešu dienu karš|Sešu dienu kara]] laikā komandēja [[Izraēlas Aizsardzības armija|Izraēlas Aizsardzības spēku]] Centrālo fronti.

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Capital One Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Verizon Center wide.jpg
| map_type = Vašingtona
| latNS = N
| latd = 38
| latm = 53
| lats = 53
| longEW = W
| longd = 77
| longm = 1
| longs = 15
| location = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| broke_ground = {{dat|1995|10|18|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1997|||d|bez}}
| opened = {{dat|1997|12|2|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|260 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert =
| cap_basketball = 20 356
| cap_hockey = 18 506
| tenants = [[Vašingtonas "Capitals"]] ([[Nacionālā hokeja līga|NHL]]) (1997-)<br/>[[Vašingtonas "Wizards"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1997-)
}}
'''''Capital One Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1997|12|2}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubs [[Vašingtonas "Capitals"]] un [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubs [[Vašingtonas "Wizards"]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Pirmklasīgās 2
|    oriģinālnos = ''Pitch Perfect 2''
|         attēls = Pirmklasīgās 2.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Elizabete Benksa]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rebel Wilson|Rebela Vilsone]]
* [[Heilija Steinsfelda]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Aleksisa Knapa]]
* [[Hana Mae Lee|Hana Meja Lī]]
* [[Estera Dīna]]
* [[Krisija Fita]]
* [[Kelija Džekla]]
* [[Šīlija Regnere]]
|         mūzika = [[Marks Motersbo]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = ''[[Gold Circle Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2015|04|20|Lasvegasas pirmizrāde|2015|05|15|ASV}}
|         ilgums = 115 minūtes<!--Theatrical runtime: 112:01--><!--Theatrical runtime: 114:41--><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2-film|title=''PITCH PERFECT 2'' (12A)|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=April 20, 2015|accessdate=April 20, 2015|archive-date={{dat|2015|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150518092258/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2-film}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://variety.com/2015/film/news/box-office-mad-max-fury-road-pitch-perfect-2-eye-40-million-openings-1201490072/|title=Box Office: ‘Mad Max: Fury Road,’ ‘Pitch Perfect 2′ Eye $40 Million Openings|author=Brent Lang|work=''[[Variety]]''|publisher=([[Penske Media Corporation]])|date=May 7, 2015|accessdate=May 8, 2015}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|284,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect2.htm|title=Pitch Perfect 2 (2015)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=August 20, 2015}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Pirmklasīgās]]
|         nākamā = [[Pirmklasīgās 3]]
}}
'''"Pirmklasīgās 2"''' ({{val|en|Pitch Perfect 2}}) ir 2015. gada amerikāņu muzikālā komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Elizabete Benksa]], kas arī saglabājusi savu lomu no pirmās filmas.

sentences: '''Sieks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vesture.eu/Sieks|title=Sieks - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2020-10-31}}</ref> ir [[Latvija|Latvijā]] lietota [[tilpums|tilpuma]] vai [[svars|svara]] [[mērvienība]] beramam produktam (piemēram, [[labība]]i) 15. un 16. gadsimtā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ernests Džons Objena
 |      vārds_orig = ''Ernest John Obiena''
 |          attēls = Bongbong Marcos with EJ Obiena (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ernests Džons Objena 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|11|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Filipīnas|Manila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PHI}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2023) {{piezīme|AR|Āzijas rekords}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{PHI}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Āzijas spēles]]}}
{{MedalGold |[[2022. gada Āzijas spēles|Handžou 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|Āzijas čempionāts}}
{{MedalGold |Doha 2019|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold |Bangkoka 2023|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |Bhubanešbara 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Universiāde]]}}
{{MedalGold |Neapole 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ruņupes ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Kauliņupe flows in Ruņa - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Kauliņupe]]s ieteka [[Ruņa|Ruņā]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 23 |  lats = 31 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 41 | longs = 11 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Dienvidkurzemes novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=607}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Ruņupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]].<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/runupes_ieleja/ Dabas aizsardzības pārvalde. Ruņupes ieleja]</ref> Izvietojies [[Ruņa]]s upes augšteces un tās pieteku [[Kauliņupe]]s un [[Dakterišķe]]s ielejās. Liegums izveidots 1977. gadā unikāla [[Ruņa]]s upes posma aizsardzībai. Izcila vairāku Eiropas nozīmes mežu biotopu — nogāžu un gravu mežu, ozolu mežu, kā arī jauktu ozolu, gobu, ošu mežu upju krastos — aizsardzības teritorija. [[Natura 2000]] teritorija.

sentences:
{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          =
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    =
| successor      =
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      =
| length         =
| width          =
| height         =
| weight         =
| fuel_capacity  =
| electric_range =
| related        =
| designer       =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca gigantea kz02.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca gigantea|suga_lv=Milzu auzene|binomial=Festuca gigantea|autors=(L.) Vill|sinonīmi=}}'''Milzu auzene''' ({{val|la|Festuca gigantea}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s [[suga]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā. Suga aug mežos un krūmājos, tā veido dažāda lieluma grupas arī mežu ceļmalās un izcirtumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-gigantea-l-vill/|title=milzu auzene - Festuca gigantea (L.) Vill. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-07}}</ref>

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Antoņina Krivošapka
 |          attēls = Antonina Krivoshapka Barcelona 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1987|7|21}}
 |         dz_viet = [[Rostova pie Donas]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 400 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Antoņina Krivošapka''' ({{val|ru|Антонина Владимировна Кривошапка}}; dzimusi {{dat|1987|7|21}} [[Rostova pie Donas|Rostovā pie Donas]], [[Krievijas PFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir krievu [[vieglatlēte]], startē [[400 m|400 metru]] distancē.

sentences:
<!-- {{Valodniecība}} -->
'''Fonētika''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] vārda φωνή - ''"skaņa"'' vai ''"balss"'') ir zinātnes nozare, kas pēta cilvēka runas [[skaņa]]s. Tā nodarbojas ar runāto skaņu fizikālajiem raksturlielumiem, to '''radīšanas''' [[Fizioloģija|fizioloģiju]], klausītāja '''uztveri''' un neirofizioloģisko '''izpratni'''. Salīdzinājumam [[fonoloģija]], kas ir nepieciešama pilnīgai fonētikas izpratnei, pēta '''''valodai specifiskas''''' skaņu ''sistēmas'' un skaņu ''modeļus'', kas piemīt atsevišķām [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodām]]. Kaut arī fonoloģija stingri bāzējas fonētikā, tā tomēr ir atsevišķa [[valodniecība]]s nozare, kas nodarbojas ar psiholoģiski reālām, abstraktām skaņu vienībām ([[Fonēma|fonēmām]]) un to individuālajām fizikālajām īpašībām, kas nodrošina saprotamu atšķirību starp šīm skaņām, kā arī saprotamu atšķirību starp šādu skaņu grupām. Fonētika nodarbojas ar reāli izrunātu skaņu fiziskajiem raksturojumiem, nevis ar kontekstiem, kādos šīs skaņas tiek lietotas valodās vai veidiem, kādos šie fiziskie raksturojumi var mainīties atkarībā no konteksta. (Šī pēdējā parādība ir [[fonoloģija]]s pētījumu subjekts: šie skaņu varianti, kuri mainās atkarībā no valodai specifiskām situācijām, fonoloģijā tiek saukti par [[alofons|alofoniem]].)

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Godfrijs Herolds Hārdijs
| vārds_orig = G. H. Hardy
| attēls = Ghhardy@72.jpg
| att_izmērs = 230px
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Kranlī (''Cranleigh''), [[Sari (Anglija)|Sari]], {{GBR}}
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[angļi|anglis]]
| darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]]
| zinātniskie_vadītāji = [[A. E. H. Lovs]]
 [[E. T. Vitakers]]
|doktoranti= [[Mērija Kartvraita]]
 [[I. Dž. Guds]]
 [[Edvards Linfuts]]
 [[Sirils Ofords]]
 [[Harijs Pits]]
 [[Ričards Rado]]

[[Šrīnivāsa Rāmānudžans]]

[[Roberts Aleksanders Rankins|Roberts Rankins]]

[[Donalds K. Spensers|Donalds Spensers]]
 [[E. M. Vraits]]
| sasniegumi = [[skaitļu teorija]]
 [[matemātiskā analīze]]
 [[Hārdija-Veinberga princips]]
 [[Pirmā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Otrā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Hārdija telpa]]
 [[Hārdija nevienādība]]
| apbalvojumi = [[Karaliskās sabiedrības biedrs]] (Fellow of the Royal Society)
 [[Smita balva]] (1901)
 [[Karaliskā medaļa]] (1920)
 [[De Morgana medaļa]] (1929)
 [[Čauveneta balva]] (Chauvenet Prize) (1932)
 [[Silvestera medaļa]] (1940)
 [[Koplija medaļa]] (1947)
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in North Korea|Sports Ziemeļkorejā}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Sudan|Sudāna}}

sentences: '''Bišu šūnas''' ir sešstūraina, no [[bišu vasks|bišu vaska]] izgatavota bišu [[strops|stropa]] ligzdas uzbūves pamatvienība. Šūnās mēdz būt [[darba bite|darba bišu]], [[trans|tranu]], [[medus]] un [[bišu māte|bišu māšu]] šūniņas jeb māšu kanniņas, kas ir visplašākās un lielākās šūniņas.

sentences: '''Ukrainība''' ({{val|uk|українство}}) bija viens no dienvidrietumu [[Krievijas Impērija]]s [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] iedzīvotāju [[Nacionālā identitāte|nacionālās identitātes]] veidošanās variantiem, kas attīstījās 19. un 20. gadsimtu mijā. Tā aizstāvēja [[autonomija|autonomiju]], vēlāk pilnīgu [[neatkarība|neatkarību]], neatkarīgas valsts veidošanu un politisko orientāciju uz Rietumiem, pretnostatot sevi tobrīd galvenajai mazkrievu identitātei.

sentences:
{{pārvietot uz Wikibooks}}
'''Apgrieztā proporcionalitāte''' ir [[funkcija]]s [[proporcionalitāte]]s veids, ko var izteikt ar formulu <math> y={k \over x} </math>, kur <math> x </math> ir neatkarīgais mainīgais, <math> y </math> — atkarīgais mainīgais un <math> k </math> — no nulles atšķirīgs [[reāls skaitlis]]. Sakarību starp apgriezti proporcionāliem lielumiem var izteikt pēc šādas pazīmes: Cik reižu viens lielums palielinās, tik reižu otrs lielums samazinās, un otrādi.<ref>Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Pickaine, Anita Miķelsone '''"Matemātika 8.klasei"''',Lielvārds, 2008. 133.lpp</ref>

sentences: '''Superkontinents''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] termins, kas apzīmē [[sauszeme]]s masu, kas sevī ietver vairāk nekā vienu [[Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] gabalu ([[kratons|kratonu]]). Uz mūsdienu [[Zeme]]s terminam "superkontinents" visvairāk atbilst [[Eirāzija]], jo šis [[kontinents]] sastāv no vairākiem kratoniem.

sentences:
{{Negaisa infokaste
| title             = [[2009. gads|2009]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlija]]
negaiss Latvijā
| attēls            = Pludi Riga 16.07.2009 02.jpg
| attēla_apraksts   = Plūdi [[Rīga|Rīgā]], [[Lāčplēša iela (Rīga)|Lāčplēša]] un [[Satekles iela|Satekles ielu]] krustojumā.
| vieta             = [[Latvija]]s centrālie rajoni, [[Zemgale]]
| datums            = {{dat|2009|7|16}}
| laiks             = 11:30-19:00
| laika_josla       = [[EEST]] ([[UTC]] +3)
| negaiss           = Vidēji stiprs
| nokrišņi          = Stipri, dažviet ļoti intensīvi.
[[Rīga]] 33 mm.
| vējš              = Stipras vēja brāzmas.
[[Rīga]] 22 m/s.
| cits              = Plūdi [[Rīga|Rīgā]], [[Bauska|Bauskā]] u.c.
| bojā_gājušie      = nav
| ievainotie        = nav zināms
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kamotu salas
|attēls              = Camotes Islands NC51-7.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Kapuluan ng Camotes''
''Camotes Islands''
|izvietojums         = [[Kamotu jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=10|latm=40 |lats= |latNS=N
|longd=124|longm= 24|longs= |longEW=E
|platība             = 236,36
|garums              = 40
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 4
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Centrālās Visajas]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Sebu (province)|Sebu]]
|iedzīvotāji         = 109 278 (2020)
|blīvums             = 462
|pamatiedzīvotāji    = [[sebuāņi]]
|valsts lielpilsēta  = Sanfransisko
|piezīme =
}}
'''Kamotu salas''' ({{val|fil|Kapuluan ng Camotes}}, {{val|en|Camotes Islands}}, {{val|ceb|Kapuloan ang Camotes}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Centrālās Visajas|Centrālo Visaju]] reģiona [[Sebu (province)|Sebu]] provincē, dalās četrās municipalitātēs. Apdzīvo galvenokārt [[sebuāņi]]. Lielākā pilsēta ir Sanfransisko [[Pakihana]]s salā.

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Ancilus ezers''' bija auksts saldūdens [[ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s vietā pirms aptuveni 9500—7500 gadiem. Tas izveidojās pēc tam, kad pēc atbrīvošanās no ledāja svara [[Baltijas vairogs]] pacēlās un pārtrūka [[Joldijas jūra]]s savienojums ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Evalds fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Ewald von der Osten-Sacken''
|         attēls = Osten gen. Sackeni suguvõsa parunivapp.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1682]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1718
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Ulrihs fon Ostenzakens]]
Sofija Hedviga, dzimusi fon Reke no [[Blīdene]]s
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Sibilla fon Bīlova no [[Abavas muiža]]s
2. Julianna fon Bēra no [[Ēdole]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' ir ilgstoši populārākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas un sistemātikas sistēma.

sentences: '''Parīzes Masters''' ir ikgadējs [[teniss|tenisa]] turnīrs, kurš norisinās [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Turnīrs tiek organizēts kopš [[1972]]. gada, bet kopš [[1990]]. gada tas ir viens no [[ATP Masters]] sērijas turnīriem. Turnīra galvenais sponsors ir [[BNP Paribas]], tādēļ turnīrs ir plašāk pazīstams kā '''BNP Paribas Masters'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ķeriet īso
| attēls                   =  Get shorty.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Get Shorty''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris, komēdija
| režisors                 = [[Berijs Sonnenfelds]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Denijs DeVito]]
| mūzika                   = [[Džons Lūrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Jersey Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|10|20|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/get-shorty-1995|title=Get Shorty|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608140608/https://bbfc.co.uk/releases/get-shorty-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|115,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=getshorty.htm|title=Get Shorty (1995)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ķeriet īso"''' ({{val|en|Get Shorty}}) ir 1995. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Berijs Sonnenfelds]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Džīns Hekmens]], [[Renē Ruso]] un [[Denijs DeVito]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|10|20||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ZDF
|logo               = ZDF logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            =
|valsts             = {{GER}}
|valoda             = [[vācu valoda]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          =
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         =
}}

sentences:
{{Infobox settlement
| name                    = Soueto
| other_name              = ''Dienvidrietumu apgabals''
| image_skyline           = File:Soweto-002.jpg
| image_caption           = [[Orlando Torņi]], [[Orlando Piepilsēta|Orlando]]- Soueto piepilsētā 2006. gadā
| pushpin_map             = South Africa Gauteng#South Africa#Africa
| coordinates             = {{coord|-26.26781|27.85849|format=dms|region:ZA-GP_source:geonames |display=inline,title}}
|coordinates_footnotes    =
| subdivision_type        = [[Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|South Africa}} [[DĀR]]
| subdivision_type1       = [[Dienvidāfrikas provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Hautena]]
| subdivision_type2       = [[District]]
| subdivision_type3       = [[Apgabals]]
| subdivision_name3       = [[Johannesburgas apgabals]]
| subdivision_type4       = Galvenā pilsēta
| subdivision_name4       = [[Johannesburga]]
| established_title       = Established
| leader_title            = Councillor
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 200.03
| elevation_m             = 1632
|elevation_footnotes      =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1271628
| population_as_of        = 2011
| population_density_km2  = auto
<!-- demographics (section 1) -->
| demographics_type1      = Rasu sastāvs (2011)
| demographics1_footnotes =
| demographics1_title1    = [[Bantu peoples of South Africa|Afrikāņi]]
| demographics1_info1     = 98.5%
| demographics1_title2    = [[Krāsainie]]
| demographics1_info2     = 1.0%
| demographics1_title3    = [[Indieši/Aziāti]]
| demographics1_info3     = 0.1%
| demographics1_title4    = [[Baltie dienvidafrikāņi]]
| demographics1_info4     = 0.1%
| demographics1_title5    = Citi
| demographics1_info5     = 0.2%
<!-- demographics (section 2) -->
| demographics_type2      = [[Dzimtā valoda]] (2011)
| demographics2_footnotes =
| demographics2_title1    = [[Zulu valoda]]
| demographics2_info1     = 37.1%
| demographics2_title2    = [[Dienvidsotu valoda]]
| demographics2_info2     = 15.5%
| demographics2_title3    = [[Cvanu valoda]]
| demographics2_info3     = 12.9%
| demographics2_title4    = [[Conga valoda]]
| demographics2_info4     = 8.9%
| demographics2_title5    = Cita
| demographics2_info5     = 25.7%
<!-- blank fields (section 2) -->
<!-- Other information -->
| timezone1               = [[South African Standard Time|SAST]]
| utc_offset1             = +2
| postal_code_type        = [[Pasta indeksi Dienvidāfrikā|Pasta indeksi]]
| postal_code             = 1808
| postal2_code_type       = [[Post-office box|PO box]]
| postal2_code            =
| area_code_type          = [[Tālruņa numuri Dienvidāfrikā|Tālruņa kodi]]
| area_code               = [[Telephone numbers in South Africa#Number ranges|011]]
| website                 =
}}
{{jāuzlabo}}
{{infokaste+}}
'''Soueto ''' ir piepilsēta [[Johannesburga]]s dienvidrietumos. Aperteīda laikā bija piespiedu dzīvesvieta tumšādainajiem Dienvidāfrikas iedzīvotājiem. Soueto celtniecība sākās 20. gadsimta 50.-60. gados. 2002. gadā Soueto tika apvienota ar Johannesburgu.
== Atsauces un piezīmes ==
<references />
== Ārējās saites ==
* {{wikivoyage-inline|Soweto}}
* [https://web.archive.org/web/20080820073513/http://www.sowetouprisings.com/ Soweto uprisings.com], an extensive map mashup with info on the events on 16
{{īss aizmetnis}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences: '''Vanādija oksīdi''' ir [[vanādijs|vanādija]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums|binārie savienojumi]]. Plašāk pazīstamie vanādija oksīdi ir:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Riters
|     vārds_orig = ''Carl Ritter''
|         attēls = Carl ritter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kvedlinburga]], [[Brandenburga-Prūsija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kipa aparāts''' ir universāla ierīce [[gāze|gāzu]] iegūšanai [[laboratorija|laboratorijā]], iedarbojoties ar šķidrumiem uz cietām vielām. Parasti Kipa aparātu izgatavo no [[stikls|stikla]].

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Losandželosas policijas departaments
| abbreviation = LAPD
| patch = Patch of the Los Angeles Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo = Seal of the Los Angeles Police Department.png
| logocaption = Ģērbonis
| badge = Badge of a Los Angeles Police Department officer.png
| badgecaption = Žetons
| flag = Flag of the Los Angeles Police Department.png
| flagcaption = Karogs
| imagesize =
| motto = "To Protect and to Serve"
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = {{start date and age|1869|12|13}}
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 12 000 (uniformētais personāls)<ref>web.archive.org/web/20200714185818/https://www.usatoday.com/story/money/2020/06/26/how-much-money-goes-to-police-departments-in-americas-largest-cities/112004904/</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|1,19 miljardi}}
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption = LA County Incorporated Areas Los Angeles highlighted.svg
| sizearea = {{convert|503|sqmi|km2|abbr=on}}
| sizepopulation = 3,979,576 (2019)
| legaljuris = [[Losandželosa]]
| governingbody = Losandželosas pilsētas Padome
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = 100 West 1st Street
Losandželosa, Kalifornija, ASV
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype = Policijas virsnieks
| sworn officers = 9,974 (2020)
| civilians = 3000
| total employees = 12 000
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Mičels Mūrs]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 6000
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 2
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 26
| aircraft2type = Lidmašīnas
| aircraft2 = 3
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 40
| animal2type = Suņi
| animals2 = 20 vācu aitusuņi<br />2 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = https://www.lapdonline.org/
| footnotes =
| reference =
}}
'''Losandželosas policijas departaments''' ({{val|en|City of Los Angeles Police Department}}, '''LAPD'''), oficiāli '''Losandželosas pilsētas policijas departaments''' (''City of Los Angeles Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1869. gadā, tā ir trešā lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences: {{commonscat|Painters by country|Gleznotāji pēc valsts}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste|
nos=Corinthians|
logo=|
pilns=Sport Club Corinthians Paulista|
dib=1910|
stad=[[Arena Corinthians]],<br />[[Sanpaulu]], [[Brazīlija]]|
ietilp=|
prez=|
tren= {{flaga|BRA}} [[Fernando Lazaro]]
līga= [[Brazīlijas Série A]]|
sez= |
poz= |
|pattern_la1 =_sccp100c|
  pattern_b1  =_beigestripes_inversion|
  pattern_ra1 =_sccp100c|
  pattern_so1 =_sccpcentenario|
  leftarm1    =ffffff|
  body1       =ffffff|
  rightarm1   =ffffff|
  shorts1     =000000|
  socks1      =000000|
 |pattern_la2 =|
  pattern_b2  =|
  pattern_ra2 =|
  pattern_sh2 =_blackstripesonwhite|
  pattern_so2 =_juve0910H|
  leftarm2    =000000|
  body2       =000000|
  rightarm2   =000000|
  shorts2     =000000|
  socks2      =000000|
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Sprattus_sprattus.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Clupeinae
| apakšdzimta_lv = Siļķu apakšdzimta
|          ģints = Sprattus
|       ģints_lv = Brētliņas
|           suga = Sprattus sprattus
|        suga_lv = Brētliņa
|       binomial = Sprattus sprattus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Atrēzija''' ir organisma dabīgo atveru un kanālu iedzimts trūkums vai dzīves laikā iegūta noslēgšanās (aizaugšana).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rita Levi-Montalčīni
|     vārds_orig = ''Rita Levi-Montalcini''
|         attēls = Rita Levi Montalcini.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Turīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = ASV, Itālija
|        tautība = Itāliete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Turīnas Universitāte]]
|        zinātne = [[Neirobioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rita Levi-Montalčīni''' ({{val|it|Rita Levi-Montalcini}}; dzimusi {{dat|1909|4|22}}, mirusi {{dat|2012|12|30}}) bija itāļu [[neirobioloģija|neirobioloģe]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences: '''Niantiki''' (pašnosaukums '''''Nehântick''''' jeb '''''Nehantucket''''') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] cilts, kas [[17. gadsimts|17. gadsimta]] sākumā apdzīvoja zemes uz austrumiem no Konektikutas upes grīvas mūsdienu [[Konektikuta]]s štata dienvidu daļā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Pekotu invāzijas rezultātā 16. gadsimtā niantiku cilts tika sadalīta austrumu un rietumu atzaros. Rietumu atzars kļuva par pekotu subjektu, kamēr austrumu atzars izveidoja ciešu aliansi ar [[naraganseti|naragansetu]] cilti.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Lejasprūsiskais dialekts
|nativename=''Preussisch''
|familycolor=Indoeiropiešu
|states=[[Vācija]], [[Polija]]
|speakers=ļoti maz
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Ģermāņu valodas|Ģermāņu]]
|fam3=[[Rietumģermāņu valodas|Rietumģermāņu]]
|fam4=[[Lejasvācu valoda|Lejasvācu]]
|iso2=gem|iso3=nav
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Dusky_Warbler.jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus fuscatus
 |       suga_lv = Tumšais ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus fuscatus
([[Edward Blyth|Blyth]], 1842)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Gobius_niger_(Stefano_Guerrieri)_1.jpg
|   att_nosaukums = [[Melnais jūrasgrundulis]] (''Gobius niger'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|           kārta = Gobiiformes
|        kārta_lv = Jūrasgrunduļveidīgās
|          dzimta = Gobiidae
|       dzimta_lv = Jūrasgrunduļu dzimta
|           ģints = Gobius
|        ģints_lv = Tipiskie jūrasgrunduļi
|        binomial = Gobius <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|     kategorijas = nē
}}
'''Tipiskie jūrasgrunduļi''' jeb vienkārši '''jūrasgrunduļi''' (''Gobius'') ir viena no [[jūrasgrunduļu dzimta]]s (''Gobiidae'') ģintīm, kas apvieno 28 [[dzelkņstarzivis|dzelkņstarzivju]] sugas.<ref name=fish>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fishbase.de/identification/SpeciesList.php?genus=Gobius |title=Fish Base: Genus: Gobius |access-date={{dat|2019|02|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200810050452/https://www.fishbase.de/identification/SpeciesList.php?genus=Gobius }}</ref> Bentiskas [[zivis]], izplatītas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Sastopamas gan [[jūra|jūrās]], gan daļēji sāļos ūdeņos, gan [[saldūdens|saldūdeņos]].<ref name=fish/>

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1211. gada kauja pie Turaidas pils
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Turaidas kaujas lokalizācija (igauniski)
|date=[[1211]]. gada vasara
|place= [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[Kaupo]] lielā pils
|result=Igauņiem neizdevās pili ieņemt, Rīgas krustneši sakāva igauņu karaspēku
|combatant1='''[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un [[Rēvele]]s zemju karavīri'''
|combatant2='''[[Rīga]]s [[krustneši]],
[[līvi|līvu]] un [[leti|letu]] karavīri,
  [[Zobenbrāļu ordenis]]'''
|commander1=[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un citu [[Igaunija]]s zemju vecākie
|commander2=[[Bernhards no Lipes]],
 Helmolds no Pleses
|strength1= daudzi tūkstoši jātnieku un vairāki tūkstoši kājnieku,
ap 300 sirotājkuģu
|strength2=
|casualties1= ap 2000 igauņu karavīru, kaujā krita arī Sāmsalas, Ridalas un citu novadu vecākie
|casualties2=Zobenbrāļu ordeņa brālis Everhards, nezināms skaits līvu un letu karavīru
}}

sentences: '''Islāma republika''' ir [[Teokrātija|teokrātiska]] vai līdzīga valdības forma, kurā [[Islāms|islāma]] garīdzniecībai ir būtiska loma [[valsts]] pārvaldībā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija — Skotijas karaliene
| attēls                   =  Mary Queen of Scots.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mary Queen of Scots''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Džosija Rurka]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorda]]
| scenārija autors         = [[Bo Vilimons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeks Loudens]]
* [[Džo Elvins]]
* [[Džemma Čana]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Makss Ričters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Studiocanal]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|11|15|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2018|12|7|ASV|2019|1|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018|title=Mary Queen of Scots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622022545/https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maryqueenofscots.htm|title=Mary Queen of Scots (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija — Skotijas karaliene"''' ({{val|en|Mary Queen of Scots}}) ir 2018. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Džosija Rurka]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Margota Robija]], [[Džeks Loudens]], [[Džo Elvins]], [[Džemma Čana]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|15||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 77
 | lv  = Septiņdesmit septiņi
}}

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences: '''Sērsna''' ir blīva un cieta [[sniegs|sniega]] virskārta, kas rodas pēc neliela atkušņa vai silta laika perioda ziemā, sasalstot mitram sniegam. Sērsna, kas izveidojusies virs sniega segas, nelabvēlīgi ietekmē mežos dzīvojošās zīdītāju sugas. Nagaiņiem — [[Stirna|stirnām]], [[Briežu dzimta|briežiem]], [[meža cūka|meža cūkām]] — šādi laika apstākļi ir ļoti nelabvēlīgi, jo virs sniega segas izveidojusies ledus kārta neiztur viņu svaru. Dzīvniekiem salaužot plāno ledus kārtu, tiek savainotas kājas, tādējādi apgrūtinot pārvietošanos.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193458-sersna_nelabveligi_var_ietekmet_meza_dzivojosas_ziditaju_sugas Sērsna nelabvēlīgi var ietekmēt mežā dzīvojošās zīdītāju sugas.], tvnet.lv, {{dat|2002|12|30|SK}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Krīds II
|    oriģinālnos = ''Creed II''
|         attēls = Creed II poster.png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Stīvens Keipls jaunākais]]
|     producents =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Kevins Kings Templtons
* [[Silvestrs Stallone]]
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Maikls B. Džordans]]
* Silvestrs Stallone
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Vuds Heriss]]
* [[Filīša Rašāda]]
* [[Dolfs Lundgrēns]]
|         mūzika = [[Ludvigs Goransons]]
|      operators = [[Krāmers Morgentau]]
|        montāža =
* [[Dana E. Glaubermane]]
* Saira Haidere
* Pols Hārbs
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''Chartoff Winkler Production''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2018|11|21|ASV}}
|         ilgums = 130 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/creed-2-film|title=Creed II (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=November 14, 2018 |access-date=November 21, 2018}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Sharf|first=Zack|title='Creed II' Director Steven Caple Jr. on Ryan Coogler's Advice and Directing a 'Rocky' Film After a Low-Budget Indie – Exclusive
|url=https://www.indiewire.com/2018/09/creed-2-steven-caple-jr-interview-replacing-ryan-coogler-1202007531/|work=[[IndieWire]]|access-date=November 22, 2018|date=September 27, 2018}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|214,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |title=Creed II (2018)|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=creed2.htm|website=[[Box Office Mojo]] |access-date={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = "[[Krīds: Rokija mantojums]]"
|         nākamā = "[[Krīds III]]"
|           imdb =
}}
'''"Krīds II"''' ({{val|en|Creed II}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kas ir 2015. gada filmas "[[Krīds: Rokija mantojums]]" turpinājums. Filmas režisors ir [[Stīvens Keipls jaunākais]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Maikls B. Džordans]], [[Silvestrs Stallone]], [[Tesa Tompsone]], [[Vuds Heriss]], [[Filīša Rašāda]] un [[Dolfs Lundgrēns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|21||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Alveolārie līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[Mēle|mēli]] pret vai tuvu augšējai [[Alveola|alveolai]] (augšzobu smaganām). Alveolāri līdzskaņi var būt artikulēti ar mēles galiņu ([[apikāls līdzskanis]]) vai ar mēles lokanās priekšdaļas augšpusi ([[lamināls līdzskanis]]).<ref>{{Ladefoged}}</ref> Lamināli alveolāru artikulāciju reizēm kļūdaini sauc par [[dentāls līdzskanis|dentālu]], jo mēles gals skar vai redzams tuvu zobiem.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Sparganium glomeratum 070828 Vladivostok.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Typhaceae|dzimta_lv=Vilkvālīšu dzimta|kategorijas=nē|binomial=Sparganium glomeratum|ģints_lv=Ežgalvītes|ģints=Sparganium|suga=Sparganium glomeratum|suga_lv=Kamolainā ežgalvīte|autors=(Laest.) Neuman|sinonīmi=}}'''Kamolainā ežgalvīte''' ({{val|la|Sparganium glomeratum}}) ir [[vilkvālīšu dzimta]]s augu suga (pēc [[APG III sistēma]]s). Savvaļā tā ir izplatīta cirkumpolāros apvidos [[Eirāzija|Eirāzijā]], ļoti reti arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Ārpus [[Skandināvija]]s dienviddaļas un [[Baltijas valstis|Baltijas]] ziemeļdaļas sastopama ļoti reti.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sparganium-glomeratum-laest-neuman/|title=kamolainā ežgalvīte - Sparganium glomeratum (Laest.) Neuman - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Levantes jūra
|attēls=Levantine Sea.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 34 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 31 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība= 320 000
|garums=1100
|platums=280—690
|Max_dziļums= 4384
|Vid_dziļums = 2500
|valstis={{EGY}}
{{GRE}}
{{ISR}}
{{CYP}}
{{LBN}}
{{LBY}}
{{karogs|Palestīna}}
{{SYR}}
{{TUR}}
{{karogs|Ziemeļkipra}}
|pilsētas=[[Aleksandrija]]
[[Telaviva]]
}}
'''Levantes jūra''' ({{val|el|Θάλασσα της Λεβαντίνης}}) ir [[Vidusjūra]]s austrumu daļa starp [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] un [[Āfrika]]s ziemeļaustrumu krastu.<ref>{{PZT|356|Kipras jūra}}</ref> Austrumos piekļauja [[Levante]]s krastam, no kuras cēlies jūras nosaukums.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/166646/ The Encyclopedia of Earth. Levantine Sea]</ref> Rietumu robeža ar Vidusjūras daļu, ko reizēm sauc arī par [[Lībijas jūra|Lībijas jūru]], tiek vilkta no [[Rāselhelāls|Rāselhelāla]] zemesraga [[Kirenaika]]s ziemeļos [[Lībija|Lībijā]] līdz [[Gavda]]s salai dienvidos no [[Krēta]]s. Jūras ziemeļaustrumos atrodas [[Kipra]]s sala un akvatoriju starp salu un Mazāzijas pussalu reizēm dēvē par [[Kilikijas jūra|Kilikijas jūru]]. Dziļākā vieta ir Plīnija dzelme (4384 m) dienvidaustrumos no Krētas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Fransisko Goja
| image         = Goya selfportrait.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       = Gojas pašportrets
| birthname     = Fransisko Hosē de Goja i Lusientess
| birthdate     = {{dat|1746|3|30}}
| location      = [[Fuendetodosa]], [[Aragona]], [[Spānija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1828|4|16|1746|3|30}}
| deathplace    = [[Bordo]], [[Francija]]
| nationality   = [[spāņi|spānis]]
| signature     =  Firma de Francisco de Goya.svg
| field         = [[gleznošana]], [[zīmēšana]], [[tēlniecība]]
| training      = Hosē Lusans
| movement      = [[romantisms]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
'''Fransisko Hosē de Goja i Lusientess''' (''Francisco José de Goya y Lucientes'', dzimis 1746. gada 30. martā, miris 1828. gada 16. aprīlī) bija [[spāņi|spāņu]] gleznotājs un grafiķis. Goja bija portretists un Spānijas galma gleznotājs. Daudzi Gojas darbi atrodas [[Prado muzejs|Prado muzejā]] [[Madride|Madridē]].

sentences:
[[File:Edmund Husserl 1900.jpg|thumb|Iedibinātājs [[Edmunds Huserls]]]]
'''Fenomenoloģija''' ({{val|el|φαινόμενον}}, ''phainómenon'' — "tas, kas parādās" un ''lógos'' — "teorija") ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[apziņa|apziņu]], iekšējo laiciskumu, jēgu konstituēšanos, intencionalitāti, intersubjektivitāti un dzīvespasauli.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Андрей Сахаров''
| attēls = RIAN archive 25981 Academician Sakharov.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Maskava|Maskavā]],  [[Krievijas PFSR]]
(tagad {{RUS}})
| m_gads = 1989
| m_mēnesis= 12
| m_diena= 14
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| darba_vietas = PSRS ZA Fizikas institūts
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne = [[kodolfizika]]
| pasniedzēji = [[Igors Tamms]]
| studenti =
| sasniegumi = [[ūdeņraža bumba]]s izstrāde, PSRS Cilvēktiesību komitejas dibināšana
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1953, 1955, 1962), [[Staļina prēmija]] (1953), [[Ļeņina prēmija]] (1956), [[Nobela miera prēmija]] (1975), PSRS apbalvojumi 1980. gadā atņemti
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rovers
| attēls                   = The Rover-2013.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rover''
| žanrs                    = distopija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Mišods]]
| producents               =
* [[Liza Votsa]]
* [[Deivids Linde]]
* Deivids Mišods
| scenārija autors         = Deivids Mišods
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Entonijs Partoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Lava Bear Films]]''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadshow Films]]''
* ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|5|18|Kannu filmu festivāls|2014|6|12|Austrālija|}}
| ilgums                   = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014|title=The Rover|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019|archive-date={{dat|2017|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171021234616/http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014}}</ref>
| valsts                   = {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rover.htm|title=The Rover (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rovers"''' ({{val|en|The Rover}}) ir 2014. gada [[Austrālija]]s drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|18||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
s lielpilsētas teritorijas satelītuzņēmums naktī]]
'''Lielpilsētas teritorija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/lielpils%C4%93tas%20teritorija | title= Lielpilsētas teritorija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023-10-04}}</ref> arī '''metropoles reģions''', ir blīvi apdzīvota [[lielpilsēta]], tās [[aglomerācija]] un apkārtējās teritorijas ar [[rūpniecība]]s kvartāliem, [[transporta mezgls|transporta mezgliem]], [[guļamrajons|guļamrajoniem]], [[parks|parkiem]] un tā tālāk. Lielpilsētas teritoriju var veidot arī vairāk nekā viena lielpilsēta un tām pieguļošās [[piepilsēta]]s un priekšpilsētas. Lielpilsētu teritorijas definīcija dažādās valstīs atšķiras.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
{{jāuzlabo|formatējums un [[:en:Horary astrology]] sports nav minēts - te ir runa par divām dažādām lietām ?}}
Sporta Astroloģija

sentences: (vidū), [[Heinrihs fon Štriks|H. Štriks]], [[Karls fon Breverns|K. Breverns]], A. Rehekampfs, T. Hāns. Stāv:  [[Vilhelms Roberts fon Bulmerinks|V. Bulmerinks]], [[Andrejs Krastkalns|A. Krastkalns]], E. Dehio, P. Tarasks, J. Valdmanis, G. Nurms, Otass.]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērnieki
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ainažu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| area_total_km2           = 0,52
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2018
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2561&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 44
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  =57  | latm  =51| lats  =34| latNS  =N
| longd =24  | longm =30| longs =23| longEW =E
| elevation_m              = 30
| website                  =
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-4035 Ainaži
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Horsepower Productions''''' ir [[Londona]]s ''[[garage]]'' un ''[[2-step]]'' mūzikas projekts, kas ar producēšanu nodarbojas jau no 2000. gada un kam ir liela loma [[dabsteps|dabstepa]] attīstības vēsturē.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Maskavas forštates ielu ekspedīcija
| datums     = {{dat|2015|3|13|N}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = [[Maskavas forštate]]
| virtuve    =
| wifi       =
| adrese     =
| dalībnieki = Ieradās
# [[Lietotājs:Driver24|Driver24]]
# [[Lietotājs:Dzintarsable|Dzintarsable]] (tagad [[Lietotājs:Titāns|Titāns]])
# [[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]]
}}

sentences: '''Aleksandrijas bibliotēka''' bija viena no lielākajām un nozīmīgākajām [[bibliotēka|bibliotēkām]] [[Senie laiki|senajos laikos]]. Tā atradās [[Aleksandrija|Aleksandrijā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Bibliotēka uzplauka [[Ptolemaju dinastija]]s laikā, šis bija zināšanu centrs no bibliotēkas dibināšanas brīža 3. gadsimtā p.m.ē. līdz pat [[romieši|romiešu]] veiktajai Ēģiptes iekarošanai 30. gadā p.m.ē. Nav precīzi zināms, cik daudz darbu atradās bibliotēkā.

sentences:
[[File:Wikipe-tan visual novel (Ren'Py).png|right|thumb|250px|[[:en:Wikipedia:Wikipe-tan|Vikipetane]] attēlota tipiskā vizuālā romāna stilā.]]
{{nihongo|'''Vizuālais romāns'''|ビジュアルノベル|bijuaru noberu}} ir [[videospēle|videospēļu]] veids, kas apvieno [[komikss|komiksu]] (vai [[manga|mangu]], dažkārt [[filma|filmu]]), [[radioluga|radiolugu]] un [[proza]]s elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri [[japāna|Japānā]] 20. gadsimta deviņdesmitajos gados.<ref>{{cite book | last1 = Cavallaro | first1 = Dani | title = Anime and the visual novel: narrative structure, design and play at the crossroads of animation and computer games | publisher = McFarland & Company | year = 2010 | page = 8 | isbn = 0-7864-4427-4}}</ref><ref>{{cite book | last1 = Lebowitz | first1 = Josiah | last2 = Klug | first2 = Chris | authorlink2 = Chris Klug (game designer) | title = Interactive storytelling for video games: a player-centered approach to creating memorable characters and storie | chapter = Japanese Visual Novel Games | year = 2011 | publisher = [[Focal Press]] | location = Burlington, MA | url=https://books.google.com/books?id=QUrarEcvaO8C&pg=PA194 | pages = 192–4 | accessdate = 2012-11-10 | isbn = 0-240-81717-6 | quote = Visual novels (or sound novels, as they’re sometimes called) are a popular game genre in Japan.}}</ref> Atšķirībā no ''platformu spēlēm'' un [[šaujamspēle|šaujamspēlēm]], [[spēlētājs]] nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības no kurām spēlētājs var izvēlēties.

sentences:
s ir tipiski gaļēdāji. Katru dienu lauva apēd apmēram 7 kg [[gaļa]]s]]
'''Gaļēdāji''' ir [[suga]]s, kas ikdienā pamatā pārtiek no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes barības, medījot vai izmantojot citu [[plēsējs|plēsēju]] medījumu.<ref>Nutrient Requirements: Carnivores. Duane E. Ullrey. Encyclopedia of Animal Science.</ref> Medījums var būt [[bezmugurkaulnieki]], [[zivis]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]]. [[latīņu valoda|Latīņu valodā]] gaļēdājs ir ''carnivora''. ''Carne'' nozīmē gaļa, ''vorare'' — apēst.

sentences: '''Plejotropija''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''pleio'' 'daudzas' ''tropo'' 'izmaiņas') ir viena [[gēns|gēna]] spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas [[fenotips|fenotipiskās]] pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas [[Organisms|organisma]] pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos [[Bioķīmija|bioķīmiskos]] ciklos vai tikt nogādāts dažādās [[Šūna|šūnās]]. Viens no plejotropijas piemēriem ir [[fenilketonūrija]] — iedzimta [[slimība]], kas ietekmē [[fenilalanīns|fenilalanīna]] daudzumu organismā.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Tuberkuloze
| image         = Tuberculosis-x-ray-1.jpg
| caption       = Tuberkulozes slimības rezultātā plaušās rodas caurumi, kā šajā rentgenstaru fotogrāfijā redzamais dobums pacienta augšējā labajā daivā
| field         = [[Infekcijas slimība]], [[pulmonoloģija]]
| synonyms      = Phthisis, phthisis pulmonalis, "lielais baltais mēris"
| symptoms      = [[Hronisks klepus]], [[drudzis]], [[klepus ar asiņainām gļotām]], svara zaudēšana
| onset         =
| duration      =
| causes        = ''[[Mycobacterium tuberculosis]]''
| risks         = Smēķēšana, [[HIV/AIDS]]
| diagnosis     = [[Krūškurvja rentgens]], [[mikrobu kultūra]], [[tuberkulīna ādas tests]], [[kvanteferons]]
| differential  = [[Pneimonija]], [[histoplazmoze]], [[sarkodioze]], [[kokcidioidomikoze]]<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Ferri FF |title=Ferri's differential diagnosis : a practical guide to the differential diagnosis of symptoms, signs, and clinical disorders|date=2010|publisher=Elsevier/Mosby|location=Philadelphia, PA|isbn=978-0-323-07699-9|page=Chapter T|edition=2nd}}</ref>
| prevention    = Riska grupu skrīnings, inficēto ārstēšana, [[vakcinācija]] ar [[Kalmē-Gerīna vīrusu]]
| treatment     = [[Antibiotikas]]
| medication    =
| frequency     = 25% no populācijas (latentā tuberkuloze)
| deaths        = 1.5 miljoni (2020)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tuberculosis deaths rise for the first time in more than a decade due to the COVID-19 pandemic |url=https://www.who.int/news/item/14-10-2021-tuberculosis-deaths-rise-for-the-first-time-in-more-than-a-decade-due-to-the-covid-19-pandemic |website=www.who.int |access-date=16 October 2021 |language=en |archive-date=16 October 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211016003119/https://www.who.int/news/item/14-10-2021-tuberculosis-deaths-rise-for-the-first-time-in-more-than-a-decade-due-to-the-covid-19-pandemic |dead-url=no }}</ref>
}}
{{Medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Portāls
|URL-1=Portāls:Latvija
|Tab-2=Portāla diskusija
|URL-2=Portāla diskusija:Latvija
|Tab-3=Vikiprojekts
|URL-3=Vikiprojekts:Latvija
|Tab-4=Vikiprojekta diskusija
|URL-4=Vikiprojekta diskusija:Latvija
|border=1px solid #9e1b34
|Off tab color=#F8EABA
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}
LGBTQ+ vikiprojekts tika izveidots {{dat|2015|11|08||bez}}.

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Karena Demirčjana sporta un koncertu komplekss "Amalir"
|attēls            = Karen Demirchyan Sports and Concerts Complex shot from air, May 2019.jpg
|valsts            = {{flag|Armēnija}}
|pilsēta           = Erevāna
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = {{dat|1983|10|31}}
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         = renovācijai 47.7 mlj.
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          = 1 300
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 8 000-11 000
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    =
|mājas-lapa        =
}}
'''Karena Demirčjana sporta un koncertu komplekss''', arī '''"Amalir"''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Մարզահամերգային}}) ir sporta un koncertu komplekss [[Erevāna|Erevānā]]. Kompleksā ietilpst koncertu un sporta zāles.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Spānijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Spain (civil variant).svg
| Image_size = 200px
| Use = 100100
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1978|12|6}}
| Design = Horizontāli trīs joslas (sarkana, dzeltena un sarkana)
| Image2 = Flag of Spain.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 111111
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1975|5|28}}
| Design2 =
}}
'''Spānijas karogs''' ({{val|es|La Bandera de España}}) ir viens no [[Spānija]]s [[nacionālais simbols|nacionālajiem simboliem]]. Tas tika pieņemts {{dat|1978|12|6}}. Karogam ir trīs horizontālas joslas (divas [[sarkans|sarkanas]] un viena [[dzeltens|dzeltena]]). Šo karoga versiju izvēlējās Spānijas karalis [[Karloss III]] no 12 dažādām karoga versijām.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2526'' (''Blagovest № 12L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2526'' (''Благовест № 12Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 12L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|4|18|SK}} 22:12:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 128° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2520]]''
(''Blagovest № 11L'')
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2533]]''
(''Blagovest № 13L'')
}}
'''''Kosmos-2526''''' ({{val|ru|Космос-2526}}) jeb '''''Blagovest № 12L''''' (''Благовест № 12Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2018-04-18" /> Tas orbītā palaists 2018. gada aprīlī [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences: '''Gaisa balons''' ir par gaisu vieglāks [[lidaparāts]] ([[aerostats]]). Atšķirībā no [[dirižablis|dirižabļiem]] gaisa baloni nav vadāmi (var mainīt tikai lidojuma augstumu).

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences: '''Taisngriezis''' ir ierīce, kuras uzdevums ir pārveidot [[maiņstrāva|maiņstrāvu]] [[līdzstrāva|līdzstrāvā]]. Jebkura taisngrieža obligāta sastāvdaļa ir viens vai vairāki [[ventilis (elektrotehnika)|ventiļi]] — ierīces, kas laiž [[strāva|strāvu]] tikai vienā virzienā, piemēram, vakuuma vai pusvadītāju [[diode]]s, [[tiristors|tiristori]] u.c. Bez tam parasti taisngriezī ietilpst [[transformators]] maiņstrāvas [[spriegums|sprieguma]] transformēšanai un vajadzības gadījumā arī fāžu skaita izmaiņai, kā arī [[kondensators]] strāvas pulsāciju samazināšanai. Taisngriežus sīkāk iedala vienfāzes taisngriežos un trīsfāžu taisngriežos.

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņu mūziķi]]
[[Kategorija:Komponisti pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Ukraiņu dziedātāji]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{coord|51.511549|N|0.112922|W|display=title|type:landmark}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''British American Tobacco''
| native_name      =
| logo             = British American Tobacco logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = British_American_Tobacco_Headquarters.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Uzņēmuma galvenā mītne Londonā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1902. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = tabakas izstrādājumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.bat.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{VietasKarte | Londona
| width =
| float = right
| caption = British American Tobacco galvenā mītne Londonā
| label = British American Tobacco
| lat_deg = 51.511549 | lat_dir = N
| lon_deg = 0.112922 | lon_dir = W
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Labs gads
| operators =
| attēls = A Good Year.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdija, drāma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents = Ridlijs Skots
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Alberts Finijs]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Fredijs Haimors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Good Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|11|10}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|42,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodyear.htm|title=A Good Year |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Labs gads"''' ({{Val|en|A Good Year}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Alberts Finijs]], [[Mariona Kotijāra]], [[Toms Holanders]] un [[Fredijs Haimors]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada Pītera Meila romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zauere
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sûre
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Sauer
| attēls            = Fluss_Sauer.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zauere pie Ehternahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Libramona-Ševinjī]] komūna, [[Beļģija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mozele]]
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=51 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}, {{LUX}}, {{GER}}
| garums            = 173
| iztekas_augstums  = 510
| ietekas_augstums  = 133
| kritums           =
| caurtece          = 53,8
| gada_notece       =
| baseins           = 4 259
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Jozuas grāmata''' ({{val-he|ספר יהושע}}) ir sestā [[Vecā Derība|Vecās Derība]]s grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts [[Mozus]] pēctecis [[Jozua]], izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu [[Kanaāna|Kanaānā]] Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp [[Dievs|Dievu]] un Viņa tautu.

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Uzmanība''' ir īpašs apziņas stāvoklis, kas novirza un koncentrē cilvēka izzināšanas procesus uz pētāmajiem objektiem un parādībām realitātes pilnīgākai un precīzākai atspoguļošanai. Kaut gan uzmanība nav patstāvīgs izzināšanas process un kā atsevišķa psihiskā parādība neeksistē, tai ir būtiska loma kognitīvo procesu norisē, jo uzmanība ir saistīta ar visiem sensoriem un intelektuālajiem procesiem, īpaši tas ir attiecināms uz uztveri un sajūtām (Сорокун 2005).

sentences: {{Commons category|Streets in Vilnius|Ielas Viļņā}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Pļaviņu vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = [[1935]]. gada
|vieta        = Daugavas iela 101, [[Pļaviņas]], {{LAT}}
|tips         = [[vidusskola]]
|direktors    = Ilze Luksa
|skoleni      = 415 (2022)
|mlapa        = http://png.edu.lv/
}}
'''Pļaviņu vidusskola''' atrodas Daugavas ielā 101, Pļaviņās, Aizkraukles novadā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences: '''Invaliditāte''' (no {{val|la|invalidus}} — 'nespējīgs, vājš') ir ilgstošs vai nepārejošs funkcionēšanas ierobežojums, ko izraisījusi [[slimība]], [[trauma]] vai iedzimts defekts un kas ietekmē [[persona]]s garīgās vai fiziskās spējas, darbspējas, pašaprūpi un iekļaušanos [[sabiedrība|sabiedrībā]]. [[Latvija]]s normatīvajos aktos minētas trīs invaliditātes grupas: I grupa (ļoti smaga invaliditāte), II grupa (smaga invaliditāte) un III grupa (mēreni izteikta invaliditāte).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=211494|title=Invaliditātes likums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2012|3|10||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120308173108/http://www.likumi.lv/doc.php?id=211494|archivedate={{dat|2012|03|08||bez}}}}</ref> Cilvēks var būt invalīds jau kopš dzimšanas vai arī par tādu kļūt dzīves laikā. Pastāv dažādu veidu invaliditāte: fiziskā, kognitīvā, garīgā, emocionālā, attīstības invaliditāte u.c. Sportisti ar fiziskiem traucējumiem ik pēc četriem gadiem startē [[Paraolimpiskās spēles|Paraolimpiskajās spēlēs]].

sentences: '''Nacionālā identitāte''' jeb '''nacionālā pašapziņa''' ir personas identitātes sastāvdaļa, kas saistīta ar piederības sajūtu noteiktai [[Etniskā grupa|etniskajai grupai]] vai [[nācija]]i. Nacionālā identitāte nav identiska [[Tauta|tautības]] vai [[pilsonība]]s jēdzienam, lai gan tie var būt faktori, kas to spēcīgi ietekmē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Džekfrūts
|           attēls = Artocarpus heterophyllus fruits at tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Moraceae
|        dzimta_lv = Zīdkoku dzimta
|            ģints = Artocarpus
|         ģints_lv = Maizeskoki
|             suga = A. heterophyllus
|          suga_lv = Džekfrūts
|         binomial = Artocarpus heterophyllus
|         sinonīmi =
* ''Artocarpus brasililenis''
* ''Artocarpus heterophylla''
* ''Artocarpus maxixma''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidāzija]] un [[Dienvidaustrumāzija]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = Sanmarīno bruņotie spēki<br>Forze Armate Sammarinesi
|image =
|caption =
|dates  = 1406.gadā
|country = {{flaga|Sanmarīno}} [[Sanmarīno]]
|allegiance =
|branch = [[Žandarmērija]]
|type = [[Armija]]
|role =
|size = 400-500 karavīru
|command_structure =
|garrison =
|past_commanders =
|ceremonial_chief =
|notable_commanders =
|identification_symbol =
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron =
|motto = Libertas
|colors =
|march =
|mascot =
|battles =
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences: '''MenuetOS''' ('''MeOS''', '''Menuet''') ir [[operacionālā sistēma]] [[IBM PC savietojams|IBM PC savietojamiem]] datoriem, kas tiek izplatīta zem [[GPL]] licences. Šī sistēma izceļas ar to, ka tā ir sarakstīta [[asamblervaloda|asamblervalodā]] un satilpst vienā [[diskete|disketē]]. Sistēmā iekļauta [[grafiskā lietotāja saskarne]], [[WAV]] atskaņotājs, teksta redaktors, [[asamblers]], vienkāršs [[TCP/IP]] steks un dažas spēles.

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Stockholm-lilac.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = ''[[Syringa vulgaris]]'' ziedi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Lamiales
|         kārta_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Oleaceae
|        dzimta_lv = Olīvu dzimta
|            cilts = Oleeae
|         cilts_lv = Olīvu cilts
|            ģints = Syringa
|         ģints_lv = Ceriņi
|         binomial =
|         sinonīmi =
* ''Lilac''
* ''Liliacum''
* ''Busbeckia''
* ''Ligustrina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Persija]], [[Dienvidaustrumeiropa]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
Šī kategorija apkopo cilvēkus, kas bijuši [[Veģetārisms|veģetārieši]].
{{Commonscat|Vegetarians|Veģetārieši}}

sentences:
'' restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
'''Transnacionālā korporācija''' ir uzņēmums, kam pieder ražotnes vairākās valstīs.

sentences: '''Dekolonizācija''' ir [[Koloniālisms|koloniālisma]] likvidēšanas process, kas attiecas uz Eiropas [[Kolonija|koloniju]] ([[Domīnija|domīniju]], [[Protektorāts|protektorātu]] un mandātu teritoriju), galvenokārt [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]] pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Krasnojarskas novads
|official_name=''Красноярский край''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|novads]]
|image_skyline = Divnogorsk pier.JPG
|image_caption = [[Jeņiseja]] pie [[Divnogorska]]s
|image_flag = Flag of Krasnoyarsk Krai.svg
|image_shield = Coat of arms of Krasnoyarsk Krai.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Krasnoyarsk in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Sibīrijas federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Krasnojarska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=60
|p1 = '''13 novada pilsētas'''
|p2 = [[Ačinska]]
|p3 = [[Bogotola]]
|p4 = [[Borodina]]
|p5 = [[Divnogorska]]
|p6 = [[Jeņisejska]]
|p7 = [[Kanska]]
|p8 = [[Krasnojarska]]
|p9 = [[Ļesosibirska]]
|p10 = [[Minusinska]]
|p11 = [[Nazarova (pilsēta)|Nazarova]]
|p12 = [[Noriļska]]
|p13 = [[Sosnovoborska]]
|p14 = [[Šaripova]]
|p15 = '''3 slēgtās pilsētas'''
|p16 = [[Žeļeznogorska]]
|p17 = [[Zeļenogorska (Krasnojarskas novads)|Zeļenogorska]]
|p18 = [[Solņečnija]]
|p19 = '''41 rajons'''
|p20 = [[Abanas rajons]]
|p21 = [[Ačinskas rajons]]
|p22 = [[Balahtas rajons]]
|p23 = [[Berjozovkas rajons]]
|p24 = [[Biriļusu rajons]]
|p25 = [[Bogotolas rajons]]
|p26 = [[Bogučanu rajons]]
|p27 = [[Boļšaja Murtas rajons]]
|p28 = [[Boļšojulujas rajons]]
|p29 = [[Dzeržinskas rajons]]
|p30 = [[Jemeļjanovas rajons]]
|p31 = [[Jeņisejskas rajons]]
|p32 = [[Jermakovskas rajons]]
|p33 = [[Idrinskas rajons]]
|p34 = [[Ilanskas rajons]]
|p35 = [[Irbejskas rajons]]
|p36 = [[Kazačinskas rajons]]
|p37 = [[Kanskas rajons]]
|p38 = [[Karatuzskas rajons]]
|p39 = [[Kežmas rajons]]
|p40 = [[Kozuļkas rajons]]
|p41 = [[Krasnoturanskas rajons]]
|p42 = [[Kuraginas rajons]]
|p43 = [[Manas rajons]]
|p44 = [[Minusinskas rajons]]
|p45 = [[Motiginas rajons]]
|p46 = [[Nazarovas rajons]]
|p47 = [[Ņižņijingašas rajons]]
|p48 = [[Novosjolovas rajons]]
|p49 = [[Partizanskas rajons]]
|p50 = [[Ribnojes rajons]]
|p51 = [[Sajānu rajons]]
|p52 = [[Severojeņisejskas rajons]]
|p53 = [[Suhobuzimskas rajons]]
|p54 = [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons]]
|p55 = [[Tasejevas rajons]]
|p56 = [[Turuhanskas rajons]]
|p57 = [[Užuras rajons]]
|p58 = [[Ujaras rajons]]
|p59 = [[Šušenskas rajons]]
|p60 = [[Evenku rajons]]
|p61 = '''3 apriņķi'''
|p62 = [[Pirovskas rajons]]
|p63 = [[Tjuhtetas rajons]]
|p64 = [[Šaripovas rajons]]
|area_total_km2 = 2366797
|total_type=Kopā
|population_total = 2845545
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (91,3 %)
[[ukraiņi]] (1,4 %)
[[tatāri]] (1,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://krskstate.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KYA
|footnotes =
}}
'''Krasnojarskas novads''' ({{val|ru|Красноярский край}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s novadiem  [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas federālajā apgabalā]]. Tas robežojas ar [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas]] apgabala [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomo apvidu]] un [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomo apvidu]], [[Tomskas apgabals|Tomskas]] un [[Kemerovas apgabals|Kemerovas]] apgabaliem rietumos, [[Hakasija|Hakasiju]] dienvidrietumos, [[Tiva|Tivas Republiku]] dienvidos, [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalu]] dienvidaustrumos, [[Saha|Sahas Republiku]] austrumos un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.

sentences:
11.]]
'''Jelgavas Latviešu biedrība''' ('''JLB''') jeb '''Jelgavas latviešu sadraudzības biedrība''' ir 1880. gadā dibināta [[latvieši|latviešu]] sabiedriskā organizācija, kas līdztekus [[Rīgas Latviešu biedrība]]i ir viena no vecākajām latviešu sabiedriskajām organizācijām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Saldus Svēto Apustuļu Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīcas retabls un skulptūras
| source         = https://www.panoramio.com/photo/18495706
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Finanšu instruments''' ir jebkāds [[tirgus|tirgojams]] [[aktīvs]], [[nauda]], [[īpašums]] vai īpašuma [[tiesība]]s, vai [[līgums|līguma]] tiesības saņemt vai nodot naudu vai kādu finanšu instrumentu. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir ne lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[naudas tirgus]] instrumentiem. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[kapitāla tirgus]] instrumentiem.

sentences: '''Satversmes tiesa''' ('''ST''') ir konstitucionālās kontroles iestāde [[Latvija|Latvijā]]. Tā izveidota {{Dat|1996|12|9||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.satv.tiesa.gov.lv/satversmes-tiesa/vesture-un-parskati/tiesas-vesture/|title=Tiesas vēsture|website=www.satv.tiesa.gov.lv|access-date=2020-10-16|language=lv}}</ref> To vada Satversmes tiesas priekšsēdētājs [[Aldis Laviņš]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/news/national/politics/ari-otraja-piegajiena-neizdodas-ievelet-jaunu-st-priekssedetaju.d?id=54116894|title=Aldis Laviņš pildīs Satversmes tiesas priekšsēdētāja pienākumus līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai |website=delfi.lv|access-date=2022-03-03|language=lv}}</ref> [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] tiesa darbojas saskaņā ar Satversmes tiesas likumu. Tās rezidence atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Jura Alunāna iela (Rīga)|Jura Alunāna ielā]] 1.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Subanoni
|attēls          =
|image_caption   = Subanonu dejotāji Pasungko svētkos
|native_name     = ''Subanen''
|skaits          = 758 499 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[subanonu valodas]]
[[sebuāņu valoda]]
[[čavakano]]
|reliģija        = [[kristietība]], [[islāms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Subanoni''' (''Subanen'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Zamboangas pussala|Zamboangas pussalu]] [[Mindanao]] salas rietumos. Kopskaits tiek lēsts ap 760 tūkstošiem (0,7 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[lumadi|lumadu]] tautām. Etnonīms cēlies no austronēziešu ''suba'' — ‘upe’ un nozīmē ‘upju ļaudis’. Lielākais subanonu īpatsvars ir [[Ziemeļzamboanga]]s (338 986 cilvēki; 32,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Dienvidzamboanga]]s (188 142; 17,9 %), [[Rietummisamisa]]s (109 917; 17,9 %) un [[Zamboanga Sibugaja|Zamboangas Sibugajas]] (92 778; 13,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[subanonu valodas|subanonu grupas]] valodās, kur ietilpst sešas valodas un vairāki dialekti. Kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[čavakano]] un [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]]. Ticīgie lielākoties [[katoļi]], [[protestanti]] vai [[musulmaņi]] (kalibugani), kā arī tradicionālās dievības ''Diwata Migbebaya'' pielūdzēji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izdomātā dzīve
| attēls                   =  Stranger Than Fiction (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stranger than Fiction''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lindsija Dorana]]
| scenārija autors         = [[Zaks Helms]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Reitzels]]
* [[Brits Daniels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Three Strange Angels]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|10|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190702165339/https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|archivedate={{dat|2019|07|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216074429/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izdomātā dzīve"''' ({{val|en|Stranger than Fiction}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Megija Jillenhola]], [[Dastins Hofmans]], [[Kvīna Latifa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|10||bez}}.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Pavāru atsegums
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 56.687804
| gar_d            = 22.132972
|        atrašanās = {{vieta|Latvija}} [[Kuldīgas novads|Skrundas pagasts]], [[Saldus novads|Zirņu pagasts]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|C]]3, [[Famenas stāvs|Famena]], [[Ketleru svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}
'''Pavāru atsegums''' jeb '''Pavāru atsegumi''' ir [[Nogulumieži|nogulumu]] [[atsegums]] [[Cieceres ieleja|Cieceres ielejā]], [[Pieventas līdzenums|Pieventas līdzenumā]], [[Kursas zemiene|Kursas zemienē]]. Dabas veidojumu komplekss ir nozīmīgs, pirmkārt, kā unikālu [[Paleontoloģija|paleontoloģisko]] atradumu vieta un atsegumi, kas satur nozīmīgas [[Sedimentoloģija|sedimentoloģiskas]] liecības, kā arī vieta, kur atrodas vērtīgi [[Biotops|biotopi]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/pavaru-atsegumi|title=Pavāru atsegumi|access-date=06.02.2022|date=14.11.2020}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences: '''Finieris''' ir plānā kārtā nolobītas vai drāztas koksnes loksne (biezumā no 0,1 līdz 3,5 mm).<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/|title=Kokapstrāde. Termini {{!}} krāsojamās lapas bērniem|website=www.cirkulis.lv|access-date=2020-01-12|date=2018-02-25|language=lv-LV|archive-date=2020-01-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20200112130527/https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200112130527/https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/ |date=2020-01-12 }}</ref> Finieri parasti iedala pēc tā iegūšanas veida:

sentences: '''Šaušanas sports''' ir [[sporta veids]], kurā tā dalībnieki sacenšas šaušanas precizitātē ar [[šaujamierocis|šaujamieročiem]] vai [[pneimatiskie ieroči|pneimatiskajiem ieročiem]]. Sporta veids kopš [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896. gada]] ir iekļauts olimpisko spēļu programmā. Izšķir [[stenda šaušana|stenda šaušanu]] (šaušana lidojošos mērķos ar gludstobra vai medību ieročiem) un [[ložu šaušana|ložu šaušanu]] (šaušana dažāda lieluma mērķos ar šauteni vai pistoli).<ref name="LAT">{{LAT e|5|392}}</ref> Arī [[Medniecība|medību šaušana]] ir viens no šaušanas sporta veidiem, īstu [[baloži|baložu]] šaušana vienu reizi ir bijusi iekļauta [[vasaras olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada Parīzes Olimpiskajās spēlēs]]). Sacensības olimpiskajās spēlēs notiek ar mazkalibra (5,6 mm), lielkalibra (7,62—9,65 mm), pneimatisko (4,5 mm) [[šautene|šautenēm]] vai [[Pistole|pistolēm]].<ref name="LAT" /> Šo sporta veidu starptautiski pārvalda [[Starptautiskā Šaušanas sporta federācija]] (''International Shooting Sport Federation'', ISSF).

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences: "'''Radamisto'''" ir [[Georgs Frīdrihs Hendelis|Georga Frīdriha Hendeļa]] [[opera]]. Sarakstīta 1720. gadā pēc [[Londonas Karaliskās mūzikas akadēmija]]s pasūtījuma, tā ir 3 cēlienu ''[[opera seria]]''. Pirmizrāde notika 1720. gada 27. aprīlī [[Karaļa teātris|Karaļa teātrī]] (''King’s Theatre'') [[Londona|Londonā]]. [[Librets|Libreta]] autors ir [[Nikolā Frančesko Haims]] (''Nicola Francesco Haym''). Libreta pamatā ir pārstrādāts [[Domeniko Lalli]] (''Domenico Lalli'') librets komponista [[Frančesko Gasparīni]] (''Francesco Gasparini'') sarakstītajai tāda paša nosaukuma operai, kura uzvesta 1712. gadā [[Florence|Florencē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia pisiformis
| autors = [[Linnejs]]
| attēls = Vicia pisiformis TK 2023-06-30 10.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia pisiformis
| suga_lv = Zirņveida vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
}}

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''O'Hāra''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elerts Krūze
|     vārds_orig = ''Elert Kruse''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Tērbatas bīskapija]]
|      m_dat_alt = [[1587]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Prūsija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Futbols draudzībai''' ({{val|en|Football for friendship}}, {{val|ru|Футбол для дружбы}}) ir ikgadēja starptautiska bērnu sociālā programma, kuru īsteno PAS "Gazprom". Programmas mērķis ir attīstīt jaunajā paaudzē nozīmīgas vērtības un interesi par veselīgu dzīvesveidu, izmantojot futbolu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns|title=Football For Friendship project returns|work=www.sportindustry.biz|access-date=2018-04-23|date=2016-03-30|language=en|archive-date=2016-09-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20160915232403/https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns}}</ref> Programmas ietvaros 12 gadus veci futbolisti no dažādām valstīm<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014|title=Gazprom’s “Football for friendship 2014” {{!}} InSerbia Today|website=inserbia.info|access-date=2018-04-23|language=en-US|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160424203714/http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014/|archivedate=2016-04-24}}</ref> piedalās ikgadējā starptautiskajā bērnu forumā, Pasaules kausa izcīņā "Futbols draudzībai", Starptautiskajā futbola un draudzības dienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom|title=Europe and Asia to Meet Within Football for Friendship International Children's Social Project of Gazprom|website=www.newswire.ca|access-date=2018-04-23|language=en|archive-date=2015-05-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150524211756/http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom}}</ref> Programmu atbalsta FIFA, UEFA, ANO, Olimpiskā un Paralimpiskā komitejas, valstu galvas, valdības un dažādu valstu futbola federācijas, starptautiskie labdarības fondi, sabiedriskās organizācijas, pasaules vadošie futbola klubi [98]. Programmas vispasaules organizators ir "AGT Communications Group" (Krievija).<ref name=":1" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences: Par '''summu''' sauc [[skaitlis|skaitli]], [[monoms|monomu]] vai [[polinoms|polinomu]], kas ir iegūts [[saskaitīšana]]s rezultātā. Piemēram, izteiksmes 3 + 2 summa ir 5. Summa [[matemātika|matemātikā]] parasti tiek apzīmēta ar simbolu "Σ" ([[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] lielais burts [[sigma]]) vai "S" (no vārda "summa"). Saskaitīšanai pretējās darbības [[atņemšana]]s rezultātu sauc par [[starpība|starpību]].

sentences:
[[Kategorija:Izkliedētās skaitļošanas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sistēmprogrammatūra]]

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus vētra
| attēls                   = Ice storm poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Storm''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Teds Houps]]
* [[Džeimss Šamuss]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = Džeimss Šamuss
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Džoana Allena]]
* [[Henrijs Zernijs]]
* [[Ādams Hanns-Bairds]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeimijs Šeridans]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Good Machine]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|5|12|Kannu filmu festivāls|1997|9|26|ASV}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997|title=The Ice Storm|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413213259/http://www.bbfc.co.uk/releases/ice-storm-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=icestorm.htm|title=The Ice Storm (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ledus vētra"''' ({{val|en|The Ice Storm}}) ir 1997. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Rika Mūdija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Džoana Allena]], [[Henrijs Zernijs]], [[Ādams Hanns-Bairds]], [[Tobijs Magvairs]], [[Kristīna Riči]], [[Elaidža Vuds]], [[Džeimijs Šeridans]] un [[Sigurnija Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|12||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela strigidorsa.gif
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela strigidorsa
| suga_lv = Svītrainā zebiekste
| binomial = Mustela strigidorsa <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1853)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Svītrainā zebiekste''' (''Mustela strigidorsa'') ir neliels [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai draugi
| attēls                   = Just friends.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Friends''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               =
* [[Kriss Benders]]
* [[Dž. S. Spinks]]
* [[Maikls Ohovens]]
* [[Viljams Vinss]]
* [[Bils Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Ādams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eimija Smārta]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Kristofers Markete]]
| mūzika                   = [[Džefs Kardoni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-friends-2005|title=Just Friends|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justfriends.htm|title=Just Friends (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tikai draugi"''' ({{val|en|Just Friends}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Smārta]], [[Raiens Renoldss]], [[Anna Ferisa]], [[Kriss Kleins]] un [[Kristofers Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

sentences: '''Knoringi''' ({{val-de|von Knorring}}) jeb '''Knorres''' (''von Knorre'') ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somijas lielhercogiste|Somijā]]. Daudzi Knoringi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. un 19. gadsimtā.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Almati metropolitēns
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              = Almaty metro logo.svg
|karte             = Поезд Алматинского метро.jpg
|valsts            = {{flag|Kazahstāna}}
|pilsēta           = [[Almati]]
|atklāts           = {{dat|2011|12|1}}
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   =
|līniju skaits     = 1
|staciju skaits    = 9
|pieturu skaits    = <!-- autobuss, trolejbuss, tramvajs -->
|transporta vienīb =
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = <!-- autobusiem -->
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        = [http://metroalmaty.kz/ metroalmaty.kz]
|apakšveidne       =
}}
'''Almati metropolitēns''' ({{val|kk|Алматы метрополитенi}}) ir [[metro]] sistēma, kas darbojas [[Kazahstāna]]s lielākajā pilsētā [[Almati]]. Šis ir pirmais metropolitēns Kazahstānā, otrais [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] (aiz [[Taškentas metropolitēns|Taškentas metropolitēna]]) un sešpadsmitais bijušās [[Padomju Savienība]]s teritorijā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Mikelandželo
| image = Miguel Ángel, por Daniele da Volterra (detalle).jpg
| imagesize = 220px
| caption = Mikelandželo portrets Volterras izpildījumā
| birthname = Mikelandželo di Lodoviko
| birthdate = 1475. gada 6. martā
{{flaga|Itālija}} netālu no [[Areco]], [[Kapreze|Kaprezē]], [[Toskāna|Toskānā]]
| deathdate = 1564. gada 18. februārī (88 gadu vecumā)
| deathplace = {{flaga|Itālija}} [[Roma|Romā]]
| nationality = [[Itālija|itālis]]
| field = Tēlniecība, gleznošana, arhitektūra un dzeja
| movement = [[Augstā Renesanse|Augstās Renesanses māksla]]
| famous works = ''[[Pieta]]'', ''Dāvids'', [[Siksta Kapella]]s griestu gleznojums un [[Pastarā tiesa (Mikelandželo)|Pastarā tiesa]] uz altāra sienas.
}}

sentences:
]]
'''Peldmētelis''' ir [[halāts]], ko lieto pēc mazgāšanās, peldes, [[pirts]] u.c. ar [[ūdens|ūdeni]] saistītām darbībām, lai apsegtu iespējams vēl mitru ķermeni, kad to ir vēlme izdarīt ātri un nav nepieciešams pilnīgi apģērbties. Ja halāts ir izgatavots no uzsūcoša materiāla, tas funkcionē arī kā dvielis. Šādus halātus parasti izgatavo no [[kokvilna]]s, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]], [[neilons|neilona]] u.c. materiāliem.

sentences:
diptihs "[[Ādams un Ieva (Dīrers)|Ādams un Ieva]]"]]
'''Diptihs''' ({{Val-el|δίπτυχον}} - divkāršs) ir [[māksla]]s darbs, kas sastāv no divām savstarpēji savienotām daļām (parasti — divām [[glezna|gleznām]]). Šīs gleznas apvienotas ar kopēju ideju vai sižetu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gramzdas pagasts
| karte             = Gramzdas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Gramzdas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Gramzdas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Gramzda
| platība           = 84,69
| iedzīvotāji       = 732<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 732 / 84.69 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena muižas dzīvojamā ēka, tagad Jēkabpils Mākslas skola. Jēkabpils.
2010. gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Cynosurus cristatus (kamgras bloeiend).jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cynosurus cristatus|Parastā sekstaine}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| suga = Cynosurus cristatus
| suga_lv = Parastā sekstaine
| binomial = Cynosurus cristatus L.
| ģints_lv = Sekstaines
| ģints = Cynosurus
}}

sentences: '''Viļņotie slāņmākoņi''' ''Stratus undulatus'' (St und) ir vienlaidu pelēks vai dzeltenpelēks [[mākiņi|mākoņu]] slānis, uz kura pamata var izšķirt vāji izteiktus viļņus. Šie viļņi to lielā garuma un zemā izvietojuma dēļ pamanāmi tikai pēc pareizas tumšo un gaišo vietu secības mākonī. Pamata augstums ir 200—700 m. [[Saule]] un [[Mēness]] nespīd cauri šiem mākoņiem. Mākoņi sastāv no [[ūdens]] pilieniem. No St iespējami nokrišņi [[smidzinošs lietus|smidzeņa]] vai mazu [[sniega graudi|sniega graudu]] veidā, kuri krietni pasliktina redzamību. Mākoņi veidojas galvenokārt siltā gaisa atdzišanas dēļ, kad tas kustas virs aukstā gaisa masas. Liela nozīme mākoņu veidošanai ir [[temperatūras inversija]]i, kurai vajadzētu būt nelielā augstumā virs [[Zeme]]s virsas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Brīgaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Brigach
| attēls            = Donaueschingen_Brigach_4320.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Brigaha Donauešingenē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Santgeorgena [[Švarcvalde|Švarcvaldē]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=06 | sāk_plat_s=24 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=51 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=08 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
| garums            = 40,2
| iztekas_augstums  = 925
| ietekas_augstums  = 672
| kritums           =
| caurtece          = 3,37
| gada_notece       =
| baseins           = 195
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dušeti
| official_name            = დუშეთი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Dusheti general view.jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Mcheta-Mtianeti]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Dušeti municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1215
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1801
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 5144
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 05|lats= |latNS=N
| longd= 44|longm= 42|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1800
| area_code                = +995 346
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 900
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Dušeti''' ({{val|ka|დუშეთი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Mcheta-Mtianeti|Mchetas-Mtianeti]] mharē, [[Dušeti municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] dienvidu priekškalnēs Dušetishevi upes krastos {{nobr|50 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|183}}</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aberdīnas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St Machar's cathedral with watch house - geograph.org.uk - 174651.jpg
| image_size            =
| caption               = Aberdīnas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Aberdīnas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.1698
| longd                 = -2.1021
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Aberdīna}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1131. gads
| year_completed        = 1165. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Aberdīnas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2380110"
}
</mapframe>
'''Aberdīnas katedrāle''' jeb '''Svētā Mahara katedrāle''' ({{val|en|St Machar's Cathedral/Old Machar}}, {{val|gd|Cathair-eaglais Naomh Machar}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s pilsētas [[Aberdīna]]s vecpilsētā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Reuters''
| logo             =
| type             =
| foundation       = 1851. gada oktobris
| location         = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| location_country =
| key_people       =
| area_served      = Visa pasaule
| industry         = Ziņu aģentūra
| products         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| members          =
| num_employees    =
| homepage         = {{URL|www.reuters.com}}
}}
'''''Reuters''''' ir starptautiska ziņu aģentūra, kuras vadība atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētā [[Londona|Londonā]]. Aģentūra pieder kanādiešu uzņēmumam ''Thomson Reuters''. To 1851. gadā dibināja Pauls Reiters.

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs Magvairs
| attēls = Jerry Maguire movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jerry Maguire''
| žanrs = komēdija, romantiska filma, drāma, sporta filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Džeimss Brukss]]
* [[Ričards Sakajs]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Bonija Hānta]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1996|12|13||bez}}
| ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996|title=Jerry Maguire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2016|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160819075308/http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jerrymaguire.htm|title=Jerry Maguire (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs Magvairs"''' ({{val|en|Jerry Maguire}}) ir 1996. gada romantiska sporta drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Renē Zelvēgere]], [[Kellija Prestone]], [[Džerijs O'Konels]], [[Džejs Mors]] un [[Bonija Hānta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}}.

sentences: '''1. marts''' ir gada 60. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (61. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 305 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Feniletilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H5CH2CH2OH
|molmasa=122,17
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=-27 °C
|viršanas temperatūra=220 °C
}}
'''Feniletilspirts''' (benzoletanols, benzilkarbinols, 2-feniletanols, ß-feniletilspirts, ß-hidroksietilbenzols, rožu eļļa, apelsīnu eļļa, C8H10O jeb C6H5CH2CH2OH) ir gaistošs, viskozs šķidrums un ir viena no galvenajām [[rožu eļļa]]s sastāvdaļām.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvības  procesu izbeigšanos|Nāve (nozīmju atdalīšana)|Nāve}}
 laikā Pitersburgā, Virdžīnijā]]
'''Nāve''' ir pilnīga [[dzīvība]]s procesu izbeigšanās [[organisms|organisma]] [[šūnas|šūnās]] un [[audi|audos]]. Nāvi raksturo tas, ka tā ir neatgriezenisks stāvoklis — miris organisms nevar atdzīvoties. Nāve var iestāties momentāni (ļoti smagu traumu gadījumos), bet parasti tā iestājas caur termināliem stāvokļiem (robežstāvokļiem). Terminālie stāvokļi ir šādi: [[preagonija|preagonālā stadija]], [[agonija]] un [[klīniskā nāve]].<ref>Pēteris Apinis. ''Cilvēks''. Rīga : Nacionālais Medicīnas apgāds, Apgāds Jāņa sēta, 1998, 782. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> No šiem robežstāvokļiem cilvēku iespējams [[reanimācija|reanimēt]] (atgriezt dzīvē). Pēdējā — neatgriezeniskā — miršanas stadija ir [[bioloģiskā nāve]].

sentences: '''Klimatogramma''' ir grafiks, kurā [[Attēls|attēlo]] kādas noteiktas vietas [[Gaisa temperatūra|gaisa temperatūras]] un [[Nokrišņi|nokrišņu]] sadalījumu noteiktā laika periodā, piemēram, nedēļā, mēnesī, gadā.<ref>Izzini pasauli! Dabaszinības 6. klasei. Zvaigzne ABC, 2007. 160. lpp.</ref> Parasti klimatogramma parāda vidējā gaisa temperatūru un nokrišņu daudzumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas aita
|          platums = 240px
|           attēls = Flock of sheep.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|          suga_lv = Savvaļas aita
|           pasuga = Ovis aries
|        pasuga_lv = Mājas aita
|         pasuga_r = Aita
|         binomial = Ovis aries ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|         sinonīmi =
''Ovis aries aries''

''Ovis orientalis aries''

''Ovis gmelini aries''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Kropotkins
|     vārds_orig = ''Николай Дмитриевич Кропоткин''
|         attēls = Prince Nikolay D. Kropotkin.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dmitrijs Kropotkins]], Olga Borha
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Augusts Lēbers
''August Loeber''
| attēls              =Augusts Lēbers jaunībā.jpg
| amats               ={{flaga|Latvija}}[[Latvijas Senāta senatori|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1919|08|19|N}}
| term_beigas         ={{dat|1948|01|01|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1865|10|07|N}}
| dzim_vieta          =[[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|02|14|1865|10|07}}
| mir_vieta           = Marne, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
[[Getingenas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Augusts Lēbers''' ({{dat|1865|10|07|N}} — {{dat|1948|01|01|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]], [[tiesībnieks]], [[zinātne|zinātnieks]], [[profesors]], [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāte|Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes]] dekāns (1919). [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] [[Latvijas Senāta senatori|senators]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Berenikes Mati
| abbreviation = Com
| name_latin = Coma Berenices
| RA = 12,76
| dec = +21,83
| areatotal = 386
| arearank = 42. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''β Com''
| starmagnitude = 4,26
| neareststarname = ''β Com''
| stardistance = 30
| numbermessierobjects = 8
| meteorshowers =
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Lielais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Vēršu Dzinējs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences: '''Ford-Vairogs Junior''' bija automobilis, ko no [[1938]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Lielbritānija|britu]] [[Ford 10 Perfect]].

sentences:
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās
義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:
 [[Japānas Impērija]]
 [[Krievijas Impērija]]
 [[Lielbritānija]]
 [[Francijas Trešā republika]]
 [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 [[Vācijas Impērija]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
 [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"
(''Taisnības un saticības biedrība'')
 [[Cjinu dinastija]]
| karavad1 =  Edvards Seimūrs
 Alfrēds fon Valderzē
 [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Ludzas igauņu valoda
|nativename=Ludzī kīļ
|familycolor=Urāliešu
|states=[[Latvija]]
|region=[[Latgale]]
|speakers=
|extinct=2006
|fam1=[[Urāliešu valodas|Urāliešu]]
|fam2=[[Somugru valodas|Somugru]]
|fam3=[[Somu-sāmu valodas|Somu-sāmu]]
|fam4=[[Baltijas somugru valodas|Baltijas somugru]]
|fam5=[[Dienvidigauņu valoda|Dienvidigauņu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]]
|nation=
|agency=
|iso1=
|iso2=
|iso3=
|map= {{center|<small>Ludzas igauņu dialekta izplatības areāls Igaunijas, Latvijas un Krievijas teritorijās 19. gadsimta beigās.</small>}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the dozen 50.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = ģimenes komēdija
| režisors                 = [[Volters Langs]]
| producents               = [[Lamars Troti]]
| scenārija autors         = Lamars Troti
| galvenajās lomās         =
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Džīna Kreina]]
* [[Betija Linna]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| imdb                     =
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 1953. gada ASV ģimenes [[kinokomēdija]], kas veidota pēc [[Frenks Bankers Gilbrets jaunākais|Frenka Bankera Gilbreta jaunākā]] un [[Ernestīne Gilbreta Kerija|Ernestīnes Gilbretas Kerijas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisors ir [[Volters Langs]]. Filmā stāstīts par ģimeni ar 12 bērniem. Šī filma ir balstīta uz Frenka Bankera Gilbreta vecākā ģimenes dzīvesstāsta.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Diacetilmorfīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = diacetilmorfīns,
diamorfīns,
morfīna diacetāts
|           CAS numurs = 561-27-3
|ķīmiskā formula=C21H23NO5
|molmasa=369,41
|blīvums=1350<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/561-27-3/O,O%27-diacetylmorphine-%5B561-27-3%5D.html O,O'-diacetylmorphine] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110615014845/http://www.chemnet.com/cas/en/561-27-3/O,O%27-diacetylmorphine-%5B561-27-3%5D.html |date={{dat|2011|06|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|kušanas temperatūra=173 °C<ref name=temp>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.economypoint.org/h/heroin.html |title= Heroin |accessdate= {{dat|2011|3|8}} |publisher= economypoint.org |archiveurl= https://web.archive.org/web/20110516022638/http://www.economypoint.org/h/heroin.html |archivedate= {{dat|2011|05|16||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=273 °C pie 1600 Pa<ref name=temp />
|šķīdība ūdenī = 0,058 g uz 100 ml<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 800. lpp. {{ru ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēle ar nāvi
| attēls                   = The Dead Pool.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dead Pool''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs Van Horns]]
| producents               = [[Deivids Valdss]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Šārons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Evans Kims]]
| mūzika                   = [[Lalo Šifrins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|7|13||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989|title=The Dead Pool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417072807/http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool.htm|title=The Dead Pool (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēle ar nāvi"''' ({{val|en|The Dead Pool}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Badijs Van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Klints Īstvuds]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Liams Nīsons]] un [[Evans Kims]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|7|13||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C3H9N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2 °C
| viršanas temperatūra = 32,4 °C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH3)2CHNH2) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

sentences:
]]
'''Mūzika''' ({{val|grc|μουσῐκή}}, ''mousikḗ'' — ‘[[mūzas|mūzu]] māksla’) ir [[māksla]]s veids,<ref name="tezaurs"/> kurā ir ar [[auss|ausi]] uztvertas, īpaši izveidotas vai nejauši radušās priekšmetu vai parādību izraisītas gaisa [[svārstības]], kas ar [[asociācija|asociāciju]], [[analoģija|analoģiju]] un [[sinestēzija|sinestēziju]] palīdzību iedarbojas uz cilvēka [[psiholoģiskais stāvoklis|psiholoģisko stāvokli]]<ref name="LPA"/> kā intelektuāli vai emocionāli stimulējošs, organizējošs, terapeitisks vai sakrāls līdzeklis.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jeļena Glazova
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{Rīga|Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = Rīga
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[dzejniece]]
[[mūziķe]]
[[māksliniece]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2010—pašlaik
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater = [[Latvijas Kultūras akadēmija]]
[[Latvijas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
| piezīmes =
}}
'''Jeļena Glazova''' (dzimusi 1979. gada 26. decembrī) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[dzejniece]], mūziķe un māksliniece.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Augusts: Osedžas zeme
| attēls                   = August Osage County 2013 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''August: Osage County''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Velss]]
| producents               =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Grānts Heslovs]]
* [[Žans Dumeniens]]
* [[Stīvs Trakslers]]
| scenārija autors         = [[Treisijs Letss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Margo Martindeila]]
| mūzika                   = [[Gustavo Santaolalla]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Jean Doumanian Productions]]''
* ''[[Smokehouse Pictures]]''
* ''[[Battle Mountain Films]]''
* ''[[Yucaipa Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|9|Toronto kinofestivāls|2013|12|27|ASV|2014|2|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/august-osage-county-2013|title=August: Osage County|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019|archive-date={{dat|2020|07|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200725042758/https://www.bbfc.co.uk/releases/august-osage-county-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|37 miljoni}}
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|74,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=augustosagecounty.htm|title=August: Osage County|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Teika]]
[[Kategorija:Teika]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република Србија / Republika Srbija''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Serbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Serbia
|               karoga_attēls = Flag of Serbia.svg
|            karoga_nosaukums = Serbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Serbia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Serbijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bože pravde]]'' (''Боже правде'')
|               kartes_attēls = Serbia_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Belgrada]]
| latd=44 | latm=48 | latNS=N | longd=20 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Serbijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksandars Vučičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Serbijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ivica Dačičs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Serbija vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība
|          neatkarības_datums = [[1867. gads|1867]]/{{dat|1878||}}
|       neatkarības_notikums2 = Apvienošanas ar Vojvodinu
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918||}}
|       neatkarības_notikums3 = Neatkarīga republika
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2006|6|5}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 77 474
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = {{samazinājās}}6,963,764 {{small|(neskaitot Kosovu)}}<ref name="stat.gov.rs">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.stat.gov.rs/ |title=PBC stats|date=2019|website=stat.gov.rs}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 105.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 891
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 95.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $129,313 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs = 78.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $18 566 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=25&pr.y=14&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=942&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, April 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=15 July 2019}}</ref>}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 70.
|                 GDP_nominal = {{palielinājās}} $52,424 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|            GDP_nominal_year = 2019
|            GDP_nominal_rank = 83.
|      GDP_nominal_per_capita = {{palielinājās}} $7526 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS"/>}}
| GDP_nominal_per_capita_rank = 79.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.806
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 64.
|                        Gini = {{samazinājās}} 37.8<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income – EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=7 March 2019}}</ref>
|                   Gini_gads = 2017
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Serbijas dinārs]]
|                valūtas_kods = RSD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.rs]]
|              tālsarunu_kods = 381
|                iso_kods_num = 688
|              iso_kods_alfa2 = RS
|              iso_kods_alfa3 = SRB
}}

sentences: '''Cilvēkresursu pārvaldība''' ({{val|en|human resource management}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=human%20resource%20management |title= Akadēmiskā terminu datubāze — human resource management |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ietver personāla politikas un sistēmas izstrādi un īstenošanu.

sentences: '''"Estonia" piemiņas memoriāls''' ir viena no piemiņas vietām [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] nogrimušajam prāmim [[Estonia (prāmis)|"Estonia"]]. Piemiņas vieta atrodas [[Stokholma|Stokholmā]] [[Jūrgordena|Jūrgordenā]] blakus [[kapsēta]]i ({{val|sv|Galärkyrkogården}}), netālu no [[Vāsa muzejs|Vāsas muzeja]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&ex=y |title=Minnesmärken |access-date={{dat|2011|06|17||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304191659/http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&ex=y }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Ļevs Mečņikovs
 |    vārds_orig = ''Лев Мечников''
 |        attēls = Leon Metchnikoff.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Ļevs Mečņikovs 1880. gadā
 |       dz_gads = 1838
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 18
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
 |        m_gads = 1888
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Šveice|Klarana}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ģeogrāfs, revolucionārs, anarhists, esejists
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi = [[Iļja Mečņikovs]]
}}
'''Ļevs Mečņikovs''' ({{val|ru|Лев Ильич Мечников}}; dzimis {{dat|1838|5|18}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievijas Impērija]], miris {{dat|1888|6|8}} [[Klarana|Klaranā]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[Krievi|krievu]] izcelsmes Šveices [[Ģeogrāfija|ģeogrāfs]], [[Revolūcija|revolucionārs]] [[Anarhisms|anarhists]] un [[Eseja|esejists]], [[Nobela prēmija]]s laureāta [[Iļja Mečņikovs|Iļjas Mečņikova]] vecākais brālis.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Atlass
|attēls                 = High Atlas11.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Augstais Atlass]] [[Maroka|Marokā]]
|lat_dir =N |lat_deg =31|lat_min =03|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =7|lon_min =54|lon_sec =
|region                = Āfrika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ALG}}
{{MAR}}
{{TUN}}
|ģeo_apgabals           = [[Magriba]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2100
|platums                = 1020
|kalns                  = [[Tūbkals]]
|augstums               = 4165
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Atlass''' ({{val-ber|''idurar n Waṭlas''}}, {{val-ar|جبال الأطلس}}, ''Jibāl al Aţlas'') ir [[kalnu grēda|kalnu sistēma]], kas atrodas [[Āfrika]]s ziemeļrietumos un stiepjas aptuveni {{nobr|2100 km}} garumā gar [[Vidusjūra]]s piekrasti caur [[Maroka]]s, [[Alžīrija]]s un [[Tunisija]]s teritorijām.<ref>{{PZT|65}}</ref> Dienvidos no Atlasa atrodas [[Sahāra]]s [[tuksnesis]]. Augstākā virsotne ir [[Tūbkals]] (4165 m), kas atrodas [[Augstais Atlass|Augstā Atlasa]] kalnu grēdā Marokas dienvidrietumos. Atlasa kalnos galvenokārt dzīvo [[berberi|berberu]] tautas.

sentences: '''Stratēģija''' (no {{val|el|στρατηγία}} (''stratēgia'') — 'karavadoņa māksla') ir ilgtermiņa [[plāns]] (stratēģiskais plāns) vai programma (stratēģiskā programma), kurā definēts mērķis, tā sasniegšanas posmi un mehānisms. Sākotnēji stratēģijas jēdziens tika lietots pārsvarā militārajā jomā, taču mūsdienās tā izmantošana ir daudz plašāka, it īpaši valsts pārvaldes, starptautisko attiecību, uzņēmējdarbības u.c. jomās.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Kravčanka
 |      vārds_orig = ''Андрэй Краўчанка''
 |          attēls = Andrei Krauchanka Paris 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{Dzimšanas datums un vecums|1986|1|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Gomeļas apgabals|Pjetrikavas rajons|Mišanka|td=Baltkrievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=84}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry | {{BLR}} }}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|desmitcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāti telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2008. gada pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā| Barselona 2010]] |desmitcīņa}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā| Cirihe 2014]] |desmitcīņa}}
}}
'''Andrejs Kravčanka''' ({{val|be|Андрэй Сяргеевіч Краўчанка}}, {{val|ru|Андрей Сергеевич Кравченко}}; dzimis {{dat|1986|1|4}}) ir bijušais [[Baltkrievija]]s vieglatlēts, [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpisko spēļu]] sudraba medaļas ieguvējs [[Desmitcīņa|desmitcīņā]], divu [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|pasaules čempionātu]] sudraba medaļnieks, Eiropas čempions desmitcīņā un septiņcīņā, [[Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātais sporta meistars]] .

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences:
[[Kategorija:Fidži]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Fidzzi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dimetilētera struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H6O
|molmasa=46,07
|blīvums=1,59
|kušanas temperatūra=-138,5 °C
|viršanas temperatūra=-23 °C
}}
'''Dimetilēteris''' (metoksimetāns, koka ēteris, CH3−O−CH3) ir visvienkāršākais [[ēteri]]s. Dimetilēteris ir bezkrāsaina, sprādzienbīstama gāze. Dimetilēteris šķīst ūdenī.

sentences:
asimetriska novirze ap spārna profilu un cēlējspēka ({{val|en|lift}}) virziens]]
'''Cēlējspēks''' ir [[spēks]], kas darbojas uz objektu, kad ap to plūst asimetriska plūsma ([[fluīds]] jeb plūstoša viela). Tas ir [[aerodinamika|aerodinamiskā]] spēka [[vektors]], kas ir [[Perpendikuls|perpendikulārs]] plūsmas virzienam. Vienlaikus darbojas [[aerodinamiskā pretestība]] — aerodinamiskā spēka vektors, kas ir [[paralēle|paralēls]] plūsmas virzienam.<ref name="What is Lift">{{Tīmekļa atsauce|publisher=NASA Glenn Research Center|title=What is Lift?|url=https://www1.grc.nasa.gov/beginners-guide-to-aeronautics/what-is-lift/|access-date=February 9, 2023}}</ref> Cēlējspēks parasti darbojas augšup vērstā virzienā, pretēji [[gravitācija]]s spēkam. Tomēr atbilstoši cēlējspēka definīcijai, tas ir spēks, kas darbojas perpendikulāri plūsmai un tādējādi var darboties jebkurā virzienā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Nikolajs fon Tranzē
| vārds_orig = ''Nikolai von Transehe''
| attēls = Nikolajs Tranzē.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 31
| dz_vieta = [[Jaunbrenguļu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Brenguļu pagasts]], {{LAT}})
| m_gads = 1969
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = Honerdingena, [[Lejassaksija]] {{DEU}}
| dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Vācija]]
| tautība = [[vācbaltietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne = [[ornitoloģija]]
| sasniegumi = viens no pirmajiem Latvijas [[ornitologs|ornitologiem]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Crestedtreeswift.jpg
 | att_nosaukums = [[Cekulainā koku svīre]] (''Hemiprocne coronata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Apodiformes
 |      kārta_lv = Svīrveidīgie
 |        dzimta = Hemiprocnidae
 |     dzimta_lv = Koku svīru dzimta
 |      dzimta_r = Koku svīres
 |         ģints = Hemiprocne
 |      ģints_lv = Koku svīres
 |      binomial = Hemiprocne <small>([[Christian Ludwig Nitzsch|Nitzsch]], 1829)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Koku svīres''' jeb '''cekulainās svīres''' (''Hemiprocne'') ir vienīgā '''koku svīru dzimtas''' (''Hemiprocnidae'') ģints, kas apvieno 4 [[suga]]s.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/swifts/ World Bird List: Owlet-nightjars, treeswifts, swifts, 2019]</ref> Sastopamas [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], no [[Indija]]s līdz [[Jaungvineja]]i un [[Zālamana salas|Zālamana salām]].<ref name=world/> Koku svīru tuvākie radinieki ir [[svīru dzimta|svīres]] un [[kolibri]], ar kuriem kopā veido [[svīrveidīgie|svīrveidīgo]] putnu kārtu.<ref name=adw/>

sentences:
s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

sentences:
{{cita nozīme|tauriņziežu dzimtas pākšaugiem|dzidru ķermeni, ko no apkārtējās vides norobežo dažādas lauzējvirsmas,|lēca}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamās lēcas
|         binomial = Lens culinaris
|           autors =
|           attēls = 3 types of lentil.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Trīs dažāda veida lēcas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Lens
|         ģints_lv = Lēcas
|          ģints_r = Lēcu ģints
|             suga = L. culinaris
|          suga_lv = Ēdamās lēcas
|           suga_r = Lēcas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Stērns''' var būt:

sentences:
{{Militārā memoriāla infokaste
|name=Māte Dzimtene sauc
|body=
|image=
|caption=
|commemorates=[[Staļingradas kauja]]s varoņiem
|use_dates=
|location = {{vieta|Krievija|Volgograda|Mamaja kurgāns}}
|designer=[[Jevgeņijs Vučetičs]], [[Nikolajs Ņikitins]]
|inscription=
|established=
|unveiled= {{dat|1967|10|15||bez}}
|total=
|unknowns=
|commemorated=
|by_country=
|by_war=
|source=
}}
'''Māte Dzimtene sauc''' ({{val|ru|Родина-мать зовёт!}}) ir [[Staļingradas kauja]]s piemiņai veltīta [[statuja]] [[Mamaja kurgāns|Mamaja kurgānā]], [[Volgograda|Volgogradā]], [[Krievija|Krievijā]]. Mamaja kurgāna memoriālā ansambļa centrs.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences:
{{cita nozīme|taksonomisko vienību|Japānas politiķi un premjerministru|Josihide Suga}}
]]
'''Suga''' (no {{val|liv|sug}} — 'radinieks, radniecība, veids' vai {{val|et|sugu}} — 'dzimums, cilts'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |page=954 |accessdate={{dat|2020|05|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:958 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>; {{val|la|species}}) ir [[taksonomija]]s vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. [[īpatnis|īpatņus]] ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var [[pārošanās|pāroties]] un radīt auglīgus [[pēcnācēji|pēcnācējus]]. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas [[Ģints (bioloģija)|ģints]] un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi<ref>Piemēram, mūļi ir ēzeļa un ķēves hibrīdi, tie ir neauglīgi. http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=9829ba7f-ac9d-4779-b720-d46dc0b62a8d&parentType=VirtualSchool&parentId=4643</ref>, tos sauc par [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdiem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://genetics.thetech.org/ask/ask75 |title=Understanding Genetics |language={{en icon}} |publisher=Genetics.thetech.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2015-10-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151029072246/http://genetics.thetech.org/ask/ask75 }}</ref>, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par [[Himēra ģenētikā|himēru]].<ref>http://ww2.geneconserve.pro.br/artigo016.pdf{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|author=All Things Considered |url=http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=12260255 |title=Befuddling Birth: The Case of the Mule's Foal |publisher=NPR |date= |accessdate=2015-10-28}}</ref>

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
pārvaldē ]]
'''Kontinentālā Ķīna''' ({{val|zh|中国大陆'}}, {{val|en|Mainland China}}) ir [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikas]] teritorija, izņemot [[Honkonga|Honkongu]], [[Makao]] un [[Ķīnas Republika|Taivānu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Nissan Motorsport Ltd.
| logo = Nismo logo.svg
| logo_size = 250px
| type = Nodaļa
| genre = Tūnings/Sacīkstes
| founder =
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location = <!--modifies "Headquarters" entry-->
| locations = <!--# of locations-->
| origins =
| key_people = [[Yasuharu Nanba]] <br> [[Shoichi Miyatani]]
| area_served =
| products = [[Mašīna]]s/rezerves daļas
| services =
| revenue = ¥2.9 triljoni gadā
| operating_income =
| net_income =
| num_employees = 205
| parent = [[Nissan]]
| divisions =
| subsid =
| owner =
| caption =
| homepage = [https://www.nismo.com Nissan Motorsports EN/JP]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Mosona jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 64 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 105 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība       = 333 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 1000
|valstis       = [[Antarktīda]]
|pilsētas      =
}}
'''Mosona jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē. Jūra plešas Antarktīdas piekrastē no 95°45'A garuma (Vizē rags) līdz 113°12'A garumam ([[Poinseta rags]]). Rietumos atrodas [[Deivisa jūra]], austrumos — [[D'Irvila jūra]]. Tuvākā sauszeme ziemeļu virzienā — [[Sumatra]]s un [[Java (sala)|Javas]] salas [[Indonēzija|Indonēzijā]].

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences: {{Commons category|Transport in South Africa|Transports Dienvidāfrikā}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Evelīna Pārkere
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|2000|9|7}}
| dz vieta =
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[video blogere]]
| darbības gadi = 2013—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dundagas evaņģēliski luteriskā baznīca
| image                 = Dundagas luterāņu baznīca.jpg
| image_size            = 280px
| caption               = Dundagas evaņģēliski luteriskā baznīca
| map_type              = Latvija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Dundagas baznīca
| latd  = 57 | latm  = 30 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 21 | longs =  13 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = Pils iela 10, Dundaga, Talsu novadā LV-3270
| consecration_year     = 1766
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1766
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dundagas luterāņu baznīca
|      numurs = 6738
|       grupa = valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2010|11|19|N|bez}}
}}
}}
'''Dundagas Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams Pils ielā 10, [[Dundaga|Dundagā]], [[Latvija|Latvijā]]. Baznīcā darbojas Dundagas luterāņu draudze, kurā ir ap 150 locekļu, dievkalpojumus vada prāvesta v.i. Armands Klāvs (dzimis 1973). <ref name="lelb">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lelb.lv/lv/?ct=draudzes_lv&fu=i&id=58|title=Dundagas draudze|publisher=LELB|accessdate={{dat|2016|6|9||bez}}}}</ref>
1935. gadā baznīcai piešķirts arhitektūras pieminekļa statuss.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
'''Konvejs''' var būt:

sentences: '''Ramana spektroskopija''' ir [[ķīmiskā analīze|ķīmiskās analīzes]] un vielas pētīšanas metode, kurā izmantots [[Ramana efekts]] jeb kombinētā gaismas izkliede. Metode nosaukta indiešu fiziķa [[Čandrasekhara Venkata Rāmans|Čandrasekharas Venkatas Rāmana]] (1888—1970) vārdā.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 554. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas Romas katoļu Svētā gara baznīca. (2010. gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-23
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Koržeņevskas smaile
| Photo           = Peak Korzhenevskoi Pamir from Borodkina ridge at sunset.jpg
| Paraksts        =
| karte                = Tadžikistāna
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums = right
| latd=39|latm=3|lats=20|latNS=N
| longd=72|longm=1|longs=26|longEW=E
| Augstums        = 7105
| Relatīvais_augstums  = 1650
| Atrašanās vieta = {{flag|Tadžikistāna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1953}}
}}
'''Koržeņevskas smaile''' ir kalns [[Pamirs|Pamirā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], trešā augstākā valsts virsotne.<ref>{{PZT|379}}</ref> Izvietojusies masīva ziemeļdaļā [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s ziemeļrietumu atzarā. Kalna austrumu nogāzē sākas Mušketova šļūdonis. Kalnu 1910. gadā atklāja ģeogrāfs un ceļotājs [[Nikolajs Koržeņevskis]] un nosauca savas dzīvesbiedres Jevgēņijas vārdā. Virsotnē pirmā uzkāpa ekspedīcija A. Ugarova vadībā 1953. gadā.

sentences: {{Citas nozīmes|dokumenta veidu|Baltā grāmata (nozīmju atdalīšana)|Baltā grāmata}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus trichocarpa|attēls=Populus-trichocarpa.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus trichocarpa|suga_lv=Spilvaugļu papele|kategorijas=nē|attēls2=Mono Lake - Populus trichocarpa next to Lee Vinning Creek.JPG}}

sentences:
'''Centrālais administratīvais apriņķis''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Центральный административный округ'') ir viens no [[Maskava|Maskavas]] 12 administratīvajiem apriņķiem, kas atrodas pilsētas centrā un sastāv no 10 rajoniem.
 kartē]]
Apriņķī atrodas lielākā daļa [[Krievija|Krievijas Federācijas]] ministriju, kā arī [[Kremlis]], [[Krievijas Federācijas valdība|Krievijas valdība]], [[Krievijas Valsts Dome|Valsts dome]] un [[Krievijas Federācijas padome|Federācijas padome]]. Lielu daļu no tā aizņem dažādas biroju ēkas.

sentences: '''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences: '''Gludeklis''' ir [[ierīce]], kuru izmanto, lai gludinātu [[apģērbs|apģērbu]] ar [[siltums|siltuma]] un [[spiediens|spiediena]] palīdzību.<ref name="tezaurs"/> Šādu procesu sauc par [[gludināšana|gludināšanu]].

sentences: '''Dzimumloceklis''' jeb '''penis''' ir ārējais vīrišķais [[dzimumorgāns]]. Dzimumloceklis sastāv no saknes, ķermeņa un [[Dzimumlocekļa galviņa|galviņas]], ko ieskauj priekšādiņa. Dzimumlocekļa ķermenis sastāv no 3 audu kolonnām: diviem kavernoziem ķermeņiem un viena spongiozā ķermeņa.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Ekspress-AMU1'' / ''Eutelsat 36C''
| Nosaukums_orig         = ''Экспресс-АМУ1''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Ekspress''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar E3000]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|12|24|SK}} 21:31 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 200/39
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 5700 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5892 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              = 15 kW
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 36° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Ekspress-AM8]]''
| KA_nāk                 = ''[[Ekspress-80]]''
}}
'''''Ekspress-AMU1''''' (''Экспресс-АМУ1'') ir [[Krievija]]s uzņēmuma ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'' sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2015. gada decembrī. Pavadonis nodrošina sakarus Krievijas Eiropas daļā un Āfrikā. Francijas uzņēmums ''[[Eutelsat]]'' nomā daļu no kosmiskā aparāta kanāliem ar nosaukumu '''''Eutelsat 36C'''''.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Asine
| native_name    = {{gree|Ἀσίνη}}
| image          = Asini fort2.jpg
| image_size     =
| caption        = Hellēnisma perioda mūra fragments.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 38| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 27| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argolīda}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, venēciešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Asine''' (sengr. ''Ἀσίνη'') ir sena pilsēta augstā kraujā [[Argolidas līcis|Argolīdas līča]] ziemeļu piekrastē, [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas mazāk par kilometru uz austrumiem no [[Tolo (ciems)|Tolo]] ciemata (10 km uz dienvidaustrumiem no Nauplijas). Līdz mūsdienām ir saglabājušās dažādu laika periodu drupas, no [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] līdz [[viduslaiki]]em.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = [[Boba Sinklera]]
| Image            = Bob Sinclar.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           =
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| EP               =
| EPs link         =
| Singles          =
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option color    =
| 5Option link     =
| References       =
| Ref link         =
|}}
Šī ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs|dīdžeja]] un [[Mūzikas producents|producenta]] '''[[Bobs Sinklers|Boba Sinklera]] diskogrāfija'''

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences: '''Genoms''' ({{val-el|γένος}}, ''genos'' — 'izcelšanās') ir [[organisms|organisma]] visu [[gēns|gēnu]] kopums (pilns [[hromosoma|hromosomu]] komplekts). Terminu [[1920]]. gadā ieteica [[Hanss Vinklers]], lai aprakstītu noteiktas [[suga]]s organismu hromosomu haploīdā komplekta gēnu kopumu, atšķirībā no [[genotips|genotipa]] — konkrēta indivīda gēnu kopuma. Vēlāk, attīstoties [[molekulārā ģenētika|molekulārajai ģenētikai]], jēdziena nozīme izmainījās — genomā ietilpst gan hromosomālā [[DNS]], gan arī ārpuskodola ([[mitohondrijs|mitohondriju]] un [[plastīda|plastīdu]]) DNS.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Tā Svēta Grāmata"
| attēls           = Tā Svēta Grāmata.jpeg
| att_izm          =
| image_caption    = Tulkojuma pirmizdevuma titullapa
| author           =
| title_orig       =
| translator       = [[Ernsts Gliks]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Latviešu valoda]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1694}}
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = apmēram 2500
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Tā Svēta Grāmata"''', pilnais nosaukums — '''"Tā Svēta Grāmata jeb Dieva Svētais Vārds.."''',<ref name="valodnieciba" /> ir pirmais pilnīgais [[Bībele]]s ([[Vecā Derība|Vecās]] un [[Jaunā Derība|Jaunās Derības]]) izdevums [[latviešu valoda|latviešu valodā]], ko tulkojis [[Ernsts Gliks]].<ref name="letonika" /> Izdevumā ir apmēram 2500 lappušu.<ref name="valodnieciba" />

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Dens Kempbels|bg_color=#0076B6|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Detroit Lions|logo=Detroit Lions logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Detroitas "''Lions''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mičigana|Detroita}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1930|menedžeris=Breds Holmss|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Ford Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=65 000|krāsas=Gaiši zila, pelēka<br />{{color box|#0076B6}} {{color box|#B0B7BC}}|īpašnieks=Šeila Forda Hampa|prezidents=Rods Vuds|divīzijas tituli=4}}'''Detroitas "Lions"''' ({{Val|en|Detroit Lions}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Detroita|Detroitā]], [[Mičigana]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1930. gadā. "Lions" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Ford Field'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē nav ne reizi izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
retikulārajos audos]]
'''Retikulārie audi''' ({{val-la|textus reticularis}}) ir [[Saistaudi|saistaudu]] veids ar tīklainu uzbūvi. Tos veido šūnas ar daudziem izaugumiem ([[retikulārās šūnas]]) un retikulārās jeb argirofilās (tādas, kuras iekrāsojas ar [[sudrabs|sudraba]] sāļiem) [[kolagēns|kolagēna]] [[šķiedras]]. Retikulāro šūnu lielāka daļa ir saistīta ar retikulārajām šķiedrām un tās saslēdzas savā starpā ar izaugumiem, veidojot trīsdimensiju tīklu. Retikulārie audi veido [[Asinsrades orgāni|asinsrades orgānu]] ([[liesa]]i, [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēm]], [[aknas|aknām]]) [[Stroma|stromu]] un mikrovidi asinsšūnu attīstīšanai.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{cita nozīme|2015. gada filmu|2021. gada filmu|Makbets (2021. gada filma)}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Makbets
| attēls                   =  Macbeth 2015 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Macbeth''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džastins Kurzels]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Lora Hestingsa-Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* [[Maikls Leslijs]]
* [[Tods Luizo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Meriona Kotiljarda]]
* [[Pedijs Konsidains]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Džeks Reinors]]
* [[Elizabete Debiska]]
* [[Deivids Tjūliss]]
| mūzika                   = [[Džeds Kurzels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4]]''
* ''[[DMC Film]]''
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|23|Kannu filmu festivāls|2015|10|2|Apvienotā Karaliste|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015|title=Macbeth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019101404/https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15-20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=macbeth15.htm|title=Macbeth|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Makbets"''' ({{val|en|Macbeth}}) ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma [[Makbets|traģēdiju]]. Filmas režisors ir [[Džastins Kurzels]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Meriona Kotiljarda]], [[Pedijs Konsidains]], [[Šons Heriss]], [[Džeks Reinors]], [[Elizabete Debiska]] un [[Deivids Tjūliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Navbox
|name=Kalabarsona
|bodyclass = hlist
|title=[[Kalabarsona]]s reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Batangasa]]
* [[Kavite]]
* [[Kesona]]
* [[Laguna]]
* [[Risala]]
|group2 = Neatkarīgās pilsētas
|list2=
* [[Lusena]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Kalabarsona]]</includeonly>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences: '''Hodinkas traģēdija''' bija [[negadījums]], kas norisinājās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Maskava|Maskavā]], Hodinkas laukā 1896. gada 18. maijā. Lielā cilvēku pūlī līdz nāvei tika sabradāti 1379 cilvēki.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sūla
| attēls            = Sulas upe Cesvainē. 2003-04-18.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sūlas upe [[Cesvaine|Cesvainē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Lielais Rāvijs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kuja]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 236,9
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 130
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,014
| baseins           = 47,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Ārupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gaujienas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Druvienas pagasts}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Aptumsums"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Eclipse
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs = Little, Brown (oriģinālvalodā)
Apgāds Zvaigzne (latviski)
|          izdota = 2007
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp = 629(ASV cietie vāki)
(ASV mīkstie vāki)
566 lpp (latviski)
|            pec  = [[Rītausma (grāmata)|Rītausma]]
|           pirms = [[Jauns mēness (grāmata)|Jauns mēness]]
}}
'''Aptumsums''' ir trešā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kurā ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata iznāca [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences:
)]]
'''Platona akadēmija''' bija ap 387. gadu p.m.ē. sengrieķu filozofa [[Platons|Platona]] (ap 428.—427. p.m.ē.) izveidota [[filozofija]]s skola, kas atradās mītiskā varoņa Akadēma (''Akadēmos'') vārdā nosauktā vingrošanas laukumā ([[ģimnāzija|ģimnāzijā]]) netālu no [[Atēnas|Atēnām]].<ref>{{LKV|I.|170}}</ref> Sākotnēji risināja galvenokārt [[kosmoloģija]]s problēmas un attīstīja [[dialektika]]s (disputu) prasmi. Tika aptverts plašs jautājumu loks — filozofijā, dabaszinātnēs, matemātikā. Vēlāk, polemizējot ar [[stoicisms|stoicismu]], akadēmijā attīstīja tā saukto [[akadēmiskais skepticisms|akadēmisko skepticismu]].<ref name="lpe">{{LPE|7|746.—747}}</ref>
No Platona akadēmijas radies termins "[[akadēmija]]".<ref>{{LPE|1|111}}</ref>

sentences: '''Taimeris''' jeb '''taimers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=72}}</ref> (no {{val|en|timer}}, kas savukārt no ''time'' — 'laiks') ir specializēts [[pulkstenis|pulksteņa]] tips, kas paredzēts [[Laiks|laika]] [[intervāls (matemātika)|intervālu]] mērīšanai.<ref name="Merriam-Webster">{{Grāmatas atsauce|title=Timer|encyclopedia=Merriam-Webster online dictionary|volume=|pages=|publisher=Merriam-Webster|year=2012|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/timer|id=|accessdate=June 19, 2012}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Ukrainas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences: '''Ingrija''' ({{val|sv|Ingermanland}}, {{val|et|Ingeri, Ingerimaa}}, {{val|ru|Ижора, Ингерманландия, Ингрия}}) ir vēsturisks reģions [[Krievijas Federācija]]s ziemeļrietumos, kas lielā mērā sakrīt ar mūsdienu [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabala]] un [[Sanktpēterburga]]s teritoriju. Līdz pat 20. gadsimta sākumam līdztekus [[krievi]]em to apdzīvoja somugru valodās runājošie [[ingri]] jeb [[ižori]], [[voti]], [[igauņi]] un [[somi]].<ref>Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā guberņā dzīvoja 130 tūkstoši somu, 64 tūkstoši igauņu un 21 tūkstotis ižoriešu.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences: '''Autoritatīvā vadība''' [[bibliotēku zinātne|bibliotēku zinātnē]] ir [[bibliotēka]]s katalogu un bibliogrāfiskās informācijas organizācija. Tas tiek darīts ar katrai tēmai piešķirtu konkrētu nosaukumu. Šie unikālie virsraksti tiek konsekventi izmantoti katalogā un darbojas kopā ar citiem organizatoriskajiem datiem. Katram virsrakstam ir īss apraksts par izmantošanu un darbības jomu. Šī organizācija palīdz bibliotēku darbiniekiem kataloga uzturēšanā.

sentences: '''Protijs''' (no {{val|el|πρῶτος}} ''(protōs)'' — 'pirmais') ir visvieglākais un dabā visizplatītākais [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[izotops]]. Tā apzīmējums ir '''1H'''. Protija [[atoma kodols]] sastāv tikai no viena [[protons|protona]], no tā arī cēlies izotopa nosaukums. No visa [[Visums|Visumā]] esošā ūdeņraža 99,985% ir protijs, tādējādi tas ir dabā visbiežāk sastopamais ķīmiskā elementa izotops. Protija oksīds ir galvenā [[ūdens]] sastāvdaļa.

sentences: '''Dabas resursu izpētes pavadonis''' — [[Zemes mākslīgais pavadonis]], kuru izmanto [[Zeme]]s virsmas novērojumiem no kosmosa dažādos spektra diapazonos, lai iegūtu informāciju par veģetācijas stāvokli, ūdenstilpju tīrību, derīgajiem izrakteņiem, ledājiem, ugunsgrēkiem, tehnogēnajām avārijām u.c. Šo pavadoņu iegūtos uzņēmumus izmanto arī karšu sastādīšanai.

sentences: '''Baložu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 148 [[iela]]s [[Baloži|Baložos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Baloži, Ķekavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Intangible Cultural Heritage of Humanity|Cilvēces nemateriālās kultūras mantojums}}
{{cat main|UNESCO Cilvēces nemateriālās kultūras mantojuma saraksts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bārbija
 | oriģinālnos = ''Barbie''
 |      attēls = Barbie 2023 poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Greta Gērviga]]
 |  producents =
* [[Margota Robija]]
* [[Toms Ekerlijs]]
* [[Robijs Breners]]
* [[Deivids Heimans]]
* [[Inons Kreics]]
* Džosijs Maknamara
 |   scenārijs =
* Greta Gērviga
* [[Noa Baumbaks]]
 |     aktieri =
* Margota Robija
* [[Raiens Goslings]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Issa Reja]]
* [[Rea Perlmane]]
* [[Vills Ferels]]
 |      mūzika =
* [[Marks Ronsons]]
* [[Endrū Vaiats]]
 |   operators = [[Rodrigo Prieto]]
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
* ''[[Mattel Films]]''
* ''[[Heyday Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2023|7|9|''[[Shrine Auditorium]]''|2023|7|20|Latvija|2023|7|21|ASV}}
 |      ilgums = 114 minūtes<!--113:54--><ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|title=''Barbie'' (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=July 3, 2023|access-date=July 3, 2023|archive-date=June 29, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230629112420/https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|dead-url=no}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|128–145 miljoni}}<ref name="Deadline-Previews">{{Tīmekļa atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=July 23, 2023 |title='Barbie' Still Gorgeous With Best YTD $155M Opening; 'Oppenheimer' Ticking To $80M+ In Incredible $300M+ U.S. Box Office Weekend – Sunday AM Update |url=https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |access-date=July 23, 2023 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=July 21, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230721142533/https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |dead-url=no}}</ref><ref name="Paskin">{{Tīmekļa atsauce |last=Paskin |first=Willa |title=Greta Gerwig's 'Barbie' Dream Job |url=https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html |website=[[The New York Times Magazine]] |access-date=July 11, 2023 |date=July 11, 2023 |archive-date=July 11, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230711163054/https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html/ |dead-url=no}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,44 miljards}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Barbie (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1517268 |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|12|23||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bārbija"''' ({{val|en|Barbie}}) ir 2023. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā [[kinokomēdija]], kas balstīta uz [[Bārbija|tāda paša nosaukuma modes leļļu līniju]], ko ražo ASV kompānija ''[[Mattel]]''. Filmas režisore ir [[Greta Gērviga]], viņa ir arī scenārija līdzautore kopā ar [[Noa Baumbaks|Noa Baumbaku]]. Galvenās lomas atveido [[Margota Robija]] (Bārbija) un [[Raiens Goslings]] ([[Kens (lelle)|Kens]]). Tā ir pirmā aktieru filmas adaptācija [[Barbie (frašīze)|rotaļlietas multimediju franšīzē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria viridis fruit - Keila.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Spradzene (''Fragaria viridis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria viridis
| suga_lv       = Spradzene
| binomial      = Fragaria viridis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Lībija|Lībijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Lībijasir iekļautas '''5 vietas''' (visi kultūras objekti)<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ly Lībija]</ref>. Lībija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1978]]. gada [[13. oktobris]]. Visi Lībijas objekti ir iekļauti [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudēto objektu sarakstā]], jo tie tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināti.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Stefans Holms
 |          attēls = Osaka07 D3M Stefan Holm.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = S. Holms 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Stefans Kristians Holms
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 |         dz_viet = [[Forshāga]], {{SWE}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig = 2008
 |           klubs = Kils AIK
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Stefans Kristians Holms''' ({{val|sv|Stefan Christian Holm}}; dzimis {{dat|1976|5|25}} [[Forshāga|Forshāgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir bijušais zviedru [[vieglatlēts]], startējis [[augstlēkšana]]s sacensībās. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]]), 2004. gadā Atēnās izcīnīja zelta medaļu. Pasaules čempionātos ir izcīnījis sudraba medaļu 2003. gadā Parīzē. Četrkārtējs pasaules čempions telpās (2001, 2003, 2004, 2008). Eiropas čempionātos izcīnījis sudrabu 2002. gadā Minhenē un bronzu 2006. gadā Gēteborgā. Divkārtējs Eiropas čempions telpās (2005, 2007) un 2002. gada Eiropas čempionāta telpās sudraba medaļas ieguvējs.

sentences: '''Grūtniecības periods''' ir laika intervāls, kurā [[zīdītājs|zīdītāji]] iznēsā [[embrijs|embriju]]. Tas ir laika intervāls no [[ieņemšana]]s brīža līdz [[dzimšana]]s brīdim. Dažādiem zīdītājiem šis periods ir atšķirīgs, piemēram, [[trusis|trušiem]] grūtniecības periods ir 33 dienas, bet [[ziloņi]]em — no 600 līdz pat 660 dienām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Rasiņš
| vārds_orig =
| attēls = Alfrēds Rasiņš.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 30
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Krasnodaras guberņa|Maikopa|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 02
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Biruta Rasiņa (2022 - 2003), entomoloģe
| bērni = Rūta, Maija, Jānis
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[arheoloģija]], [[augu aizsardzība]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Augu aizsardzības institūts|Latvijas Augu aizsardzības institūts]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]]
| akad_amats = vecākais pētnieks
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| pasniedzēji =
| skolnieki = [[Edgars Vimba]], Austra Āboliņa, [[Gaida Ābele]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Rasiņš''' (1916—1995) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Flora|vaskulāro augu floras]] un sistemātikas pētnieks, [[augu aizsardzība]]s speciālists, [[Ekoloģija|ekologs]] un [[Arheoloģija|arheologs]].

sentences: '''Dāvida zvaigzne''' mūsdienās ir galvenokārt [[ebreji|ebreju]] un [[jūdaisms|jūdaisma]] [[simbols]], kas sastāv no diviem [[Trijstūris|trijstūriem]], kuri kopā veido sešstaru zvaigzni. Tas ir attēlots uz [[sinagoga|sinagogām]], ebreju [[Kapsēta|kapavietām]], [[Izraēlas karogs|Izraēlas karoga]]. Par dažu ebreju kopienu oficiālo zīmi un vispārīgu jūdaisma simbolu simbols sāka kļūt no 14. gadsimta,<ref name=":0">{{Ziņu atsauce|url=https://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3709939,00.html|title=Magen David: From mystical talisman to Zionist symbol|work=Ynetnews|access-date=2022-07-31|date=2009-05-03|last=Ronen|first=Moshe|language=en}}</ref> 19. gadsimtā tas kļuva populārs visā Austrumeiropā un 1897. gadā tika apstiprināts Pirmajā cionistu kongresā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kazales romiešu villa
| native_name    = {{gree|Villa Rumana dû Casali}}
| image          = Praefurnia and acqueduct - Villa Romana del Casale - Italy 2015.JPG
| image_size     =
| caption        = Kazales romiešu villas drupas
| map_type       = Sicīlija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 21| lats = 53| latNS = N
| longd = 14| longm = 20| longs = 05| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija|Sicīlija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Villa
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kazales romiešu villa''' ({{val|scn|Villa Rumana dû Casali}}) ir liela un pārdomāti izplānota [[romiešu villa]] vai [[pils]], kas atrodas ap 5 km no [[Pjacca Armerina]] komūnas, [[Ennas province|Ennas provincē]], [[Sicīlija|Sicīlijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Arheoloģiskajos izrakumos]] tika atklāta viena no bagātākajām, lielākajām un daudzveidīgākajām romiešu [[mozaīka]]s kolekcijām pasaulē,<ref>R. J. A. Wilson: Piazza Armerina. In: Akiyama, Terakazu (Ed.): The Dictionary of Art. Vol. 24: Pandolfini to Pitti. Oxford 1998, ISBN 0-19-517068-7.</ref> un tādēļ šī vieta tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO pasaules mantojuma sarakstā]]. Villa un tajā esošie mākslas darbi tiek datēti ar 4. gadsimta sākumu.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johanness Minkvics
|     vārds_orig = ''Johannes Minckwitz''
|         attēls = Johannes Minckwitz.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Leipciga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Vīsbādene|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[žurnālists]]
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences: '''19. decembris''' ir gada 353. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (354. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 12 dienas.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Kailā jūdze
| attēls                   = AmericanPiedvdcover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie Presents: The Naked Mile''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džo Nussbaums]]
| producents               = [[Džoels Soisons]]
| scenārija autors         = [[Ēriks Lindsejs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|19|N|bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 40 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Orķestra nometne]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Beta māja]]"
| imdb                     = 0808146
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Kailā jūdze"''' ({{val|en|American Pie Presents: The Naked Mile}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džo Nussbaums]]. Šī ir filmu sērijas "[[Amerikāņu pīrāgs]]" piektā daļa un otrā "[[Amerikāņu pīrāgs piedāvā]]" sērijā.

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences:
{{Infobox Protected area
| name = Cionas nacionālais parks
| photo         = zion angels landing view.jpg
| iucn_category = II
| map = USA
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Jūta}}
| nearest_city =
| lat_d = 37.20262
| long_d = -112.98785
| established = {{dat|1919|11|19|N|bez}}<ref>{{cite web|title=Zion-Mt. Carmel Highway and Tunnel|url=http://www.nps.gov/zion/historyculture/zmchighway.htm|publisher=National Park Service|accessdate=March 31, 2013}}</ref>
| area = 593 [[kvadrātkilometrs|km²]]
| visitation_num = 2 825 505
| visitation_year = 2011
}}
'''Cionas nacionālais parks''' ({{val-en|Zion National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Jūta|Jūtā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks dibināts {{dat|1909|7|31}}.

sentences: un [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]]]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Felikss Dzeržinskis
| vārds_orģ = ''Фе́ликс Эдму́ндович Дзержи́нский''
| attēls = RIAN archive 6464 Dzerzhinsky.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Dzeržinskis 1918. gadā
| amats = KSFPR TKP [[Viskrievijas Ārkārtas komisija]]s priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1917|12|20|N}}
| term_beigas = {{dat|1918|07|07|N}}
| priekštecis = ''amats izveidots''
| pēctecis = [[Jēkabs Peterss]]
| amats2 = [[KPFSR Iekšlietu Tautas komisariāts|KSFPR iekšlietu Tautas komisārs]]
| term_sākums2 = {{dat|1919|03|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1923|07|06|N}}
| priekštecis2 = [[Grigorijs Petrovskis]]
| pēctecis2 = [[Aleksandrs Beloborodovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1877|09|11}}|{{dat||8|30}}}}
| dzim_vieta = [[Dzeržinovo]], [[Ašmjani|Ošmjanu]] apriņķis, [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Stovbcu rajons|Stolbcu rajons]], [[Minskas apgabals]], [[Baltkrievijas Republika]])
| mir_dati = {{mdv|1926|7|20|1877|9|11}}
| mir_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR|KSFPR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad [[Krievijas Federācija]])
| tautība = [[Poļi|polis]]
| alma_mater =
| paraksts =
| piezīmes =
| premjers = [[Vladimirs Ļeņins]]
| premjers2 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| amats3 = [[KSFPR Satiksmes Tautas komisariāts|KSFPR satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums3 = {{dat|1921|04|14|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1923|07|06|N}}
| premjers3 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis3 = [[Aleksandrs Jemšanovs]]
| pēctecis3 = ''amats likvidēts''
| amats4 = KPFSR IeTK [[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|Valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums4 = {{dat|1922|03|01|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1923|09|18|N}}
| premjers4 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis4 = ''amats izveidots''
| pēctecis4 = ''amats likvidēts''
| amats5 = [[PSRS Satiksmes Tautas komisariāts|PSRS satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums5 = {{dat|1923|07|06|N}}
| term_beigas5 = {{dat|1924|02|02|N}}
| premjers5 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis5 = ''amats izveidots''
| pēctecis5 = [[Jānis Rudzutaks]]
| amats6 = PSRS TKP [[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|Apvienotās valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums6 = {{dat|1923|11|15|N}}
| term_beigas6 = {{dat|1926|07|20}}
| premjers6 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis6 = ''amats izveidots''
| pēctecis6 = [[Vjačeslavs Menžinskis]]
| amats7 = PSRS [[Tautsaimniecības augstākā padome|Tautsaimniecības augstākās padomes]] priekšsēdētājs
| term_sākums7 = {{dat|1924|02|02|N}}
| term_beigas7 = {{dat|1926|07|20|N}}
| premjers7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| pēctecis7 = [[Valeriāns Kuibiševs]]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmzemju metāls
|      kārtas skaitlis = 20
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 8
|             4. čaula = 2
|              simbols = Ca
|             atommasa = 40,078
|   valences elektroni = [Ar]4s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kalcijs mēģenē [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un kalcija jonu dotā karmīnsarkanā [[liesma]]s krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,00
|              blīvums = 1550
|  kušanas temperatūra = 1115 K (842 °C)
| viršanas temperatūra = 1757 K (1484 °C)
}}

sentences:
{{navbox
|name = Sičuaņa
|title = [[Sičuaņa]]s prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Badžuna]]
* '''[[Čendu]]'''
* [[Dadžou]]
* [[Dejana]]
* [[Dziguna]]
* [[Dzijana]]
* [[Guanaņa]]
* [[Guanjuaņa]]
* [[Ibiņa]]
* [[Jaaņa]]
* [[Lešaņa]]
* [[Ludžou]]
* [[Meišaņa]]
* [[Miaņjana]]
* [[Naņčuna]]
* [[Neidzjana]]
* [[Paņdžihua]]
* [[Suinina]]
|group2 = Autonomā prefektūra
|list2 =
* [[Kardzes Tibetiešu autonomā prefektūra]]
* [[Lianšaņas Ji autonomā prefektūra]]
* [[Navas Tibetiešu un Cjanu autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Sičuaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
''.]]
'''Reps''' ir vokālā izpildījuma veids — [[dziesma]]s improvizēta izrunāšana (nevis izdziedāšana) ātrā tempā. Reps ir viena no [[hiphops|hiphopa]] mūzikas pamatsastāvdaļām, tomēr repu izmanto arī citos mūzikas žanros, piemēram, [[alternatīvais roks|alternatīvajā rokā]]. Repa [[skaņdarbs|skaņdarbu]] vārdi parasti ir ar [[atskaņa|atskaņām]] un skaņdarba izpildījumu pavada roku žesti vai deju kustības. Repa aizsākumi ir meklējami [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1950. gados. Īpašu popularitāti reps ieguva 1990. gadu otrajā pusē. Repa izpildītāji tiek saukti par '''reperiem'''. Visplašāko popularitāti pasaulē ir ieguvuši [[afroamerikāņi|afroamerikāņu]] reperi. Vairums reperu izkopj tiem raksturīgu ģērbšanās [[stils|stilu]].

sentences:
{{Bobslejista infokaste
| attēls   = Zintis_Ekmanis_2018.jpg
| att_izm  =
| paraksts = Zintis Ekmanis 2018. gadā
| garums   = 186 [[centimetrs|cm]]
| svars    = 90 [[kilograms|kg]]
| loma     = braucējs
| stum     = [[Vladimirs Aleksandrovs (bobslejists)|Vladimirs Aleksandrovs]]
[[Aldis Intlers]]
[[Rihards Kotāns]]
[[Jānis Skrastiņš (bobslejists)|Jānis Skrastiņš]]
[[Aivars Trops]]
| dz_dat   = {{dzimšanas datums un vecums|1958|5|17}}
| dz_viet  = [[Pabaži]], [[Latvija]]
| mir_dat  =
| mir_viet =
| taut     = {{LAT}}
| taut_2   = {{URS}}
| karsak   = [[1980]]
| karbei   = [[1994]]
| dzimums  = V
}}

sentences: '''Austrumu''' (arī '''Komunistiskais''' vai '''Sociālistiskais''', vai '''Padomju''') '''bloks''' bija [[Aukstais karš|Aukstā kara]] laika termins, kuru izmantoja rietumvalstīs, lai apzīmētu [[PSRS]] militāri un politiski kontrolētās Austrumeiropas valstis kurās no 1944. līdz 1949. gadam izveidoja padomju stila režīmi, kas iekšpolitikā un ārpolitikā bija atkarīgi no PSRS. Jau 1948. gadā ideoloģisku domstarpību dēļ Austrumu bloku pameta Dienvidslāvija, bet sākot ar 1960. gadu arī Albānija. Austrumu bloks sabruka 1989. gada rudenī, kad krita padomju atbalstītie režīmi Austrumeiropā, un sākās pāreja uz kapitālismu un demokrātiju.

sentences: '''Hidraulika''' ir zinātne par šķidrumu līdzsvara un kustības [[likumsakarība|likumsakarībām]] un to izmantojamību praktisko uzdevumu risināšanā. Hidraulika pētī šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] plūsmas (ja to kustības ātrums ir daudz mazāks par [[Skaņas ātrums|skaņas ātrumu]]), ko orientē un aptver cietas sieniņas, piemēram, caurules.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nožēlojamie
| operators =
| attēls = Les Misérables 2019 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ladžs Lī]]
| producents =
| scenārijs = * Ladžs Lī
* Džordano Džederlīni
* Aleksiss Maneti
| aktieri = * [[Damjēns Bonārs]]
* Aleksiss Maneti
* Džebrils Zonga
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Les Misérables''
| studija = * ''SRAB Films''
* ''Rectangle Productions''
* ''Lyly Films''
* ''Canal+''
* ''Ciné+''
* ''Arte''
* ''Wild Bunch''
* ''CNC''
| montāža =
| izplatītājs = ''Le Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|11|20|Francija}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{Eiro|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10199590/|title=
Les Misérables (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nožēlojamie"''' ({{Val|fr|Les Misérables}}) ir 2019. gada [[Francija]]s drāmas filmas, kuras režisors ir [[Ladžs Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Damjēns Bonārs]], [[Aleksiss Maneti]] un [[Džebrils Zonga]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Barkava
| settlement_type        = Lielciems
| image_skyline          = Barkava 03.JPG
| image_caption          = Barkavas kultūras nams
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2      = [[Barkavas pagasts]]
| established_title      =
| established_date       =
| area_total_km2         = 1,42
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2616&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 817
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 43 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 36 | longs = 38 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 100
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-4834 Barkava
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Žuans Avelanži
 |       vārds_orģ = ''João Havelange''
 |          attēls = João Havelange.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Žuans Avelanži 2010. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[FIFA]] prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1974|5|8|N|bez}}
 |     term_beigas = {{dat|1998|6|8|N|bez}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1916|5|8}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|2016|8|16|1916|5|8}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[brazīlieši|brazīlis]]
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts = João Havelange signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Žuans di Avelanži''' ({{val|pt|Jean-Marie Faustin Godefroid "João" de Havelange}}; dzimis {{dat|1916|5|8}}, miris {{dat|2016|8|16}}) bija [[Brazīlija]]s sportists, jurists, uzņēmējs un sporta funkcionārs. No 1974. līdz 1998. gadam ieņēmis [[FIFA]] prezidenta amatu.

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences: '''Veselības zinātne''' ir [[lietišķās zinātnes]] disciplīna, kas pēta [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieks|dzīvnieku]] veselību. Pētījumi tiek balstīti uz [[bioloģija|bioloģiju]], [[ķīmija|ķīmiju]] un [[Sociālā zinātne|sociālājām zinātnēm]]. Veselības zinātnei ir divas daļas: studijas un pētījumi, un zināšanas par veselību un šo zināšanu izmantošana, lai uzlabotu veselību, ārstētu slimības un saprastu cilvēku un dzīvnieku funkcijas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name = Dņipro HES
| native_name = Дніпровська ГЕС
| former_names =
| alternate_names =
| status =
| image = Дніпрогес_з_висоти.jpg
| image_alt =
| image_size = 250px
| caption =
| altitude =
| building_type =
| architectural_style =
| structural_system =
| owner =
| current_tenants =
| location = [[Zaporižja]], {{UKR}}
| latd =
| latNS =
| longd =
| longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date =
| completion_date = 1939. gads
| opened_date =
| inauguration_date =
| renovation_date =
| height =
| floor_count =
| floor_area =
| architect =
| rooms =
| parking =
| url =
| embedded =
| references =
| building_name =
}}'''Dņipro HES''' ({{val|uk|Дніпровська ГЕС}}) ir [[hidroelektrostacija]] [[Zaporižja|Zaporižjes pilsētā]] [[Ukraina]]s dienvidos.

sentences:
laikā [[venēcija|Venēcijā]] ]]
'''Rituāls''' ir kāds [[cilvēks|cilvēku]] darbību kopums, kas parasti tiek izpildīts ar simbolisku nozīmi. Tas var būt balstīts uz kādas kopienas tradīcijām, ieskaitot reliģiskas kopienas. Termins parasti attiecas uz darbībām, kuras ir stilizētas, neieskaitot tādas, kuras to izpildītājs pats var brīvi izvēlēties.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Kehris''' var būt:

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Marresaļa
| oriģinālnosaukums    = ''Марресаля''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=42| lats=51| latNS=N
| longd=66| longm=48| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1914
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 3
| pers_ziema           = 3
| augstums             = 24
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Marresaļa»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция «Марресаля»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā pie [[Karas jūra]]s Baidaratas līča 12 km uz ziemeļiem no Marresaļes zemesraga. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]]. Līdz 2010. gadam tika uzskatīta par apdzīvotu vietu '''Morrasaļe''' (''Моррасале''; no [[ņencu valoda]]s — ‘smilšu strēle’).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = hproduct
| aboveclass = fn
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| abovestyle = font-size:125%; background-color:#C0C0C0; padding:0.25em 1em; text-align:center;

sentences: {{Commonscat|Sports in Sri Lanka|Sports Šrilankā}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Džeimss Gordons
| color         =
| series        =
| image         = Commissioner James Gordon (Bruce Wayne The Road Home).jpg
| caption       = Džeimss Gordons 2010. gada komiksā
| first         = ''Detective Comics'' (1939. gada maijs)
| last          =
| creator       =
* [[Bills Fingers]]
* [[Bobs Keins]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    = Policists
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
}}
'''Džeimss "Džims" V. Gordons''' ({{val|en|James "Jim" W. Gordon, Senior}}) ir tēls ''[[DC Comics]]'' publicētajos darbos, kino un televīzijas seriālos. Tēlu izveidoja Bills Fingers un Bobs Keins. Gordons pirmoreiz parādījās ''[[Detective Comics]]'' 27. numurā, kas iznāca 1939. gada maijā.

sentences: '''Tartu līgums''' ({{val|et|Tartu rahu}}) jeb '''Igaunijas—Krievijas miera līgums''' ir [[miera līgums]], kas {{dat|1920|2|2||bez}}, pēc [[Igaunijas brīvības cīņas|Igaunijas brīvības cīņām]], tika noslēgts starp [[Krievijas PFSR|Krievijas PFSR]] un [[Igaunija|Igauniju]]. Līgums paredzēja, ka Krievijas PFSR bez ierunām atzīst Igaunijas neatkarību un beztermiņā atsakās no visām tiesībām uz Igaunijas teritoriju. Līgums {{dat|1920|3|30||bez}} [[Maskava|Maskavā]] tika ratificēts. {{dat|1922|7|22||bez}} līgums tika reģistrēts [[Tautu Savienība|Tautu Savienībā]].

sentences:
{{0}}[[1. trolejbusu maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[3. trolejbusu maršruts (Rīga)|3]]{{·}} [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4]]{{·}} [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[11. trolejbusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12]]{{·}} [[13. trolejbusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[14. trolejbusu maršruts (Rīga)|14]]{{·}} [[15. trolejbusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16]]{{·}}[[17. trolejbusu maršruts (Rīga)|17]]
 [[18. trolejbusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19]]{{·}} [[20. trolejbusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[22. trolejbusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. trolejbusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27]]{{·}} [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[35. trolejbusu maršruts (Rīga)|35]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Pecan Pie''
| attēls                   = Pecan Pie (2003).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = īsfilma
| režisors                 = [[Mišels Gondrī]]
| producents               =
| scenārija autors         = Mišels Gondrī
| galvenajās lomās         = [[Džims Kerijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 2 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Pecan Pie''''' ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Mišels Gondrī]]. Galveno lomu atveido [[Džims Kerijs]]. Filmā galvenais varonis brauc pa ielām gultā un dzied dziesmu [[Elviss Preslijs|Elvisa Preslija]] stilā.

sentences:
[[Kategorija:Gadi]]
[[Kategorija:Gadsimti]]
[[Kategorija:3. gadu tūkstotis]]

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Krievi Igaunijā'''
| pop = 306 801 (2023)<br>
(22,46 % no iedzīvotāju kopskaita)<ref name="stat.ee">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.stat.ee/34278 |title=Population by ethnic nationality, 1 January, years - Statistics Estonia |access-date={{dat|2019|04|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190825174819/https://www.stat.ee/34278 }}</ref>
| popplace = [[Harju apriņķis]], [[Austrumviru apriņķis]]
}}

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Herringadultkils.jpg
| att_nosaukums =[[Atlantijas siļķe]] (''Clupea harengus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|    megakohorta = Osteoglossocephalai
| megakohorta_lv = Kaulmēļzivju megakohorta
|    virskohorta = Clupeocephala
| virskohorta_lv = Siļķu virskohorta
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|   apakškohorta = Clupei
|apakškohorta_lv = Siļķu apakškohorta
| apakškohorta_r = Siļķveidīgās
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|       binomial = Clupeoidei <small>([[Pieter Bleeker|Bleeker]], 1859)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 101
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 31
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Md
|             atommasa = [258]
|   valences elektroni = [Rn]5f137s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas albumu
| Image            = Madonna Buenosaires2.jpg
| Caption          = Mūziķe ''Sticky & Sweet'' koncerttūrē [[Buenosairesa|Buenosairesā]].
| Alt              = 2009
| Studio           = 11
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertalbumi
| Compilation      = 8
| Comp link        = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
| Singles          =
| Singles link     =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pārejas vecums
| attēls                   = How To Be (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How to Be''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Olivers Īrvings]]
| producents               = [[Džastins Kellijs]]
| scenārija autors         = Olivers Īrvings
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rebeka Pidžeona]]
* [[Džeremijs Hārdijs]]
* [[Maikls Īrvings]]
| mūzika                   = [[Džo Hastingss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|Slemdensas filmu festivāls|2009|4|29|ASV|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-be-2008|title=How to Be|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pārejas vecums"''' ({{val|en|How to Be}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] satīriska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivers Īrvings]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rebeka Pidžeona]], [[Džeremijs Hārdijs]] un [[Maikls Īrvings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences: {{Cita nozīme|Zemgales Jaunpils draudzes novadu|Vidzemes Jaunpils draudzes novadu|Jaunpils (Zaubes) draudzes novads}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mārtins Makdona
| vārds_orig = ''Martin McDonagh''
| attēls = Martin McDonagh 2012.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Mārtins Makdona 2012. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1970|3|26}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = dramaturgs, scenārists, kinorežisors
| darbības gadi = 1996—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Mārtins Faranans Makdona''' ({{Val|en|Martin Faranan McDonagh}}, dzimis {{Dat|1970|3|26}}) ir [[Angļi|angļu]] [[dramaturgs]], [[scenārists]] un [[kinorežisors]].

sentences:
{{cita nozīme|putnu|ciemu|Lakstīgala (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Luscinia luscinia vogelartinfo chris romeiks CHR3635.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|         ģints = Luscinia
|      ģints_lv = Lakstīgalas
|          suga = Luscinia luscinia
|       suga_lv = Lakstīgala
|      binomial = Luscinia luscinia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Lakstīgala''' (''Luscinia luscinia'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ |title=IOC Worls Bird List: Chats, Old World flycatchers, 2020 |access-date={{dat|2020|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200418112036/https://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ |archivedate={{dat|2020|04|18||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Vombatus ursinus -Maria Island National Park.jpg
| att_nosaukums =[[Parastais vombats]] (''Vombatus ursinus'')
| att_izmērs=220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Vombatiformes
| apakškārta_lv=Vombatveidīgie
| iedalījums=
* [[Koalu dzimta]] (''Phascolarctidae'')
* [[Vombatu dzimta]] (''Vombatidae'')
| binomial=Vombatiformes <small>([[Gilbert Thomas Burnett|Burnett]], 1830)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Knoriņš
| vārds_orig =
| attēls = Vilhelms Knoriņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Skujenes pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Muskarīna struktūrformula

Muskarīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 300-54-9
|      ķīmiskā formula = C9H20NO2+
|              molmasa = 174,26
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Muskarīns''' ir dabiska viela, kas veidojas vairākās [[sēne|sēnēs]]. Indīgos daudzumos tā ir vairākās [[šķiedrgalvītes|šķiedrgalvītēs]] un [[piltuvene|piltuvenēs]], it īpaši [[Patujāra šķiedrgalvīte|Patujāra šķiedrgalvītē]]. Lielos daudzumos tā var būt atrodama arī [[sārtlapītes|sārtlapītēs]] un [[sēntiņas|sēntiņās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vienkārši asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3343353345/|title=Blood Simple (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 96 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1984|10|12}}
| izplatītājs = ''Circle Films''
| studija = * ''River Road Productions''
* ''Foxton Entertainment''
| operators = [[Berijs Zonnenfelds]]
| oriģinālnos = ''Blood Simple''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri = * [[Džons Gecs]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Dens Hedaja]]
* [[Sems Ārts Viljamss]]
* [[Emets Volšs]]
| scenārijs = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| producents = * Ītans Koens
* Džoels Koens
| režisors = * [[Džoels Koens]]
* [[Ītans Koens]]
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Blood-simple-movie-poster-md.jpg
| imdb =
}}'''"Vienkārši asinis"''' ({{Val|en|Blood Simple}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīga]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gecs]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Dens Hedaja]], [[Sems Ārts Viljamss]] un [[Emets Volšs]]. "Vienkārši asinis" ir pirmā Koenu brāļu veidotā filma, kā arī pirmā pilnmetrāžas filma, kurā piedalās Džoela Koena sieva Makdormanda.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc miršanas cēloņa]]
[[Kategorija:Dzemdības]]

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Čiekurkalna pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas pilsētas 10. pamatskolas ēka pirms 1937.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Rīgas pilsētas 10. pamatskolas ēka (pirms 1937)
|location               = [[Čiekurkalna 1. līnija]] 53, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 35 | longEW = E
|opened                 =
|headmaster             = Andžela Andrejeva
|staff                  =
|teaching_staff         = 30
|employees              =
|grades                 = pirmsskolas, 1—9.
|years                  =
|students               = 155 (2019)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = http://www.rcps.lv
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences: '''Ukrainas Centrālās Radas Ceturtais universāls''' ({{val|uk|Четвертий Універсал Української Центральної Ради}}) jeb '''1918. gada Ukrainas neatkarības deklarācija''' ir valstisks politisks akts, ar kuru tika pasludināta [[Ukrainas Tautas Republika]]s pilnīga valstiskā neatkarība.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://poltava.adm-pl.gov.ua/story/chetvertiy-universal-ukrayinskoyi-centralnoyi-radi|title=Fourth Universal of the Ukrainian Central Council (ЧЕТВЕРТИЙ УНІВЕРСАЛ УКРАЇНСЬКОЇ ЦЕНТРАЛЬНОЇ РАДИ) - Poltavas rajona valsts administrācija|last=|first=|access-date={{dat|2023|04|29||bez}}|archive-date={{dat|2019|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190618022742/http://poltava.adm-pl.gov.ua/story/chetvertiy-universal-ukrayinskoyi-centralnoyi-radi}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://leksika.com.ua/17800321/legal/chetvertiy_universal_ukrayinskoyi_tsentralnoyi_radi|title=ЧЕТВЕРТИЙ УНІВЕРСАЛ УКРАЇНСЬКОЇ ЦЕНТРАЛЬНОЇ РАДИ|website=leksika.com.ua|access-date=2023-04-29}}</ref> To pieņēma [[Ukrainas Centrālā Rada|Ukrainas Centrālās Radas]] apakšpadome [[Kijiva|Kijivā]] 1918. gada 22. janvārī ([[Vecā un jaunā stila datumi|pēc vecā stila]] 9. janvārī).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ukrweekly.com/old/archive/1993/059318.shtml|title=SPEECH BY AMBASSADOR LUKIANENKO|access-date={{dat|2023|04|29||bez}}|archive-date={{dat|2008|07|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20080705194350/http://www.ukrweekly.com/old/archive/1993/059318.shtml}}</ref> Tā izdošanas priekšvēstnesis bija Ukrainas Tautas Republikas miera sarunu sākums 1918. gada janvārī–februārī ar [[Centrālās lielvalstis|centrālajām lielvalstīm]] [[Bresta (Baltkrievija)|Brestļitovskā]].<ref name=":0" />

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Baltās ķiveres
 | oriģinālnos = ''The White Helmets''
 |      attēls = The White Helmets film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Orlando von Ainsīdels]]
 |  producents = [[Džoanna Natasegara]]
 |   scenārijs = Kristofs Deaks
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2016|9|16}}
 |      ilgums = 40 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = angļu, arābu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Baltās ķiveres"''' ({{val|en|The White Helmets}}) ir Lielbritānijas [[dokumentālā filma|dokumentālā]] [[īsfilma]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/aleppo-documentary-white-helmets-tells-story-syrian-civil-defense-957091|title=Aleppo Documentary Filmmakers: "We Worry About the People We Spent Time With"|accessdate=24 January 2017|date=16 December 2016|work=[[The Hollywood Reporter]]|first=Mia|last=Galuppo}}</ref> Filma seko Sīrijas Civilās aizsardzības brīvprātīgo glābšanas dienesta darbinieku jeb tā saukto "balto ķiveru" ikdienas darbībām. Filmas režisors ir [[Orlando von Ainsīdels]], bet producente — [[Džoanna Natasegara]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/4481259/netflix-trailer-the-white-helmets/|title=Exclusive: Watch the Trailer for 'The White Helmets'|first=Andrew|last=Katz|work=[[Time]]|date=7 September 2016|accessdate=24 January 2017}}</ref>

sentences: '''Gulbenes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 76 [[iela]]s [[Gulbene|Gulbenē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Gulbene, Gulbenes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Republika Hrvatska
|    pilnais_valsts_nosaukums = Horvātijas Republika
|            valsts_nosaukums = Croatia
|               karoga_attēls = Flag of Croatia.svg
|            karoga_nosaukums = Horvātijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Croatia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Horvātijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 70px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Lijepa naša domovino]]
(Mūsu skaistā tēvzeme)
|               kartes_attēls = EU-Croatia_(orthographic_projection).png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Zagreba]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[horvātu valoda]]1
|        valsts_galvas_tituls = [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Zorans Milanovičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Horvātijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Andrējs Plēnkovičs]]
|        neatkarības_iegūšana = Izveidošana
|        neatkarības_notikums = Dibināšana
|          neatkarības_datums = [[7. gadsimts|7. gadsimta]] pirmā puse
|       neatkarības_notikums2 = [[Viduslaiku horvātu valsts|Viduslaiku hercogiste]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|852|3|4}}
|       neatkarības_notikums3 = Pāvesta atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|879|5|21}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Hrovātijas karaliste|Karalistes]] izveide
|         neatkarības_datums4 = {{dat|925}}
|       neatkarības_notikums5 = Ūnija ar [[Horvātijas Ungārijas ūnijā|Ungāriju]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1102}}
|       neatkarības_notikums6 = Pievienošana [[Horvātija Hābsburgu impērijā|Hābsburgu impērijai]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1527|1|1}}
|       neatkarības_notikums7 = Neatkarība no [[Austroungārija]]s
|         neatkarības_datums7 = {{dat|1918|10|29}}
|       neatkarības_notikums8 = Pievienojas [[Dienvidslāvija]]i
|         neatkarības_datums8 = {{dat|1918|12|1}}
|       neatkarības_notikums9 = Neatkarība
|         neatkarības_datums9 = {{dat|1991|6|25}}
|          iestāšanāsESdatums = {{Dat|2013|7|1|N}}
|                 platība_km2 = 56,542
|               platība_rangs = 126.
|              procenti_ūdens = 0,2
|          iedzīvotāju_skaits =  3 855 641
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 128.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 81
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 109.
|                      valūta = [[eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                     IKP_PPP = $66,708 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 68.
|          IKP_PPP_per_capita = $18 800
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 45
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.850
|                    HDI_gads = 2005
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 47.
|                        Gini = 29
|                   Gini_gads = 2005
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.hr]]
|              tālsarunu_kods = 385
|                    piezīme1 = [[Istrija|Istrijā]] arī [[itāļu valoda]] un citas minoritāšu valodas atsevišķos reģionos.
|                iso_kods_num = 191
|              iso_kods_alfa2 = HR
|              iso_kods_alfa3 = HRV
}}'''Horvātijas Republika''' ({{val|hr|Republika Hrvatska}}) ir valsts [[Eiropa|Eiropā]], [[Balkānu pussala|Balkānu reģionā]], tās galvaspilsēta ir [[Zagreba]]. Tā robežojas ar [[Slovēnija|Slovēniju]] un [[Ungārija|Ungāriju]] ziemeļos, [[Serbija|Serbiju]] ziemeļaustrumos, [[Bosnija un Hercegovina|Bosniju un Hercegovinu]] austrumos, [[Melnkalne|Melnkalni]] dienvidaustrumos un [[Adrijas jūra|Adrijas jūru]] dienvidos.
{{Dat|2007|10|17}} Horvātija tika ievēlēta par [[ANO Drošības padome]]s biedru uz [[2008. gads|2008]]. un 2009. gadu. Kopš 2009. gada 1. aprīļa Horvātija ir [[NATO]] dalībvalsts. 2011. gada 9. decembrī Horvātija un [[Eiropas Savienība]] parakstīja pievienošanās līgumu un 2013. gada 1. jūlijā tā kļuva par 28. [[Eiropas Savienība]]s dalībvalsti, un no 2023. gada Horvātija ir viena no Eirozonas valstīm.

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = MiG-25
|attēls               = Mig-25.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Padomju Savienība|PSRS]]
|ražotājs             = PSRS
|dizaineris           = Mikojana un Gureviča konstruktoru birojs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1964|03|06}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = PSRS
[[Krievija]]
[[Alžīrija]]
[[Sīrija]]
[[Turkmenistāna]]
|ražošanā             = 1964-1984
|skaits               = 1186
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = [[MiG-31]]
}}
'''''Mikoyan-Gurevich'' MiG-25''' ({{val|ru|Микоян и Гуревич МиГ-25}}) ([[NATO]] pārskata nosaukums: ''Foxbat'') ir augstas [[Virsskaņas ātrums|virsskaņas]] [[Pārtvērējiznīcinātājs|pārtvērējs]] un [[izlūk-bumbvedējs]], kas bija viens no visu laiku visātrākajiem [[Karš|militārajiem]] [[Lidaparāts|lidaparātiem]]. [[Padomju Savienība]]s inženieru Mikojana un Gureviča biroja radītais pirmais [[prototips]] pirmoreiz pacēlās gaisā 1964. gadā, bet ekspluatācijā nodots 1970. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavības anatomija
| operators =
| attēls = AnatomyMurder2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Lī Remika]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Arturs O'Konels]]
* [[Īva Ārdena]]
* [[Ketrina Krosbija|Ketrina Grānta]]
* [[Džordžs Skots]]
| mūzika = [[Djūks Elingtons]]
| oriģinālnos = ''Anatomy of a Murder''
| studija = ''Carlyle Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1959|7|2}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavības anatomija"''' ({{Val|en|Anatomy of a Murder}}) ir 1959. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Lī Remika]], [[Bens Gazara]], [[Arturs O'Konels]], [[Īva Ārdena]], [[Ketrina Krosbija|Ketrina Grānta]] un [[Džordžs Skots]]. Filma ir balstīta uz Džona Volkera 1958. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rio 2
| attēls                   = Rio 2 Poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rio 2''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, muzikāla filma, ģimenes filma
| režisors                 = [[Karloss Saldana]]
| producents               =
* [[Brūss Andersons]]
* [[Džons S. Donkins]]
| scenārija autors         =
* [[Dons Raimers]]
* [[Karloss Kotkins]]
* [[Dženija Biksa]]
* [[Joni Brenners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Žemēns Klementss]]
* [[Kristīna Čenoveta]]
* [[Bruno Marss]]
* [[Džordžs Lopess]]
* [[Treisijs Morgans]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue Sky Studios]]''
* ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|20|Pasaules pirmizrāde|2014|4|11|ASV|2014|4|18|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rio-2-2014|title=Rio 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 4, 2018|archive-date={{dat|2020|04|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200408043208/https://www.bbfc.co.uk/releases/rio-2-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|103 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rio2.htm|title=Rio 2 (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|500,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Rio (filma)|Rio]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rio 2"''' ({{val|en|Rio 2}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Karloss Saldana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|20||bez}}. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Žemēns Klementss]], [[Kristīna Čenoveta]], [[Bruno Mars]], [[Džordžs Lopess]], [[Treisijs Morgans]] un [[Leslija Manna]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palea-Epidaura
 | official_name            = {{gree|Παλαιά Επίδαυρος}}
 | settlement_type          = ciemats
 | image_skyline            = Palea-Epidavros.jpg
 | image_caption            = Palea-Epidaura
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Nome
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = ap 1600. gadu p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 29.404
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1932
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37| latm = 38| lats =  | latNS = N
 | longd = 23| longm = 9| longs = 36| longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 11
 | website                  =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | footnotes                =
}}
'''Palea-Epidaura''' ({{val-el|Παλαιά Επίδαυρος}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]], [[Argolīdas nome|Argolīdas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsā]]. Izvietojusies [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Saroniks|Saronika līča]] piekrastē, 34 km. uz rietumiem no [[Nauplija]]s pilsētas. Neliela osta un apkārt esošās pludmales (Kalamaki, Vagionia u.c.) padara to par [[kūrortpilsēta|kūrortpilsētu]]. Palea-Epidaura atrodas senās Epidauras pilsētas teritorijā, apmēram 13 km. no Asklēpija kulta centra, kas mūsdienās tiek saukts par [[Epidaura|Epidauru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stipa joannis kz01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Stipa joannis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Stipa
| ģints_lv = Kaviļas
| binomial = Stipa
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kaviļas''' ({{val|la|Stipa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 300 daudzgadīgu [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas. Savvaļā sugas ir sastopamas daudzviet [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]], kā arī tropu kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60437381-2|title=Stipa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-12|language=en}}</ref>

sentences: Terminu '''135''' (ISO 1007) 1934. gadā ieviesa [[Kodak]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.brownie-camera.com/film.shtml |title=The History of Kodak Roll Films |accessdate=2009-02-08}}</ref> 35 mm platas fotogrāfijām paredzētas filmas apzīmēšanai. Šis formāts strauji kļuva populārs, un 60. gadu beigās tas, apsteidzot [[120 filma|120]] formātu, kļuva par populārāko filmu formātu. Par spīti konkurencei ar citiem formātiem — 828, 126, 110 un [[APS]], šis ir populārākais filmas formāts arī mūsdienās.

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas krasti]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]
[[Kategorija:Vilksa Zeme]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| nosaukums =
| attēls = KalninisDobilas.JPG
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium montanum
| suga_lv = Kalnu āboliņš
| binomial = Trifolium montanum (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Kalnu āboliņš''' (''Trifolium montanum'') ir daudzgadīgs [[āboliņi|āboliņu ģints]] lakstaugs. Eiropā plaši izplatīta suga. Latvijā bieži sastopams visā teritorijā.<ref name=daba>[https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-montanum-l/ Kalnu āboliņš Trifolium montanum L.] Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.03.</ref>

sentences:
puķes]] {{commons|Spring|Pavasaris}}
'''Pavasaris''' ir pārejas [[gadalaiki|gadalaiks]] no [[ziema]]s uz [[vasara|vasaru]]. Šis gadalaiks ir laiks, kad daba pamostas un atdzīvojas no ziemas bargā sala. Laiku, kad atmodušies augi sāk ziedēt sauc par ziedoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | title= Ziedonis | publisher= Tēzaurs | accessdate= 2015. gada 24. augustā | language= latviski | archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | archivedate= 2013. gada 26. februāris }}</ref> Astronomiskais pavasaris [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] sākas pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]) un ilgst līdz [[21. jūnijs|21. jūnijam]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lūcijs Kornēlijs Sulla
| vārds_orģ           = Lucius Cornelius Sulla
| attēls              =  Sulla Glyptothek Munich 309.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas impērija]]s [[Romas imperators|imperators]]
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Gaius Servilius Geminus]]
| pēctecis            =
| dzim_dati           = 138. p.m.e.
| dzim_vieta          = [[Roma]]
({{ITA}})
| mir_dati            = 78. p.m.e.
| mir_vieta           =
({{ITA}})
| tautība             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = pagānisms
| piezīmes            =
}}
'''Lūcijs Kornēlijs Sulla''' ({{val|la|Lucius Cornelius Sulla}}) bija [[Senā Roma|Romas]] karavadonis un valstsvīrs. Divas reizes bijis [[konsuls (Roma)|Romas konsuls]] un vienreiz — [[diktators (Roma)|diktators]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Vasīlijs Ignatenko
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1961
 |    dz_mēnesis = 03
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{flaga|Baltkrievijas PSR}} [[Brahinas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], [[Baltkrievijas PSR]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1986
 |     m_mēnesis = 05
 |       m_diena = 13
 |       m_vieta = {{flaga|Krievijas PFSR}} [[Maskava]], [[Krievijas PFSR]]
 |  dzīves_vieta = {{flaga|Ukrainas PSR}} [[Pripjata]], [[Ukrainas PSR]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[ugunsdzēsējs]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Ludmila Ignatenko
 |         bērni = Natālija Ignatenko
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zivis
| abbreviation = Psc
| name_latin = Pisces
| RA = 1
| dec = +15
| areatotal = 889
| arearank = 14. vieta
| numbermainstars = 21
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = [[η Psc]]
| starmagnitude = 3.6
| neareststarname =Van Mānena zvaigzne
| stardistance = 14.1
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = Piscīdas
| bordering = [[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
| r_latvija =rudenī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tarass Ševčenko
|         vārds_orig = ''Тарас Шевченко''
|             attēls = Taras Shevchenko selfportrait oil 1840.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tarasa Ševčenko pašportrets (1840)
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1814
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = Morincu ciems, [[Kijivas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Čerkasu apgabals]], {{UKR}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1861
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Taras Shevchenko’s signature.gif
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mākslinieks
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1840—1861
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums "Kobzars" (''Кобзар'', 1840)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cirkulis
| abbreviation = Cir
| name_latin = Circinus
| RA = 15
| dec = −60
| areatotal = 93
| arearank = 85. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cir''
| starmagnitude = 3,2
| neareststarname = ''α Cir''
| stardistance = 53,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Daugavas pietekas]]
[[Kategorija:Aizkraukles novada upes]]
[[Kategorija:Aizkraukle]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Leģenda
| attēls = Legend 2015 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Legend''
| žanrs = Biogrāfiska filma, trilleris, kriminālfilma
| režisors = [[Braiens Helgelends]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Kriss Klārks]]
* [[Kventins Kērtiss]]
* [[Braiens Olivers]]
| scenārija autors = Braiens Helgelends
| galvenajās lomās = * [[Toms Hārdijs]]
* [[Emīlija Brauninga]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Kārters Bulvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2015|9|9||bez}}
| ilgums = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/legend-2015|title=Legend|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2019|09|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190913090639/https://bbfc.co.uk/releases/legend-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20-25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=legend16.htm|title=Legend (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Leģenda"''' ({{val|en|Legend}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfisks krimināltrilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Braiens Helgelends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Emīlija Brauninga]], [[Deivids Tjūliss]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|9||bez}}.

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Rubika Kubs
| attēls =
| citi nosaukumi = Burvju kubs
| izgudrotājs = [[Ernē Rubiks]]
| valsts = [[Ungārija]]
| kompānija = ''[[Ideal Toy Company|Ideal Toys]]''
| mājaslapa = http://www.rubiks.com/
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
[[Kategorija:Rāpuļi| ]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Rāpuļi]]

sentences:
uz ķekara]]
'''Avene''' ir ēdams [[auglis]] daudzām [[rožu dzimta]]s [[kazenes|aveņu ģints]] (''Rubus'') augu sugām, no kurām lielākā daļa pieder pie ''Idaeobatus'' apakšģints. Nosaukums attiecas arī uz pašiem augiem. Avenes ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgas]], ar apakšdaļā koksnainiem [[stumbrs|stumbriem]]. Pasaules aveņu kopprodukcija 2020. gadā bija 895 771 tonna, un [[Krievija]] ar 20% no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja, kurai sekoja [[Serbija]] un [[Polija]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fao.org/faostat/en/#search/raspberries|title=FAOSTAT|website=www.fao.org|access-date=2022-05-02}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Afra 011.jpg
| att_nosaukums = [[Labradoras retrīvers]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis lupus
| suga_lv =Pelēkais vilks
| pasuga =Canis lupus familiaris
| pasuga_lv =Suns
| binomial =Canis lupus familiaris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| sinonīmi=
* ''Canis familiaris''
* ''Canis familiaris domesticus''
| kategorijas =nē
}}
'''Suns''' jeb '''mājas suns''' (''Canis lupus familiaris'') ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') plēsējs, kas ir viena no [[pelēkais vilks|pelēkā vilka]] (''Canis lupus'') pasugām.

sentences:
[[File:Zubin Mehta at NCPA.jpg|thumb|Diriģents [[Zubins Meta]]]]
'''Diriģēšana''' ir lielākam [[izpildītājs|izpildītāju]] skaitam rakstītu [[skaņdarbs|skaņdarbu]] iestudēšana un tā atskaņojuma vadīšana. Diriģenti parasti ir [[orķestris|orķestriem]], [[koris|koriem]], koncertgrupām un citiem muzikālajiem ansambļiem.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Jaunbērzes pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Bābs
 |    vārds_orig = {{ara|باب}}
 |        attēls = Siyyid Mírzá 'Alí-Muhammad Shirazi.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1819
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Peace Flag of Fath Ali Shah (with sword).svg}} [[Šīrāza]], [[Kadžaru Irāna]] (tagad {{IRN}})
 |        m_gads = 1850
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{nobr|{{flagicon image|Amir Kabir Flag.svg}} [[Tebrīza]], [[Kadžaru Irāna]] (tagad {{IRN}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Barbara Juliāna fon Krīdenere
|     vārds_orig = ''Barbara Juliane von Krüdener''
|         attēls = La Baronne Julie Krüdener.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1824
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Karsubazara, [[Krievijas Impērija]]
(tagad Belogorska, {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mistiķe, rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]], Anna Ulrika fon Miniha
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common_Hoopoe_(Upupa_epops)_Photograph_by_Shantanu_Kuveskar.jpg
 | att_nosaukums = [[Pupuķis]] (''Upupa epops'')
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Upupidae
 |     dzimta_lv = Pupuķu dzimta
 |      dzimta_r = Pupuķi
 |         ģints = Upupa
 |      ģints_lv = Pupuķi
 |      binomial = Upupa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{uzraksts|orange|[[Pupuķis]] sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{uzraksts|blue|Pupuķis sastopams ziemošanas sezonā}}
{{uzraksts|green|Pupuķis sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{uzraksts|#66FF00|[[Āfrikas pupuķis]] sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{uzraksts|#444C38|[[Madagaskaras pupuķis]] sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name =Jūlija Hāgena-Švarca
 |       name_orig = ''Julie Hagen-Schwarz''
 |           image = Autoportree (õlgkübaraga), Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz, TKM TR 5023 M 829.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pašportrets
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1824|10|27}}
 |        location =
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1902|10|20|1824|10|27}}
 |      deathplace = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         dzimums = S
 |         website =
}}
'''Jūlija Vilhelmīne Hāgena-Švarca''' ({{val|de|Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz}}; dzimusi {{dat|1824|10|27}}, mirusi {{dat|1902|10|20}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[gleznotāja]].<ref name="postimees">{{Tīmekļa atsauce|last1=Reinart|first1=Heili|title=Tunnustatuim naiskunstnik meie maal – tartlanna Julie von Hagen-Schwarzi kunstile ja armastusele pühendatud elu|url=https://sobranna.postimees.ee/4203735/tunnustatuim-naiskunstnik-meie-maal-tartlanna-julie-von-hagen-schwarzi-kunstile-ja-armastusele-puhendatud-elu|website=postimees.ee|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences: '''13. septembris''' ir gada 256. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (257. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 109 dienas.

sentences: '''Maija un Paija''' ir [[Anna Brigadere|Annas Brigaderes]] pasaku luga. Luga uzrakstīta 1921. gadā, bet pirmo reizi iestudēta 1922. gadā. Lugā pretstatītas bārenīte Maija un viņas ļaunās pamātes īstā meita Paija. Audžumāsas nonāk [[veļi|veļu valstībā]], kur viņām jāpārvar dažādi šķēršļi, atklājot sava rakstura labās un sliktās īpašības. Meiteņu darbus novērtē [[Laima]].

sentences: '''RISC''' (no {{val-en|'''R'''educed '''I'''nstruction '''S'''et '''C'''omputer}} - "samazinātas instrukciju kopas dators" jeb ''Reduced Instruction Set Computing'') ir [[centrālais procesors|centrālā procesora]] izveides filozofija, kuras pamatā ir samazināts instrukciju skaits, un šo instrukciju izpildes laiks ir īss.

sentences: '''Akermanas konvencija''' parakstīta 1826. gada 25. septembrī [[Bilhoroda-Dņistrovska|Akermanā]], starp [[Krievijas Impērija|Krievijas]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu impērijām]], ar kuru osmaņi piekāpās Krievijas ultimātam attiecībā uz pareizticīgo provinču [[Serbijas kņaziste|Serbijas]], [[Valahija]]s un [[Moldāvija]]s īpašo stāvokli.

sentences:
{{Infobox tvseason
| season_name     = "Jauniņā"
| bgcolour        = #008AA7
| fgcolour        = #FFFFFF
| image           =
| caption         = Pirmās sezonas DVD
| show_name       = "[[Jauniņā]]"
| dvd_release_date=
| dvd_format      =
| country         = {{USA}}
| network         = ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]''
| first_aired     = {{dat|2011|9|20|N|bez}}
| last_aired      = {{dat|2012|5|8|N|bez}}
| num_episodes    = 24
| prev_season     =
| next_season     = [[Jauniņā (otrā sezona)|Otrā sezona]]
}}
Seriāla '''"[[Jauniņā]]"''' (''New Girl'') '''pirmā sezona''' tiek pārraidīta televīzijas kanālā ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'' no {{dat|2011|9|20|ģ|bez}}. Pirmajā sezonā tika iekļautas 24 sērijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{Personas infokaste
| vārds = Kārlis Rotermunds
| vārds_orig = ''Carl Rottermund''
| attēls = Grabstein_Carl_(Karl)_Rottermund.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Kārļa Rotermunda kaps Magdeburgā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 23
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 23
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Magdeburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[teologs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Nils Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Kārlis Nikolajs Emanuels Rotermunds''' ({{val|de|Carl Nicolaus Emanuel Rottermund}}; dzimis {{dat|1847|12|23}}, miris {{dat|1925|2|23}}) bija [[Liepāja|Liepājā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterticība|luterāņu]] mācītājs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences: '''Pusaudzība''' ir [[cilvēks|cilvēka]] dzīves posms starp [[bērnība|bērnību]] un [[jaunība|jaunību]]. Šis periods parasti ir no 11 līdz 16 gadu vecumam. Par tā sākumu parasti uzskata [[pubertāte]]s iestāšanos, tomēr fiziskās, psiholoģiskās un kultūras izpausmes var sākties arī agrāk un beigties vēlāk. Šajā dzīves posmā esošos cilvēkus mēdz dēvēt par pusaudžiem, arī par tīņiem.

sentences: '''Tanganjikas Republika''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Republic of Tanganyika'') bija [[valsts]] bijušajā britu [[Tanganjika (mandāts)|Tanganjikas mandātas]] teritorijā, kas pastāvēja no 1961. līdz 1964. gadam. Agrāk no 1885. līdz 1919. gadam tā bija daļa no [[Vācijas Austrumāfrika]]s, tagad — kontinentālā [[Tanzānija]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1898
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|08|25}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komisārs]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1918—1937
|          valsts = {{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
[[Viskrievijas Ārkārtas komisija|čeka]]—[[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|GPU]]—[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|OGPU]]—[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|NKVD]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Poļu—padomju karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Alfrēds Augulis.jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Štūbajas Alpi
|attēls                 = A_magnificent_view_at_the_Schrankogel_3497_m_just_before_we_reached_Vordere_Sulztalalm_1900_m_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šrankogels
| map = Karte Stubaier Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.083333 | latNS  = N
| longd = 11.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cukerhitls]]
|augstums               = 3 507
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs
| native_name         = ''Nacionalinis Mikalojaus Konstantino Čiurlionio dailės muziejus''
| image               = M._K._Ciurlionis_National_Art_Museum_(2018).jpg
| imagesize           =
| caption             =
| alt                 =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| map_label = Čurļoņa mākslas muzejs
| latd  = 54.900278 | latNS  = N
| longd = 23.911944 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1921. gads
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Centra seņūnija}}
| type                = [[Mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{url|http://www.ciurlionis.lt/}}
| embedded            =
}}

sentences: '''Taksonomija''' ({{val|grc|ταξινομία}}, no ''τάξις'' (''taxis'') — 'izvietojums noteiktā kārtībā' un ''-νομία'' (''nomia'') — 'likums') nodarbojas ar dzīvo [[organismu klasifikācija]]s metodoloģiju.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai 1.daļa|last=Sausiņa|first=Līga|isbn=978-9984-40-685-5|pages=50}}</ref> Tās uzdevums ir sadalīt dzīvos organismus grupās — [[taksons|taksonos]] un izvietot tās tādā kārtībā, kas atspoguļo to [[hierarhija|hierarhiju]] (no vienkāršākajiem līdz sarežģītākajiem) un radniecības pakāpi ([[Suga|sugu]], [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]], [[Dzimta (bioloģija)|dzimtu]] utt. līmenī), pamatojoties uz savstarpējās līdzības pakāpi. Ir vairākas metodes, kas nosaka organismu grupas relatīvo stāvokli kopējā sistēmā. Filoģenētiskā metode nosaka radniecīgās saites ar [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] un [[paleontoloģija]]s palīdzību. Ģenētiskā metode nosaka radniecības pakāpi, salīdzinot organismu [[DNS]] ģenētiskā līmenī. Vēl ir kladistiskā u.c. metodes.

sentences:
{{līdzīgs|OKTA}}
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
'''Sauszemes transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības obligātā apdrošināšana''' jeb '''OCTA''' ir obligāta visiem transporta veidiem, kuri piedalās ceļu satiksmē.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Latvijas Universitātes Botāniskā dārza augu kultūru laboratorijas ēka.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktozes trīsdimensiju struktūrformula

Laktozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = piena cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,30
|              blīvums = 1525
|  kušanas temperatūra = 202,8 °C
| viršanas temperatūra = 668,9 °C<ref name="Sigma-Aldrich">[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?lang=en&N4=17814|FLUKA&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&F=SPEC Lactose Ph Eur, anhydrous] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110716071447/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?lang=en&N4=17814%7CFLUKA&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&F=SPEC |date={{dat|2011|07|16||bez}} }} {{en ikona}}. Sigma-Aldrich.</ref>
| šķīdība ūdenī        = 18,9049 g uz 100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
[[File:Pinochet de Civil.jpg|thumb|[[Augusto Pinočets]], diktators]]
'''Diktators''' ({{Val|la|dictāre}} - teikt, diktēt, dot priekšrakstus) ir cilvēks, kurš uzspiež savu gribu citiem un nodibina [[diktatūra|diktatūru]]. Amatpersona, kuras rokās ir visa vara valstī.

sentences: '''Austrālāzija''' ir termins, ko dažkārt izmanto, lai apzīmētu [[Okeānija]]s reģionu, kas iekļauj [[Austrālija|Austrāliju]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]], [[Jaungvineja|Jaungvineju]] un tuvākās salas [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] ([[Ašmora un Kartjē Salas]], [[Austrumtimora]], [[Ziemsvētku Sala]], [[Kokosu (Kīlinga) Salas]], [[Norfolka (sala)|Norfolka]]). Terminu ieviesa [[Šarls de Bross]] ''(Charles de Brosses)'' 1756.g. publicētajā darbā ''Histoire des navigations aux terres australes''. Nosaukums ir atvasināts no [[latīņu valoda]]s un nozīmē "dienvidos no [[Āzija]]s".

sentences: '''Militārie un paramilitārie formējumi''' ir legālas militarizētas vienības, kuras neietilpst regulārās [[Armija (bruņotie spēki)|armijas]] sastāvā.

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Puto sala
|attēls              = Île de Puteaux 004.JPG
|attēla paraksts     = Puto salas ziemeļrietumu daļa
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Parīze#Francija
|mark                = Red pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums = ''Île de Puteaux''
|izvietojums         = [[Sēna]]
|arhipelāgs          =
|latd=48|latm=52|lats=53|latNS=N |longd=2|longm=14|longs=58|longEW=E
|platība             =
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Francija
|valsts adm vienības tips = Reģions, Departaments
|valsts adm vienība       = [[Ildefransa]], [[Odesēna]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{Pārvietot|Eižens III}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Eugenijs III
| vārds_orģ           =''Beatus Eugenius III''
(''Bernardo dei Paganelli di Montemagno'')
| attēls              =B_Eugen_III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =[[Romas pāvests]]
| term_sākums         ={{dat|1145|02|15|N}}
| term_beigas         ={{dat|1153|07|08|N}}
| priekštecis         =[[Lūcijs II]]
| pēctecis            =[[Anastasijs IV]]
| dzim_dati           =???
| dzim_vieta          =[[Piza]],  [[Pizas republika]]
(tagad {{ITA}})
| mir_dati            ={{dat|1153|07|08|N}}
| mir_vieta           =[[Tivoli]],  [[Pāvesta valsts]]
(tagad {{ITA}})
| tautība             =[[itālis]]
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aglona
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Aglona Basilica.jpg
| image_caption = [[Aglonas bazilika]]
| pushpin_map = Latvija#Aglonas novads
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2 = [[Aglonas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 3,87
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=475 |title=Informācija par objektu: Aglona |accessdate={{dat|2018|03|02||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total = 841
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 07
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 01
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 145
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5304 Aglona
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''McGrath''''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Pīls''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Iliņi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Iliņu dzirnavas.JPG
| image_caption            = Iliņu dzirnavas
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ģibuļu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,356
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3068&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =15  | lats =58  | latNS =N
| longd =22  | longm =20  | longs =9  | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 32
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Švehata
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Schwechat
| attēls            = Schwechat_Helenental.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Švehata Helēnentālē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Pie [[Šepfls|Šepfla]] kalna [[Vīnervalde|Vīnervaldē]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=44 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 62
| iztekas_augstums  = 750
| ietekas_augstums  = 168
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1181,5
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nokia Bell Labs''
| native_name      =
| logo             = Nokia Bell Labs 2023.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Attēls:Nokia Bell Labs Murray Hill, NJ.jpg
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1925. gadā (kā ''Bell Telephone Laboratories, Inc.'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = ''Murray Hill'', [[Ņūdžersija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Markuss Veldons
| industry         = [[telesakari]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = [[AT&T Corporation|AT&T]] (1925–96)
[[Western Electric]] (1925–83)
[[Lucent]] (1996–2006)
[[Alcatel-Lucent]] (2006–16)
''[[Nokia]]'' ({{FIN}}) (2016–tagad) ,
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.bell-labs.com}}
}}

sentences:
ģenerālmajora apkakles zīmotne uz parādes militārā tērpa (no 2002).]]
'''Ģenerālmajors''' (no {{val-la|maior generalis}} — ‘galvenais majors’) ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm. Dažās valstīs tam atbilst divīzijas ģenerāļa dienesta pakāpe.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Gordons Leings
|     vārds_orig = ''Alexander Gordon Laing''
|         attēls = Alexander Gordon Laing.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Aravana]], [[Tombuktu]]<br />(mūsdienās [[Mali]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nestors Henko
|     vārds_orig = ''Нестор Карлович Генко''
|         attēls = Нестор Генко 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Tadaiķi|Tadaiķu muiža]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Bunkas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Mentona]], [[Piejūras Alpi]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mežkopis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Gnaphalium munsiari.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Gnaphalium munsiari''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Gnaphalium
| ģints_lv = Zaķpēdiņas
| binomial = Gnaphalium
| sinonīmi =
}}'''Zaķpēdiņas''' ({{Val-la|Gnaphalium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropiskā josla|subtropiskajā joslā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325908-2|title=Gnaphalium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Weißkopfruderente_Oxyura_leucocephala_050324_Ausschnitt.jpg
|  att_nosaukums = [[Baltgalvas zilknābis]] (''Oxyura leucocephala'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Oxyurinae
| apakšdzimta_lv = Zilknābju apakšdzimta
| ģints = Oxyura
| ģints_lv =Zilknābji
|       binomial = Oxyura <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1828)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences: '''Rūjienas muiža''' ({{val|de|Rujen-Großhof}}) bija [[pilsmuiža]], kura atradās pie stratēģiski nozīmīga ceļa, kas veda no [[Vīlandes pils]] uz [[Burtnieki]]em, un tajā parasti apmetās [[Livonijas ordeņa mestri]] un citi ceļotāji.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = ''Flashline'' Marsa arktiskā pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Flashline Mars Arctic Research Station''
| attēls               = FMARS and Infrastructure on July 17, 2013..JPG
| paraksts             = FMARS stacijas dzīvojamais modulis un palīgiekārtas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| map_label                = FMARS
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = [[File:FlagOfMars-OriginalColors.svg|22px]] [[Marsa Biedrība]]
| latd=75| latm=25| lats=53| latNS=N
| longd=89| longm=49| longs=24| longEW=W
| novietojums          = {{CAN}}
{{CA-NU}}
[[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2000
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               = 2017
| slēgta_piezīme       = (iekonservēta)
| pieder               = [[File:FlagOfMars-OriginalColors.svg|22px]] [[Marsa Biedrība]]
| pers_vasara          = 5-7
| pers_ziema           =
| augstums             = 230
| vid_t                = -17
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            = fmars.marssociety.org
}}
'''''Flashline'' Marsa arktiskā pētniecības stacija''' ({{val|en|Flashline Mars Arctic Research Station}}, FMARS) bija starptautiska privāta sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] Kanādas [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://fmars.marssociety.org/about-the-fmars/ ABOUT THE FMARS]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devona]]s salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]], [[Hotona triecienkrāteris|Hotona triecienkrātera]] ziemeļrietumu malā. Stacija izveidota kā centrālais elements, lai atbalstītu paralēlus pētījumus par tehnoloģijām, stratēģijām, arhitektūras dizainu un cilvēka faktoriem, kas saistīti ar cilvēku misijām uz [[Marss (planēta)|Marsu]]. Stacija pieder [[Marsa Biedrība]]i — pasaulē lielākajai un ietekmīgākajai privātajai organizācijai, kas nodarbojas ar Marsa planētas klātienes pētniecības un kolonizēšanas iespēju izpēti.<ref>[https://www.marssociety.org/about/ About the Mars Society]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences: '''Neatkarīgais politiķis''', arī '''bezpartejisks''', ir [[persona]], kas neietilpst nevienā [[politiskā partija|politiskajā partijā]], nav [[lojalitāte|lojāla]] vai [[saistības|saistīta]] ar kādu no tām. Neatkarīgie politiķi izvēlas [[kandidēšana|kandidēt]] vai pārstāvēt sevi. Šāda pieeja dod viņiem lielāku brīvību un autonomiju savās politiskajās nostājās un lēmumos. Neatkarīgie politiķi var būt dažādu [[politiskā ideoloģija|politisko ideoloģiju]] piekritēji, un viņi piedalās [[vēlēšanas|vēlēšanās]] vai pilda amata pienākumus bez formālās partijas atbalsta. Šādi politiķi ir gadījumos, kad viņiem rodas nesaskaņas partijas iekšienē un viņi no partijas atdalās, vai arī situācijās, kad persona ir īpaši populāra, kas ļauj vēlētājiem piedāvāt jaunu un neatkarīgu skatījumu. Neatkarīgie politiķi bieži uzstājas ar ideju, kas balstās uz personīgo pārliecību un iedzīvotāju interesēm, nevis partiju programmām.

sentences: '''Pundurtrusis''' ir [[mājas trusis]], kas pieder trušu [[Šķirne|šķirņu]] grupai, kurai raksturīgs mazs izmērs (svars līdz 1,6 kg, ķermeņa garums līdz 26 cm),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/pundurtrusis|title=pundurtrusis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> vai arī trusis, kuram ir [[Punduris|pundura]] gēns.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hu|first=Dou|date=2014|title=Identification and analysis of the dwarf mutation in domestic rabbits|url=https://stud.epsilon.slu.se/6908/11/hu_d_140622.pdf|journal=Swedish University of Agricultural Sciences, Faculty of Veterinary Medicine and Animal Science|publication-place=Uppsala}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viļakas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10209496
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Uhuds
| Photo                = Mount_Uhud.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = Uhuds
| karte                = Saūda Arābija#Āzija
| reljefs = jā
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=24|latm=31|lats=23|latNS=N
| longd=39|longm=36|longs=58|longEW=E
| Augstums         = 1077
| Relatīvais_augstums  = 377
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Saūda Arābija|Medīna}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Grid Solutions Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Nokia]]''
| successor        =
| foundation       = 1990. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tampere]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektroiekārtu ražošana
| products         = elektropārvades iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[General Electric]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Grid Solutions Oy''''' (agrākie nosaukumi '''''Alstom Grid''''', '''''Nokia Kondensaattorit''''') ir [[Somija|Somijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo elektropārvades iekārtas. Uzņēmums pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumam ''Grid Solutions'', kas ietilpst grupā ''[[General Electric]]'' (''GE''). Galvenais birojs atrodas [[Tampere|Tamperē]]. Dibināts 1990. gadā, atdaloties no ''[[Nokia]]''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ruslans Stefančuks
| vārds_orģ = ''Руслан Олексійович Стефанчук''
| attēls = Ruslan_Stefanchuk_podium_(cropped).jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ukrainas Augstākās Radas 15. priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|2021|10|8}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 = Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētāja pirmais vietnieks
| term_sākums2 = {{dat|2019|8|29}}
| term_beigas2 = {{dat|2021|10|8}}
| prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|20}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ternopiļa|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = jurists, advokāts
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Ruslans Stefančuks''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Руслан Олексійович Стефанчук''; dzimis 1975. gada 29. oktobrī [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, valstsvīrs, tiesību zinātņu doktors, profesors. [[Augstākā Rada|Ukrainas Augstākās Radas]] priekšsēdētājs kopš 2021. gada 8. oktobra.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2021/10/8/7309821/|title=Стефанчука избрали спикером Рады|website=Украинская правда|access-date=2024-03-29|language=ru}}</ref> Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes loceklis kopš 2021. gada 14. oktobra. Ukrainas Nacionālās juridisko zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (akadēmiķis). Nodarbojies arī ar [[Advokatūra|advokatūru]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-lizīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H14N2O2
|molmasa=146,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=224 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=9,74
}}
'''Lizīns''' ('''''Lys''''', 2,6-diaminoheksānskābe, ''d''-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

sentences:
mācās [[franču valoda|franču valodu]] ]]
'''Svešvaloda''' (arī '''otrā valoda''') ir jebkura [[valoda]], ko cilvēks apguvis pēc [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]]. Tā var būt valoda, kuru cilvēks aktīvi apguvis, vai arī apguvis pasīvi vienkārši atrodoties attiecās valodas vidē.

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| image                 = Sankt-Michaelis-Kirche Hamburg.jpg
| image_size            =
| caption               =
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 53.548333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 9.978889 | longm =  | longs =  | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1647
| year_completed        = 1669/1786/1912
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 132 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Hamburgas Svētā Miķeļa baznīca''' ({{val|de|St. Michaelis zu Hamburg}}) ir jaunākā no piecām [[Hamburga]]s centra baznīcām. Hamburgieši to sauc vienkārši par [[Miķelis|Miķeli]] (''Michel'').

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
{{citas nozīmes|valdības politiku|rusifikācija|rusifikācija}}
 "Uzbrukums" (''Hyökkäys''), kurā Somijas pārkrievošana attēlota kā somu tautasmeitai uzbrūkošs krievu divgalvainais ērglis, kas plēš viņas likumu grāmatu]]
'''Pārkrievošana''', '''krieviskošana''' jeb '''rusifikācija''' (no {{val|la|russi}} — 'krievi' un ''fico'' — 'taisu') ir [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]] īstenota valdības politika valsts mazākumtautību iedzīvotāju [[Asimilācija (socioloģija)|pārtautošanai]], mēģinot panākt to valodu un kultūru aizstāšanu ar [[krievu valoda|krievu valodu]] un [[krievu kultūra|krievu kultūru]]. Apzinātu un labprātīgu krievu valodas un kultūras pieņemšanu sauc par '''pārkrievošanos'''.

sentences: '''Padomju propaganda''' bija [[Komunisms|komunistiskās]] ideoloģijas, dzīvesveida un politikas valsts [[propaganda]]. Tā slavēja padomju iekārtu kā vislabāko sistēmu pasaulē un padomju [[Sociālisms|sociālisma]] priekšrocības salīdzinājumā [[Kapitālisms|kapitālismu]]. Tās pamatā bija [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ([[Staļinisms|staļinisma]]) ideoloģija, kā arī valsts varas un padomju partijas [[Padomju nomenklatūra|nomenklatūras]] pragmatiskās intereses un aktuālie mērķi.

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gandrīz kā mīlestība
| attēls                   = A Lot Like Love poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Lot Like Love''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Naidžels Kouls]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
| scenārija autors         = [[Kolins Patriks Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|4|21|Izraēla|2005|4|22|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005|title=A Lot Like Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414171311/http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lotlikelove.htm|title=A Lot Like Love (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gandrīz kā mīlestība"''' ({{val|en|A Lot Like Love}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Naidžels Kouls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|21||bez}} Izraēlā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Butuanas līcis
| attēls       = Plaza Beach.jpg
| paraksts     = Līča dienvidrietumu piekraste pie Karmenas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Boholas jūra]]
| plat_d= 9 | plat_m= 06 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 125| gar_m= 24 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 670
| platība_ha   =
| garums       = 23
| platums      = 36
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Butuana]]
}}
'''Butuanas līcis''' ({{val|fil|Look ng Butuan}}, {{val|en|Butuan Bay}}) ir [[Boholas jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas ziemeļaustrumu piekrastē. Pie ieejas ap {{nobr|36 km}} plats, iestiepjas sauszemē par {{nobr|23 km}}. Līcī ietek vairākas upes, lielākā no kurām ir [[Agusana]], kas novada uz līci Mindanao austrumdaļas ūdeņus. Līča krastos [[Ziemeļagusana]]s province un [[Butuana]]s neatkarīgā pilsēta Agusanas grīvā 8 km no līča krasta. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Kabadbarana]] un Buenavista. Intensīva kuģu satiksme un nozīmīgs zvejas rajons.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = GeoWorks
| logo             =
| caption          =
| type             = Kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1983. gads]]
| founder          =
| defunct          = 2003. vai 2004. gads
| location_city    = ''Emeryville'', [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Braiens Douertijs
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[operētājsistēma]]s ''[[GEOS (16 bitu operētājsistēma)|GEOS]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''GeoWorks''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[programmatūra]]s izstrādi. Dibināts 1983. gadā. Beidzis darbību 2000. gadu sākumā.

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Zemes tālizpētes pavadoņi]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = white/black
| name = Dīns Vinčesters
| first = "Pilot" (2005)
| last = "Carry On" (2020)
| image =
| series = "[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]"
| caption =
| occupation = Pārdabiskā mednieks
| portrayer = [[Džensens Eklss]]

Nikolajs Lātons-Džiustra (pirmstīņu)

Broks Kelijs un Dilans Everets (tīņu)

Ridžs Kanips (bērns)

Hanters Broču (zīdainis)

Čads Everets (vecākais)

| creator = Ēriks Kripke
| family =
[[Sems Vinčesters]] (jaunākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (jaunāks pusbrālis no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecāmāte, mirusi)

'''Emma''' (meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecāmāte, mirusi)
| significantother =
}}
'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Francija]]
|reģions = [[Normandija]]
|pilsēta =
|piens = govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = mīksts, maigs, krēmīgs
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Kamambērs''' ({{val|fr|Camembert}}) ir mīksts baltā pelējuma siers, kura dzimtene ir [[Normandija]] [[Francija|Francijā]]. Tas tiek gatavots no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] govs [[piens|piena]]. Kamambēram ir raksturīgas dažādas gatavības stadijas — tā vidū konsistence var būt no stingras līdz tekoši krēmīgai. Kamambēra gatavošanā tiek izmantota ''[[Penicillium camemberti]]'' [[Pelējums|pelējuma]] sēnīte, kas dod sieram tā raksturīgo izskatu un garšu. Siers ir krēmīgs, tam piemīt maigs niansēts aromāts, kas atgādina augļus un nedaudz sēnes, bet pēcgarša var būt izteiktāka — asa, sāļa, rūgtena, nedaudz atgādinot [[amonjaks|amonjaku]].<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref><ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/uzzini-vairak-par-sieru-un-siera-veidiem.php Uzzini vairāk par sieru un siera veidiem]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
s [[Armēņu kvartāls|armēņu kvartālā]]]]
'''Bibliotēkas kaķi''' ir pieradināti [[Kaķis|kaķi]], kas dzīvo publiskajās bibliotēkās visā pasaulē. Kaķu saistība ar bibliotēkām pastāv no viduslaikiem līdz mūsdienām, kur tie veikuši sākotnēji grauzēju iznīcināšanas, bet vēlāk arī labvēlīgas atmosfēras veidotāju funkcijas. Viņiem līdzīgus pienākumus funkcionālos objektos pilda kuģa kaķi, veikalu kaķi un lauksaimniecības objektu kaķi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Seksa video
| attēls                   = Sex Tape (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sex Tape''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džeiks Kasdans]]
| producents               =
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors         =
* [[Keita Andželo]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Nikolass Stollers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Robs Kordrijs]]
* [[Ellija Kempere]]
* [[Robs Lovs]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Media Rights Capital]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|18||bez}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sex-tape-2014|title=Sex Tape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 21, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322100126/http://www.bbfc.co.uk/releases/sex-tape-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sextape.htm|title=Sex Tape (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 21, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|126,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Seksa video"''' ({{val|en|Sex Tape}}) ir 2014. gada ASV komēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Kasdans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Džeisons Sīgels]], [[Robs Kordrijs]], [[Ellija Kempere]] un [[Robs Lovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|18||bez}}.

sentences: {{cita nozīme|kuģi|vācu rakstnieku|Teodors Štorms}}

sentences: {{Commonscat|Geography of Central America}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = California Clam Shrimp (Cyzicus californicus).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cyzicus californicus|Divvākčauļi}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| apakšklase =Phyllopoda
| apakšklase_lv =Lapkājvēži
| virskārta =Diplostraca
| virskārta_lv=Diplostraki
| kārta =Concostraca
| kārta_lv =Divvākčauļi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Spinicaudata|}}
* {{TaksoSaite|Cyclestherida|}}
* {{TaksoSaite|Laevicaudata|}}
| kategorijas =nē
| binomial=Concostraca
}}
'''Divvākčauļi''' jeb '''dubultčauļi,''' arī '''konhostraki''' (''Concostraca'') ir [[Žaunkājvēži|žaunkājvēžu]] klases kārta. Citi pētnieki tos attiecina uz [[lapkājvēži|lapkājvēžu]] kārtas apakškārtu. Divvākčauļu ķermeni apņem divvāku [[čaula]], kas arī devusi nosaukumu grupai, jo tie nedaudz atgādina [[gliemenes]]<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|243}}</ref>. Divvākčauļu [[Fosilijas|fosilās atliekas]] ir zināmas no [[Apakšdevons|apakšdevona]], un ir konstatētas ap 300 izmirušas sugas. Čaulu atliekas tiek izmantotas [[Ģeoloģija|ģeoloģijā]] slāņu stratigrāfiskā vecuma noteikšanai.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ilzeskalna kapela
| source         = https://www.panoramio.com/photo/33186100
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Jāuzlabo}}
{{noformējums+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Korporatīvā (vizuālā) identitāte''' ir elementu kopums, kur "vizuālie simboli ir ātrs un piesātināts veids, kā nodot sabiedrībai vienkāršu priekšstatu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tiem piemīt ievērojama emocionālā vērtība”.<ref name="fombrun">{{laikraksta atsauce|last1=Van Riel|first1=C.B.M.|last2=Fombrun|first2=C.J.|title=Essentials of corporate communication. Implementing practices for effective reputation management|page=63-105}}</ref> „Jau ilgus gadus organizācijas identitāte tiek pētīta un saistīta ar [[vizuālo elementu]] pētniecību”.<ref name="fombrun" />

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Coxiella burnetii 01.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Coxiellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Coxiella
| ģints_lv =
| suga =Coxiella burnetii
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Coxiella burnetii'''''  (arī ''Rickettsia buretii'') ir ļoti mazas [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] baktērijas. Ir ovālas, pleomorfas (morfoloģiski daudzveidīgas); izmēri 0,2-0,7 µm. Obligāti intracelulārie (iekššūnu) [[Parazīts|parazīti]]<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. Spēj veidot filtrējošās jeb L-formas.<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 221. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref>.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rubas Evaņģēliski luteriskā baznīca
| image                 = Rubas_lutheran_church.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_size              =
| position              = top
| map_type              = Latvija
| map_label = Rubas baznīca
| latd  = 56.396571567882 | latm  = | lats  = | latNS  = N
| longd = 22.557571248592 | longm = | longs = | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|LELB]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Saldus novads|Rubas pagasts}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = sagruvusi
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1818
| year_completed        = 1820
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Serbijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Flandrijas tūre
| current_event = 2021. gada Flandrijas tūre
| image         = [[Image:Ronde van Vlaanderen logo.png]]
| date          = Aprīļa sākums
| region        = {{vieta|Beļģija|Flandrija}}
| latviski      =
| localnames    = Ronde van Vlaanderen {{nl icon}}
| nickname      = De Ronde
Vlaanderens mooiste
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Klasikas piemineklis]]
| organiser     =
| director      =
| first         = 1913
| number        = 106 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Pols Demāns]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Ahjels Bijsē]]
{{flaga|ITA}} [[Fjorenco Manji]]
{{flaga|BEL}} [[Ēriks Lemāns]]
{{flaga|BEL}} [[Johans Musēvs]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SUI}} [[Fabians Kančellāra]]
''(3 uzvaras)''
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rāba
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Raab
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Rába
| attēls            = Raba-molnaszecsod-1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rāba pie Molnasečēdas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = uz austrumiem no [[Bruka pie Muras|Brukas pie Muras]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 298,2
| iztekas_augstums  = 1150
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 18
| gada_notece       =
| baseins           = 14 968
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences:
{{Infobox Settlement <!--more fields are available for this Infobox--See Template:Infobox Settlement-->
|official_name = Ankara
|name=Ankara
|settlement_type =[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|timezone=EET
|utc_offset=+2
|map_caption =Ankaras atrašanās vieta.
|timezone_DST=EEST
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline =Ankara Montage 2020.jpg
|image_caption =
|image_blank_emblem =
|blank_emblem_type =
|image_flag =
|subdivision_type = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1 = Centrālās Anatolijas reģions
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2 = Ankaras ils
  |population_total= 5187949
  |population_metro= 5782285
  |population_footnotes=<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] 2007. gada iedzīvotāju aptauja. Arhivēts 2008-03-21.</ref>
  |population_as_of = 2022
  |population_density_km2 = auto
  |area_total_km2 = 2767.85
  |area_metro_km2 = 24521
  |pushpin_map =Turkey
|pushpin_label_position = <!-- the position of the pushpin label: left, right, top, bottom, none -->
|pushpin_map_caption    =Ankaras atrašanās vieta
|pushpin_mapsize        =
|latd = 39  |latm = 52  |latNS = N
|longd = 32 |longm = 52 |longEW = E
  |elevation_m =938
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code = 06x xx
  |area_code = 0312
  |blank_info = 06
|blank_name=Auto reģ. nr.
|leader_name = [[Mansurs Javašs]]
|leader_party=
|leader_title=Mērs
|leader_title1 =Vali (gubernators)
|leader_name1 = Kemals Ēnals
|website = [http://www.ankara.bel.tr/ http://www.ankara.bel.tr/]
}}
'''Ankara''' (''Ankara''; agrākais nosaukums — '''Angora''') ir [[Turcija]]s [[galvaspilsēta]], kas atrodas [[Anatolija]]s centrālajā daļā, 900—1300 metrus virs jūras līmeņa.<ref>[http://www.fallingrain.com/world/TU/68/Ankara.html Ankara, Turkey: Latitude, Longitude and Altitude]</ref> Otrā lielākā (pēc [[Stambula]]s) valsts [[pilsēta]]. [[Ankaras ils|Ankaras ila]] un valsts politiskais centrs.

sentences: '''Rakstu dzēšanas vadlīnijas''' apraksta kārtību, kādā Vikipēdijā tiek izvirzītas dzēšanai un dzēstas attiecīgiem enciklopēdijas satura kritērijiem neatbilstošas lapas. Ievērojot šo procedūru, Vikipēdijas normālas darbības apstākļos katru dienu dzēš apmēram piecus tūkstošus lapu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Wikibase''
| logo                   = Wikibase Logo – symbol.svg
| caption                = Wikibase logo
| author                 =
| repo                   = {{URL|https://gerrit.wikimedia.org/g/mediawiki/extensions/Wikibase}}
| released               = 2012<ref>[https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/cc/Strategy_for_Wikibase_Ecosystem.pdf Strategy for the Wikibase Ecosystem] (August 2019)</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://eu-rm.roadmunk.com/publish/6c62c9c28e6e6544fb9911af0c956af91fd15810 |title=Wikibase Roadmap 2020 |access-date={{dat|2022|09|08||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221018132338/https://eu-rm.roadmunk.com/publish/6c62c9c28e6e6544fb9911af0c956af91fd15810 }}</ref>
| website                = {{URL|https://wikiba.se/}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|vieglatlētu|angļu 17. gadsimta dramturgu|Bens Džonsons (literāts)}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bens Džonsons
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Bendžamins Sinklērs Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|12|30}}
 |         dz_viet = [[Falmota]], {{JAM}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CAN}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Bendžamins Sinklērs Džonsons''' ({{val|en|Benjamin Sinclair "Ben" Johnson}}; dzimis {{dat|1961|12|30}} [[Falmota|Falmotā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais jamaikiešu izcelsmes [[Kanāda]]s [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs. B. Džonsons uz Kanādu emigrēja 1976. gadā. Viņš bija viens no vadošajiem sprinteriem 1980. gados, kad izcīnīja 2 bronzas medaļas Olimpiskajās spēlēs un zeltu, kas vēlāk viņam tika atņemts par dopinga lietošanu. 1987. gada Pasaules čempionātā un [[1988. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1988. gada Vasaras Olimpiādē]] viņš uzstādīja [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|Pasaules rekordus]], taču tika diskvalificēts par dopinga lietošanu un zaudēja Olimpiskā čempiona titulu un abus rekordus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences: '''Spānijas Maroka''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغرب الإسباني, [[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Protectorado español de Marruecos'') ir reģions [[Maroka|Marokas]] ziemeļos, kas no 1912. līdz 1956. gadam bija Spānijas pakļautībā. Tā kopējā platība bija 20 948 km², no kuriem tikai 14 % bija piemēroti lauksaimniecībai, pārējie 86 % bija kalnaini un daļēji tuksnešaini. Galvaspilsēta bija [[Tetuāna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amistada
| attēls                   = Amistad (1997) poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Amistad''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Debija Allena]]
* [[Kolins Vilsons]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         = [[Deivids Frenzoni]]
| galvenajās lomās         =
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pīts Postlvaits]]
* [[Stellans Skašgords]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[HBO Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|12|10||bez}}
| ilgums                   = 155 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/amistad-1997|title=Amistad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
* [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]36 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amistad.htm|title=Amistad (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]44,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Amistada"''' ({{val|en|Amistad}}) ir 1997. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Džona Grishema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Naidžels Hotorns]], [[Metjū Makonahijs]], [[Džimons Honsū]], [[Deivids Peimers]], [[Pīts Postlvaits]] un [[Stellans Skašgords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|10||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kajāninjoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Kajaaninjoki
| citvaloda2      = sv
| oriģinālnosaukums2 = Kajana älv
| attēls            = Kajaaninjoki_at_Ämmäkoski.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kajāninjoki
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Nuasjervi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Oulujervi]]
| sāk_plat_d=64 | sāk_plat_m=13 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=64 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            =
| iztekas_augstums  = 123
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Skorpions
| abbreviation = Sco
| name_latin = Scorpius
| RA = 16
| dec = -30
| areatotal = 497
| arearank = 33. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 13
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Antaress
| starmagnitude = 0,96
| neareststarname = ''HD 156384''
| stardistance = 22,74
| numbermessierobjects = 4
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūsknesis]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 40
| latmin = 90
}}
 zvaigžņu atlasā]]
'''Skorpions''' ir viens no 12 [[Zodiaka zvaigznājs|zodiaka zvaigznājiem]]. Skorpionu pie debesīm var redzēt vasaras naktīs, tāpēc šis zvaigznājs ir vasaras zvaigznājs. Skorpions ir salīdzinoši liels zvaigznājs, kas labāk redzams dienvidos. Šajā zvaigznājā atrodas [[Piena Ceļš]] un šī iemesla dēļ šajā zvaigznājā ir daudz interesantu objektu. Skorpionu var pazīt pēc tā īpatnējās zvaigžņu konfigurācijas, kas atgādina pūķi ar līku un garu asti dienvidu virzienā. Latvijā aste slēpjas aiz apvāršņa.

sentences:
'''Raisa''' var būt:
* [[Stefanija Raisa]] (''Stephanie Rice''), ir austrāliešu peldētāja (dzimusi 1988.),
* [[Kondolīza Raisa]] (''Condoleezza Rice''), ir amerikāņu profesore, diplomāte un rakstniece (dzimusi 1954.).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Fonds DOTS
| full_name           = Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS
| native_name         = <!-- organization's name in its local language -->
| native_name_lang    = <!-- required ISO 639-1 code of the above native language -->
| logo                =
| logo_size           =
| logo_alt            =
| logo_caption        =
| image               =
| image_size          =
| alt                 = <!-- see [[WP:ALT]] -->
| caption             =
| map                 = <!-- map image -->
| map_size            = <!-- defaults to 250px -->
| map_alt             =
| map_caption         =
| map2                = <!-- 2nd map image, if required -->
| map2_size           =
| map2_alt            =
| map2_caption        =
| abbreviation        =
| nickname            =
| pronounce           =
| pronounce ref       =
| pronounce comment   =
| pronounce 2         =
| named_after         =
| motto               =
| predecessor         =
| merged              = <!-- any other organization(s) which it was merged into -->
| successor           =
| formation           = {{start date and age|1992|06|25|df=yes}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://company.lursoft.lv/en/fonds-atvertai-sabiedribai-dots/40003080436|title=Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS , 40003080436 - company data|last=LURSOFT|website=Lursoft|access-date=2021-04-03|date=2021-04-04|language=en}}</ref>
| founder             = <!-- or |founders = -->
| founding_location   =
| dissolved           = <!-- or |defunct = --><!-- use {{end date and age|YYYY|MM|DD}} -->
| merger              =
| type                = <!-- e.g., [[Nonprofit organization|Nonprofit]], [[Non-governmental organization|NGO]], etc. -->
| vat_id              = LV40003080436
| registration_id     = <!-- for non-profits -->
| status              = Fonds
| purpose             = <!-- or |focus = --><!-- humanitarian, activism, peacekeeping, etc. -->
| professional_title  = <!-- for professional associations -->
| headquarters        = Alberta iela 13, Rīga
| location_city       =
| location_country    =
| location_city2      =
| location_country2   =
| addnl_location_city =
| addnl_location_country =
| addnl_location_city2 =
| addnl_location_country2 =
| coordinates         = <!-- {{coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| origins             =
| region_served       = <!-- or |area_served = or |region = -->
| products            = <!-- or |product = -->
| services            =
| methods             = <!-- or |method = -->
| fields              = <!-- or |field = -->
| membership          = <!-- number of members -->
| membership_year     = <!-- year to which membership numbers/data apply -->
| language            = <!-- or |languages = --><!-- any official language or languages used -->
| owner               = <!-- or |owners = -->
| sec_gen             = <!-- or |gen_sec for General Secretary -->
| leader_title        = Izpilddirektore
| leader_name         = Ieva Morica
| leader_title2       = Finanšu direktors
| leader_name2        = Raimonds Skuja
| leader_title3       =
| leader_name3        =
| leader_title4       =
| leader_name4        =
| board_of_directors  =
| key_people          =
| main_organ          = <!-- or |publication = --><!-- organization's principal body (assembly, committee, board, etc.) or publication -->
| parent_organization = <!-- or |parent_organisation = -->
| subsidiaries        =
| secessions          =
| affiliations        = {{unbulleted list | [[Providus]] | [[Laikmetīgās mākslas centrs]] | [[Latvijas Pilsoniskā alianse]] | Izglītības attīstības centrs | Latvijas Tiesnešu mācību centrs | [[Delna (organizācija)|DELNA]] | [[Rīgas Juridiskā augstskola]] | Valodu mācību centrs}}
| budget              =
| budget_year         =
| revenue             =
| revenue_year        =
| disbursements       =
| expenses            =
| expenses_year       =
| endowment           =
| endowment_year      =
| funding             = <!-- source of funding e.g. for "think tanks" -->
| staff               = 7
| staff_year          =
| volunteers          =
| volunteers_year     =
| students            =
| students_year       =
| awards              =
| website             = {{URL|fondsdots.lv/}}
| remarks             =
| formerly            = Sorosa fonds — Latvija
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Vollesa piemineklis
 |vietējais_nosaukums = ''National Wallace Monument''
 |             attēls = Wfm_wallace_monument.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Stērlingas apgabals|Stērlinga (pilsēta)}}
 |             autors =
 |        arhitektūra = [[Viktorijas gotika]]
 |               tips =
 |          materiāls = [[smilšakmens]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 67 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1869. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
 |             relief = yes
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 56.138611 | latNS = N
 |longd= 3.920278 | longEW= W
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards =
}}

sentences:
s armijas kājnieki maršē uz fronti [[Pirmais pasaules karš|Pirmajā pasaules karā]]]]
'''Kājnieki''' militārajā jomā ir [[karaspēks|karaspēka]] veids, kas kaujas darbību veic, [[karavīrs|karavīriem]] pārvietojoties ar kājām. Mūsdienu [[karaspēks|bruņotajos spēkos]] kājnieki veido sauszemes spēku kodolu.

sentences:
'''Horovics''' var būt:
* [[Izraels Horovics]] (''Israel Albert Horowitz'') — ASV šahists (1907—1973),
* [[Vladimirs Horovics]] (''Vladimir Horowitz'') — Ukrainā dzimis ASV mūziķis (1903—1989).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Jordan_by_Lipofsky_16577.jpg
|att_izm     = 225px
|apraksts    = [[Maikls Džordans]] lecienā, lai ietriektu bumbu grozā no augšas (''[[slam dunk]]'').
|savienība   = [[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]]
|iesauka     =
|pirmais     = 1891. gads [[Springfīlda (Masačūsetsa)|Springfīlda]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Kontakts
|komanda     = 12 līdz 15 (5 uz laukuma katrai komandai)
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu vai ārpustelpu
|bumba       = [[Basketbola bumba]]
|olimpisks   = Kopš 1936. gada
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Joko Ono
|Attēls           = Yokoono (cropped).JPG
|Att_izm          = 200 px
|Apraksts         = Joko Ono 2007. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Dzimis           = {{ddv|1933|2|18|bez}}
|Vieta_dz         = {{flaga|Japāna}} [[Tokija]], [[Japāna]]
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[avangards]], [[elektroniskā mūzika|elektronika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedātājs|dziedātāja]], [[aktīvists|aktīviste]]
|Gadi             = 1961—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Apple Records|Apple]]'', ''[[Astralwerks]]'', ''[[Geffen Records|Geffen]]'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Rykodisc]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Plastic Ono Band]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = S
}}

sentences: '''Baierlija turku zirgs''' bija viens no trijiem [[ērzelis|ērzeļiem]] - ciltstēviem, no kuriem izveidoja [[Anglija]]s [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu šķirni]]. Otri divi bija [[Godolfīna arābu zirgs]] un [[Derlija arābu zirgs]]. [[Leģenda]] vēsta, ka kapteinis Roberts Baierlijs [[1688]]. gadā Budas kaujas laukā ([[Ungārija|Ungārijā]]) ir noķēris kāda [[turki (tautība)|turku]] [[karavīrs|karavīra]] zirgu, kas kļuva par kapteiņa kara [[mājas zirgs|zirgu]]. Ir uzskats, ka tajā laikā zirgam bija 8 gadi.<ref name="bae"/> [[1689]]. gadā kapteinis nokļuva [[Īrija|Īrijā]], kur piedalījās karaļa Viljama [[karš|karā]]. Zirgs esot izglābis kapteiņa dzīvību Boinas kaujas laukā.<ref name="vest"/> [[1690]]. gadā Īrijā notika zirgu skriešanās sacīkstes, kurās uzvarēja Baierlija zirgs.<ref name="bae">[http://www.tbheritage.com/Portraits/ByerleyTurk.html Byerley Turk<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Pēc kara, Baierlijs demobilizējās un atgriezās mājās [[Midridža|Midridžā]], Anglijā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums = Sjerraleone
| attēls = Sierra Leone River Estuary ESA353596.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Upes estuārs
| karte =
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs =
| vietaskarte       = Sjerraleone#Āfrika
| reljefs           = jā
| garums = 40
| garums_latvijā =
| iztekas_augstums =
| ietekas_augstums =
| kritums =
| kritums_latvijā =
| caurtece =
| gada_notece =
| baseins =
| baseins_latvijā =
| izteka = Bankasokas un Rokelas sateka ([[Sjerraleone]])
| ieteka = [[Atlantijas okeāns]]
| tek_caur = [[Sjerraleone]]
| baseina_valstis =
| pietekas =
| sāk_plat_d = 8
| sāk_plat_m = 34
| sāk_plat_s = 34
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 12
| sāk_gar_m = 57
| sāk_gar_s = 29
| sāk_gar_EW = W
| iet_plat_d = 8
| iet_plat_m = 30
| iet_plat_s = 14
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 13
| iet_gar_m = 11
| iet_gar_s = 10
| iet_gar_EW = W
}}
'''Sjerraleones upe''' ir upes [[grīva]] estuāra formā [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]] [[Sjerraleone|Sjerraleones]] valsts rietumos. To veido Bankasokas un Rokelas upju satece, un tās platums ir no 6 līdz 16 km, garums — 40 km. Tās  krastos atrodas galvenās valsts ostas — Karalienes Elizabetes II osta [[Frītauna|Frītaunā]] un Pepela. Estuārs ir svarīgs arī iekšējai kuģošanai un ir plašākā dabiskā osta Āfrikas kontinentā. Estuārā ir vairākas salas, tai skaitā Taso sala (lielākā no visām), Tombo sala un vēsturiski nozīmīgā Bansas sala ar senu vergturu būvētu apmetni.<ref>[http://www.britannica.com/eb/article-9067679/Sierra-Leone-River "Sierra Leone River"] britannica.com</ref> Upes daļas tiek sauktas arī par Tumbu ezeru (augštecē) un Tagrinas līci (lejtecē).

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lehaja
| native_name    = {{gree|Λέχαιο}}
| image          = Lechaion Basilica 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Lehajas bazilikas drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 1| latNS = N
| longd = 22| longm = 53| longs = 6| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Arheoloģiska vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lehaja''' ({{val|el|Λέχαιο}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās 2,2 km uz ziemeļiem no [[senā Korinta|senās Korintas]] (8 km uz rietumiem no [[Korinta]]s), [[Korintas līcis|Korintas līča]] krastā pie Arheolimanas ciema. Garām iet valsts nozīmes autoceļš Nr. 8. Kādreiz šeit atradās dzelzceļa stacija uz dzelzceļa līnijas [[Pireja]]-[[Patra]]. Pasažieru satiksme šajā līnijā tika pārtraukta 2009. gadā.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Lasāmatmiņa''' ({{val-en|Read Only Memory}} - '''ROM''') ir [[dators|datoru]] atmiņa, kuru ir iespējams tikai nolasīt, bet ne ierakstīt (vai arī ir iespējams ierakstīt, taču tas notiek daudz lēnāk, un pieejas metode atšķiras no tās, kuru lieto nolasīšanai). Tajā uzglabā datus, kurus parasti nevajag izmainīt (''firmware''), visbiežāk - [[BIOS]] programma. [[Centrālais procesors]] lasāmatmiņai spēj piekļūt tādā pašā veidā kā [[brīvpiekļuves atmiņa]]i, tāpēc no tās ir iespējams tiešā veidā izpildīt programmas instrukcijas. Mūsdienās sastopamās lasāmatmiņas ir lēnākas par brīvpiekļuves atmiņām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton pusillus — Flora Batava — Volume v13.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton pusillus|suga=Potamogeton pusillus|suga_lv=Sīkā glīvene|autors=L.|attēls2=}}'''Sīkā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton pusillus}}) ir [[Latvija|Latvijā]] reti sastopama [[glīveņu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences: atoma modelis, kur redzams protons (sarkans), elektrons (zils) un elektronu mākonis (tumšā krāsā).]]

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kingedvardpointa
| oriģinālnosaukums    = King Edward Point Research Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = King Edward Point (South Georgia).jpg
| paraksts             =
| karte                = Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=54| latm=17| lats=0| latNS= S
| longd=36| longm= 30| longs= 0| longEW=W
| novietojums          = [[Dienviddžordžija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1909
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[British Antarctic Survey|BAS]]
| pers_vasara          = 18
| pers_ziema           = 8
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Kingedvardpointa''' ({{val|en|King Edward Point Research Station}}) vai '''Stacija M''' (''Station M'') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vissezonas polārstacija [[Antarktika|Antarktikā]], formāli [[Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas|Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu]] administratīvais centrs. Izvietojusies [[Dienviddžordžija]]s salā, zemesragā [[Karaļa Edvarda līcis|Karaļa Edvarda līča]] ziemeļu piekrastē ap {{nobr|800 m}} no bijušās [[vaļu medības|vaļu mednieku]] pilsētiņas [[Grītvikena]]s, ar kuru to pa līča ziemeļu krastu savieno autoceļš. Stacija ir apdzīvota visu gadu, tās galvenās funkcijas ir pētniecība [[zvejniecība|zvejniecībā]], kā arī valdījuma administratīvo funkciju nodrošināšana. Kingedvardpointā ir pasts un viesnīca, izbūvēta kuģu piestātne.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mclaren.gs/k_e_p_.htm |title=King Edward Point |access-date={{dat|2007|09|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070927205940/http://www.mclaren.gs/k_e_p_.htm |archivedate={{dat|2007|09|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Brēgenca
 | official_name            = ''Bregenz''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Bregenz pano 1.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = AUT Bregenz COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austria
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Forarlberga]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Brēgencas apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 29.78
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011-09-30
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 27942
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 30 | lats =  | latNS = N
 | longd = 9 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 6900, 6901, 6903, 6904
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 427
 | website                  = {{url|http://www.bregenz.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Kūtsmēsli''' jeb vienkārši '''mēsli''' ir produkts, kuru iegūst no [[mājlopi]]em. Kūtsmēsli bieži vien ir [[fekālijas|fekāliju]] un [[salmi|salmu]] maisījums, kuram ir raksturīga specifiska [[smaka]]. Tos visbiežāk izmanto kā [[mēslojums|mēslojumu]], bet var arī izmantot kā [[kurināmais|kurināmo]] — [[kizjaks|kizjaku]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albrehtšraufīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-40
|ķīm_formula=Ca4Mg(UO2)2(CO3)6F2·17(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,6
}}

sentences:
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Prysmian]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Alabata
|attēls              = Atimonan, Abalat Island, Lopez Bay from air (Quezon; 09-04-2022).jpg
|attēla paraksts     = [[Lamona līcis]] un Alabatas sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Alabat''
|izvietojums         = [[Lamona līcis]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=14|latm=07 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 03|longs= |longEW=E
|platība             = 192
|garums              = 33
|platums             = 6
|krasta līnija       = 85,4<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Kamagongs
|augstums            = 412
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kalabarsona]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kesona]]
|iedzīvotāji         = 44 589 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 232
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  = Alabata
|piezīme =
}}
'''Alabata''' (''Alabat'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē, kur iedalās trijās municipalitātēs. Lielākās apdzīvotās vieta ir Alabata, Peresa un Kesona. Apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet daļa iedzīvotāju pieder aborigēnajai Alabatas [[aeti|aetu]] tautai, kuras valoda ir viena no trim Filipīnu apdraudētajām valodām.

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Wiener Stadthalle''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Wiener_Stadthalle_Aussen_2008.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.201944 | latNS  = N
| longd = 16.332778 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1957. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 35 miljoni litu
| architect           = [[Rolands Rainers]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 16 152 (D zāle)
1 482 (E zāle)
2 036 (F zāle)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.stadthalle.com/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Tiviešu sievietes tautastērpos kopā ar cīkstoņiem
|tauta=Tivieši
''тывалар''
|skaits=~312 tūkstoši
|vieta=
 [[Tiva]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 279 789 (2021)<ref name=census2021>{{tīmekļa atsauce|title=Национальный состав населения|url=https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Tom5_tab1_VPN-2020.xlsx|publisher=Federālais Valsts statistikas birojs|accessdate=}}</ref>

{{CHN}} ~14,4 tūkstoši (2021)

{{MNG}} ~2354 (2020)<ref>[https://1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020-Main-report.pdf&ln=Mn Mongolian Census 2020 Main report]</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 2719<ref name="census2021"/>

 [[Hakasija]] (KF) 2051<ref name="census2021"/>

 [[Novosibirskas apgabals]] (KF) 1308<ref name="census2021"/>

 [[Burjatija]] (KF) 1124<ref name="census2021"/>

|valoda=[[tiviešu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
[[budisms]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurkvalodīgie]] [[altajieši]], [[hakasi]], [[uiguri]], [[jakuti]], [[kirgīzi]]
}}
'''Tivieši''' ({{val|tyv|тывалар}}) jeb '''tuvieši'''<ref>{{LPE|101|74}}</ref> ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Tiva]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās, kā arī Ķīnā un Mongolijā. Tiviešu [[etnoss|etnosu]] dala deviņos reģionos.

sentences:
[[Kategorija:Seda]]
[[Kategorija:Ielas Valmieras novadā|Seda]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Seda]]

sentences: '''Pipari''' ir [[garšviela]], kuru iegūst no [[piparkrūmi|piparkrūmu]] augļiem. Ja izžāvē negatavus augļus, iegūst '''melnos piparus''', savukārt, ja izžāvē gatavus augļus, iegūst '''baltos piparus'''. Par pipariem mēdz dēvēt arī citu augu sugu daļas, piemēram, no [[dārzeņpipars|dārzeņpipariem]] iegūst [[saldo paprika|saldo papriku]] jeb saldos piparus, ir arī [[čili pipari]].

sentences: '''Vīnes konvencija par ceļu satiksmi'''<ref>[http://likumi.lv/ta/lv/starptautiskie-ligumi/id/721 Eiropas Ekonomiskās komisijas Iekšējās transporta komitejas Konvencijas par ceļu satiksmi tulkojums]</ref> — starptautisks [[līgums]], kas parakstīts ar mērķi uzlabot ceļu satiksmes drošību, izmantojot satiksmes noteikumu standartizāciju. Konvencija tika izstrādāta [[UNESCO]] konferences laikā 1968. g. no 7. līdz 8. novembrim, [[Vīne|Vīnē]]. Tajā pašā laikā konference ir izstrādājusi [[Vīnes konvencija par ceļa zīmēm un signāliem|Vīnes konvenciju par ceļa zīmēm un signāliem]]. Pirms Vīnes konvencijas 1949.g. un vēl aizvien darbojās [[Ženēvas konvencija]]s ([[Valsts|valstu]] saraksts nodaļā zemāk).

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žozefs Lagranžs
|     vārds_orig = ''Joseph Lagrange''
|         attēls = Лагранж.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Turīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Itālis<br/>Francūzis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''[[École polytechnique]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[matemātiskā fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žozefs Luijs Lagranžs''' ({{val-fr|Joseph-Louis Lagrange}}; dzimis '''Džuzepe Luidži Lagranča''' ({{val|it|Giuseppe Luigi Lagrancia}}) {{dat|1736|1|25}} [[Turīna|Turīnā]], miris {{dat|1813|4|10}} [[Parīze|Parīzē]]) bija itāļu matemātiķis un astronoms, kurš daļu mūža pavadīja [[Prūsija|Prūsijā]], bet daļu - [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikipēdija esperanto
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         = Eo.wikipedia.org.png
| lozungs              = Brīva enciklopēdija, ko<br />arī Tu vari papildināt!
| veids                = [[Interneta enciklopēdija]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2001|5|11||bez}}
| valodas              = [[esperanto]]
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://eo.wikipedia.org}}
}}

sentences: '''Pašaizdegšanās temperatūra''' ir minimālā [[temperatūra]], kuru sasniedzot noteiktos apstākļos notiek materiāla [[pašaizdegšanās]] bez ārēja aizdedzināšanas avota, tāda kā [[liesma]] vai [[dzirkstele]], iedarbības (tiek sasniegta degšanas [[ķīmiska reakcija|reakcijas]] [[aktivācijas enerģija]]).

sentences: '''Grunts mehānika''' ir viena no [[Mehānika|mehānikas]] sadaļām, ko izmanto celtniecībā [[Inženierģeoloģija|inženierģeoloģijas]] uzdevumā. Tās galvenā nozīme ir [[Celtne|būvju]] horizontālajai un vertikālajai novirzei, skaitliskajiem stabilitātes un [[Izturība|izturības]] lielumiem, kā arī dabīgam un mākslīgam slīpumam u.c. Grunts mehānikas uzdevumus risina, pielietojot [[Matemātika|matemātiskās]] metodes, kas demonstrē rezultātu skaitliskā daudzuma izteiksmē<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno - geologicheskoj praktike, M: Nedra - 1977.g. - 237 s.</ref>.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Varves pagasts}}
[[Kategorija:Ventspils novada pagasti]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Bioloģija''' ({{val|el|βίος}} (''bios'') — ‘dzīvība’; ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>"Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca", Norden AB, 2001, 104. lpp., {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[dabas zinātne]] par [[dzīvība|dzīvību]] visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju [[molekula|molekulārā]], [[šūnas|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organismi|organismu]] un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx@tabid=9&id=105.html | title= Bioloģijas zinātne | publisher= ISEC | accessdate= 2010-02-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20091106183624/http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx%40tabid%3D9%26id%3D105.html | archivedate= 2009-11-06 }}</ref> Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie [[augšana|aug]], [[barošanās|barojas]] un kustas, kā tie [[vairošanās|vairojas]] un kā attīstās ilgā laika periodā ([[evolūcija]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Šauļi
| official_name = ''Šiauliai''
| settlement_type = Pilsēta
| image_skyline = Szawle katedra.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Šauļu katedrāle
| image_flag = Flag of Šiauliai.svg
| image_shield = Siauliai city COA.gif
| pushpin_map = Lietuva
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|Apriņķis]]
| subdivision_name1 = [[Šauļu apriņķis]]
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1589
| area_total_km2 = 81
| population_as_of = 2019
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total =  100739
| population_density_km2 =
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 55
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 19
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 127
| website = http://www.siauliai.lt/}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Brīvības sala
|attēls              = Liberty Island.jpg
|vietējais nosaukums = ''Liberty Island''
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņujorka#ASV
|position            = left
|izvietojums         = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|latd=40|latm=41|lats=20|latNS=N|longd=74|longm=2|longs=40|longEW=W
|platība             =
|garums              =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|valsts              = ASV
}}
'''Brīvības sala''' (''Liberty Island'') ir maza, neapdzīvota [[sala]] [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Uz salas atrodas [[Brīvības statuja]]. Lai arī sala šādi tika saukta jau kopš 20. gadsimta sākuma, par oficiālo nosaukumu tas kļuva vien 1956. gadā. Iepriekš tās oficiālais nosaukums bija '''Bedlo sala''' (''Bedloe's Island''). Brīvības sala ir 59 558 m2 liela.

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
[[Image:Chord in mathematics.svg|right|thumb|200px|Sarkanā līnija ''BX'' ir '''horda''' <br />
(tāpat kā diametra līnija ''AB'').]]
'''Horda''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[Riņķa līnija|riņķa līnijas]] vai — vispārīgā nozīmē — citas līknes (piemēram, [[elipse]]s vai [[parabola]]s) divus [[Punkts (ģeometrija)|punktus]].  Jo tuvāk horda atrodas riņķa līnijas centram, jo tā garāka. Hordu, kas iet caur riņķa līnijas centru, sauc par [[Diametrs|diametru]], un tā ir visgarākā iespējamā riņķa līnijas horda.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> [[Riņķa līnija]]s hordas pieskares [[leņķis|leņķa]] lielums ir vienāds ar pusi no tā loka leņķiskā lieluma, kuru ietver leņķa malas.<ref>[http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=f7719be3-ad07-4582-906d-702606d3ac51&parentType=VirtualSchool&parentId=573 Ar riņķa līniju saistītie nogriežņi un taisnes un leņķi] Uzdevumi.lv</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|suga=Carex flava|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Large Yellow Sedge Carex flava (6525958225).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex flava|autors=L. s.str.|suga_lv=Dzeltenais grīslis}}'''Dzeltenais grīslis''' ({{val|la|Carex flava}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama pārsvarā [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kā arī [[Ziemeļamerika]]s austrumu un rietumu daļā. Plašā nozīmē dzeltenā grīšļa grupā apvienotas kā atsevišķas sugas Latvijā aplūkotās: ''Carex flava'', ''Carex serotina'', ''Carex scandinavica'', ''Carex demissa'', ''Carex bergrothii'' un ''Carex lepidocarpa''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-flava-l-sstr/|title=dzeltenais grīslis - Carex flava L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-13}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Lendzzu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Indonesia AirAsia}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Indonesia AirAsia'' reiss 8501
 | occurrence_type =
 | image           = Indonesia AirAsia Airbus A320-216; PK-AXC@SIN;07.08.2011 617eo (6068918367).jpg
 | caption         = Pazudušās lidmašīnas modelis PK-AXC 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|12|28|N|bez}}
 | summary         =
 | site            = [[Karimatas šaurums]]
 | coordinates     = {{coord|-3.3708|109.6911|dim:500km_region:ID_type:event|display=inline,title}}<ref name="AvHerald">{{cite web|url=http://avherald.com/h?article=47f6abc7&opt=0|title=Crash: Indonesia Asia A320 over Java Sea on Dec 28th 2014, aircraft went missing believed to have impacted waters|author=Simon Hradecky|date=30 December 2014|work=[[The Aviation Herald]] |accessdate=30 December 2014}}</ref>
 | aircraft_type   = [[Airbus A320|Airbus A320-216]]
 | operator        = ''[[Indonesia AirAsia]]''
 | tail_number     = PK-AXC
 | passengers      = 155
 | crew            = 7
 | fatalities      =
* 7 (apstiprināti)
* 162 (visi; tiek uzskatīts)<ref>{{cite web |url=http://www.stuff.co.nz/world/asia/64544747/airasia-flight-qz8501-bodies-pulled-from-wreckage |title=AirAsia flight QZ8501 crash: debris does belong to missing plane, missing plane found and 'emergency slide and plane door' spotted |work=StuffNZ |author=Michael Bachelard |date=30 December 2014}}</ref>
 | injuries        =
 | survivors       = 0
 | origin          = {{vieta|Indonēzija|Surabaja}}
 | destination     = {{vieta|Singapūra}}
}}
'''''Indonesia AirAsia'' reiss 8501''' ir ''[[Airbus A320|Airbus A320-216]]'' pasažieru lidmašīna ar 155 pasažieriem un 7 apkalpes locekļiem,<ref name=Reuters>{{cite news|title=AirAsia flight QZ8501 loses contact with air traffic control|url=http://www.cbc.ca/news/world/airasia-flight-qz8501-loses-contact-with-air-traffic-control-1.2884831|accessdate=28 December 2014|agency=[[Reuters]]|date=28 December 2014}}</ref><ref name=ABC>{{cite news |last1=Schabner |first1=Dean |last2=McGuire |first2=Bill |last3=Candea |first3=Ben |date=28 December 2014 |title=Search and Rescue Operation Resume for Missing AirAsia Jet |url=http://abcnews.com/International/passenger-plane-missing-pacific/story?id=27856490 |work=ABC News |accessdate=28 December 2014 }}{{Novecojusi saite}}</ref> kas nogāzās lidojuma laikā.

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences: '''Sieviešu apgraizīšana''' ir rituāla dažu vai visu [[Vulva|sievietes ārējo dzimumorgānu]] likvidēšana. Parasti tas tiek veikts ar parastu asmeni vai skuvekli, ar vai bez [[anestēzija]]s. Tas visvairāk tiek praktizēts 27 Āfrikas valstīs, kā arī [[Jemena|Jemenā]] un [[Kurdistāna|Kurdistānas reģionā]] Irākā, praktizēts mazākā mērā citur Āzijā un visā pasaulē starp diasporas pārstāvjiem.<ref>[http://www.unicef.org/media/files/FGCM_Lo_res.pdf UNICEF 2013] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150405083031/http://www.unicef.org/media/files/FGCM_Lo_res.pdf |date={{dat|2015|04|05||bez}} }}, p. 44 (traditional circumciser), pp. 45–46 (anaesthesia), p. 46 (blade or razor), pp. 26–27 (for the 29 countries).</ref> Vecums, kādā tiek veikta apgraizīšana, svārstās no dažām dienām pēc dzimšanas līdz [[pubertāte]]s vecumam. Pusē valstu, kam pieejama statistika, tas tiek izdarīts meitenēm vecumā līdz 5 gadiem.

sentences:
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
. gada [[ Zodiaka cilvēks |Zodiaka cilvēka]] (''homo signorum'' ) ilustrācija, kurā attēlota senā saikne starp [[ Astroloģiskā zīme |12 Zodiaka zīmēm]] un dažādām ķermeņa daļām ]]
'''Medicīniskā astroloģija''' (tradicionāli pazīstama kā [[Jatromatemātika|'''jatromatemātika''']]) ir sena medicīnas sistēma, kas saista dažādas cilvēka ķermeņa daļas, slimības un zāles ar [[saule|sauli]], [[mēness|mēnesi]] un planētām, kā arī divpadsmit astroloģiskajām zīmēm. Katra no Zodiaka [[ Saules zīme |zīmēm]] (kopā ar sauli, mēnesi un [[Planēta|planētām]]) ir saistīta ar dažādām [[Cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] daļām.
. gadsimta [[Islande|islandiešu]] [[Manuskripts|manuskripta]] saista astroloģiskos datumus ar zāļu sagatavošanu ]]
Medicīniskā astroloģija izceļ katras [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] saistību ar ķermeņa daļām, un to pieminējis jau [[Marks Manilijs]] ([[1. gadsimts|1]]. gadsimtā [[Anno Domini|A.D.]]) episkajā [[Poēma|poēmā]] (8000 [[Vārsma|vārsmas]]) ''Astronomica''. Tika uzskatīts, ka [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] pārstāv ķermeņa daļas, kas aptver ķermeni no galvas (Auns) līdz pēdām (Zivis).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Elkšņi
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2        = [[Ikšķile]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 49| lats  = 09| latNS  = N
| longd = 24| longm = 31| longs = 54| longEW = E
| elevation_m              = 25
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5052 Ikšķile
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valsts iestāde
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1920|3|4}}
| Sēdeklis            = [[Sanktpēterburga]], {{RUS}}
| Vadība              = Aleksandrs Makarovs
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.aari.ru aari.ru]
}}
'''Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts''' ({{val|ru|Арктический и антарктический научно-исследовательский институт, ААНИИ}}) ir vecākā [[Krievija]]s (agrāk — [[Padomju Savienība|PSRS]]) zinātniski pētnieciskā iestāde, kas nodarbojas ar [[Zeme]]s [[ģeogrāfiskais pols|polāro]] reģionu komplekso izpēti. Izpēte tiek veikta tādās zinību nozarēs, kā [[okeanogrāfija]], [[ledus]] [[fizika]], [[meteoroloģija]], [[okeāns|okeāna]] un [[atmosfēra]]s mijiedarbība, [[ģeofizika]], jūras leduszinības, [[glacioloģija]], polārā [[ģeogrāfija]], [[hidroķīmija]], [[upe|upju]] [[grīva|grīvu]] [[hidroloģija]], [[ekoloģija]], polārā [[medicīna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Noķeriet sīko
 | oriģinālnos = ''Catch That Kid''
 |      attēls = CatchThatKidMovie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
 |    režisors = [[Bārts Frendlihs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Ūve Skots]]
 |   scenārijs =
* [[Dereks Hāss]]
* [[Maikls Brandts]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korbins Blū]]
* [[Makss Terjē]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Sems Robardss]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|2|6||bez}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/catch-kid-2004|title=Catch That Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 2, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=catchthatkid.htm|title=Catch That Kid (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 2, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Noķeriet sīko"''' ({{val|en|Catch That Kid}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Bārts Frendlihs]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Korbins Blū]], [[Makss Terjē]], [[Dženifere Bīlsa]] un [[Sems Robardss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|6||bez}}.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Ilindenas-Preobražēnijas sacelšanās
| width             =
| partof            = [[Cīņa par Maķedoniju|Cīņas par Maķedoniju]]
| image             = Ilinden-Preobrazhenie-Krastovden-Rhodope Uprising.PNG
| image_size        = 300px
| caption           = Sacelšanās karte Maķedonijas un Traķijas reģionos. Mūsdienu robežas ir redzamas kopā ar Osmaņu robežām tajā laikā.
| date              = 1903. gada 2. augusts – 1903. gada novembris
| place             = [[Osmaņu impērija]]
*[[Monastiras ils]]
*[[Saloniku ils]]
*[[Kosovas ils]]
*[[Adrianopoles ils]]
| coordinates       =
| map_type          =
| map_relief        =
| latitude          =
| longitude         =
| map_size          =
| map_marksize      =
| map_caption       =
| map_label         =
| territory         =
| result            = Sacelšanās apspiešana.
*Osmaņu represijas pret kristiešiem.
*30 000 bēgļu devās uz [[Bulgārijas cariste|Bulgārijas caristi]].<ref name="IMARO_memoir">{{grāmatas atsauce | title = [[:File:Makedonija-i-Odrinsko-1893-1903.pdf|Македония и Одринско 1893–1903. Мемоар на Вътрешната организация.]] |trans-title = Macedonia and Adrianople Region 1893–1903. A Memoir of the Internal Organization.| publisher = [[IMARO|Internal Macedonian-Adrianople Revolutionary Organization]]|language=bg |year = 1904 |place = Sofia}}</ref>
| status            =
| combatants_header =
| combatant1        = {{flagicon image|Flag of the IMRO.svg}} [[Iekšējā Maķedonijas-Adrianopoles Revolucionārā organizācija|IMARO]]
  [[Maķedonijas-Adrianopoles Augstākā komiteja|SMAC]]
  [[Kruševas Republika]]
  [[Strandžas Republika]]
| combatant2        = {{flaga|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērija]]
| combatant3        =
| commander1        = {{Plainlist |
* [[Dame Gruevs]]<ref name="DPerry">{{grāmatas atsauce | title = The Politics of Terror. The Macedonian Revolutionary Movements, 1893–1903 | last=Perry |first=Duncan | publisher=Duke University Press|date=1988|place=Durham and London|isbn=0-8223-0813-4|page=136}}</ref>
* [[Boriss Sarafovs]]<ref name="DPerry"/>
* [[Nikola Karevs]]<ref name="FAdanir">{{grāmatas atsauce | last = Adanir |first = Fikret |title = Die Makedonische Frage. Ihre Entstehung und Entwicklung bis 1908 | trans-title=The Macedonian Question. Its Genesis and Development Until 1908| publisher = Franz Steiner Verlag |place = Wiesbaden | year = 1979 |isbn=3-515-02914-1}}</ref>
* [[Georgijs Sugarevs]]<ref name="FAdanir"/>
* [[Mihails Gerdžikovs]]
* [[Lazars Madžarovs]]
* [[Stamats Ikonomovs]]
* [[Ivans Cončevs]] ([[Maķedonijas-Adrianopoles Augstākā komiteja]])
}}
| commander2        = {{Plainlist |
* [[Huseins Hilmi Pašā]]<ref name="DPerry"/>
* Omers Ručidi Pašā<ref name="DPerry"/>
}}
| commander3        =
| units1            =
| units2            =
| units3            =
| strength1         = 26 408 (IMARO kaujinieki)<ref name = "IMARO_memoir"/>
| strength2         = 350 931<ref name = "IMARO_memoir"/>
| strength3         =
| casualties1       = IMARO kaujinieki:<ref name = "IMARO_memoir"/> {{Plainlist |
* 994 kaujinieki nogalināti vai ievainoti
* 4694 civilpersonas nogalinātas
* 3 122 sievietes un meitenes izvarotas
* 176 sievietes un meitenes nolaupītas
* 12 440 mājas nodedzinātas
* 70 835 cilvēki palika bez pajumtes
}}
| casualties2       =  5 328 nogalināti vai ievainoti<ref name = "IMARO_memoir"/>
| casualties3       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sieri]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Salavata Julajeva piemineklis
| native_name         = ''Салауат Юлаев һәйкәле<br />Памятник Салавату Юлаеву''
| image               = Salavat_memorial.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Salavata Julajeva piemineklis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Ufa]], [[Baškortostāna]]
| location_country    = {{RUS}}
| pushpin_map         = Baškortostāna#Krievija
| plat_NS = N | plat_d = 54.7185
|  gar_EW = E | gar_d = 55.926
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1967. gada 17. novembris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = tēlnieks [[Soslanbeks Tavasijevs]], arhitekts [[Ismagils Gainutdinovs]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences: '''30. septembris''' ir gada 273. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (274. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 92 dienas.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Fortas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Forth Bridge''
|attēls               = Scotland-2016-Aerial-Edinburgh-Forth Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Skotija
| plat_d = 56.000421 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 3.388726 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      =
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = Dzelzceļa tilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 467 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 190 - 200 vilcieni
|pamatakmens          = 1882. gadā
|celtniecība          =
|atklāts              = 1890. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Fortas tilts''' ({{val|en|Forth Bridge}}) ir [[Tilts|dzelzceļa tilts]], kas šķērso Fortas līci. Tilts atrodas [[Skotija]]s austrumu daļā, 14 kilometrus uz rietumiem no Skotijas galvaspilsētas [[Edinburga]]s. Tilta konstruktori ir sers Džons Fovlers un sers Bendžamins Beikers.

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oktobra debesis
|attēls                    = October sky poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''October Sky''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džo Džonstons]]
| producents               =
* [[Čārlzs Gordons (producents)|Čārlzs Gordons]]
* [[Lerijs Dž. Franko]]
| scenārija autors         = [[Lūiss Koliks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kriss Ouens]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|2|19||bez}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/october-sky-1999|title=October Sky|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=octobersky.htm|title=October Sky (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Oktobra debesis"''' ({{val|en|October Sky}}) ir 1999. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džo Džonstons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Kriss Kūpers]], [[Kriss Ouens]] un [[Lora Derna]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|1999|2|19||bez}}.

sentences:
{{ infobox
| italic title = {{{italic title|}}}
| bodyclass  = vevent
| above      = {{{name<includeonly>|{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| aboveclass = summary
| abovestyle = font-style: italic
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|upright={{{image_upright|1}}}|alt={{{alt|{{{image_alt|}}}}}}}}
| caption    = {{{caption<includeonly>|</includeonly>}}}
| labelstyle = white-space: nowrap
| headerstyle= border-top:#aaa 1px solid

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Ferreira''' var attiekties uz:

sentences:
{{Citas nozīmes|raudzētu alkoholisku dzērienu|Vīns (nozīmju atdalīšana)|Vīns}}
{| class="wikitable" align="right" style="font-size: 90%"
|-
|
|-
| colspan=2 | Glāze sarkanvīna un glāze baltvīna
|}
'''Vīns''' ({{val|la|vinum}}) ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko gatavo, [[rūgšana|raudzējot]] [[vīnogas|vīnogu]] vai [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s. Tā [[etanols|etanola]] saturs nepārsniedz 20%.<ref name="Zariņš, Neimane, Bodnieks">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |pages=256.—257 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 68
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 30
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Er
|             atommasa = 167,259
|   valences elektroni = [Xe]4f126s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Erbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,24
|              blīvums = 9066
|  kušanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
| viršanas temperatūra = 3141 K (2868 °C)
}}
'''Erbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Er''' un atomskaitli 68. Tas ir mīksts, plastisks [[metāls]]. Tāpat kā pārējos [[lantanīdi|lantanīdus]], to iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetālu rūdām]]. [[Erbija oksīds|Erbija oksīdu]] lieto par rozā krāsu [[stikls|stikla]] un [[keramika]]s glazūru krāsošanai. Erbiju lieto arī [[sakausējums|sakausējumiem]] ar [[vanādijs|vanādiju]] un erbija savienojumus lieto [[optiskais pastiprinātājs|optiskajiem pastiprinātājiem]]. Savienojumos erbijam parasti ir oksidēšanas pakāpe +3.

sentences:
{{Citas nozīmes|noveli|Karmena|Karmena}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Karmena
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Prospērs Merimē]]
|  orig nosaukums = ''Carmen''
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{FRA}}
|          valoda = [[franču valoda|franču]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[novele]]
|        izdevejs =
|          izdota = 1845. gadā
| izdota latviski =
|       tulkotajs = [[Jausma Ābrama]]<ref name=nra>{{Tīmekļa atsauce|title=GRĀMATU APSKATS: Prospērs Merimē. Karmena|url=https://nra.lv/izklaide/p-s-kultura/gramatu-apskats/238493-gramatu-apskats-prospers-merime-karmena.htm|publisher=nra.lv|accessdate=11 April 2019}}</ref>
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Karmena''' ({{val|fr|Carmen}}) ir 1845. gadā izdota [[Prospērs Merimē|Prospēra Merimē]] novele. Tā sastāv no četrām nodaļām un stāsta par kareivi Donu Hosē, kurš iemīl [[čigāņi|čigānieti]] vārdā Karmena un kļūst par noziedznieku. Novele guva popularitāti pateicoties 1875. gada [[Žoržs Bizē|Žorža Bizē]] operai [[Karmena (opera)|ar tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
"[[Vitrūvijas cilvēks]]" bija nozīmīgs solis fizioloģijas pētījumos]]
'''Cilvēka fizioloģija''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''φυσις'' — 'daba' un ''λόγος'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s apakšnozare, kas pēta [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]] un visa organisma funkcijas un to regulācijas mehānismus. Fizioloģijas uzdevums ir atklāt un izprast organismā notiekošos procesu (veģetatīvo, somatisko, sensoro un psihisko) būtību un noskaidrot visu to norišu precīzu secību, ar kuru palīdzību [[organisms]] pielāgojas mainīgajai ārējai videi. Šo norišu izzināšana dod iespējas mainīt dzīvā organisma funkcijas vēlamajā virzienā un tādējādi palīdzēt praktiskajai [[medicīna]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Fizioloģija ārstiem |author=Liga Aberberga-Augškalne, Olga Koroļova |year=2007 |publisher=Izdevniecība Nacionālais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-26-294-9 |page=13}}</ref>

sentences: '''4. decembris''' ir gada 338. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (339. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 27 dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Britu Antarktiskais dienests
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1945}}
| Sēdeklis            = [[Kembridža]], {{GBR}}
| Vadība              = Eds Hills
| Darbinieku_skaits   = >400
| Apgrozījums         = 48 000 000 [[GBP]]<ref>[http://www.antarctica.ac.uk/about_bas/our_organisation/who_we_are.php British Antarctic Survey. Who we are]</ref>
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.antarctica.ac.uk www.antarctica.ac.uk]
}}
'''Britu Antarktiskais dienests''' ({{val|en|British Antarctic Survey}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] valdības institūcija, kas nodarbojas ar  [[Antarktika]]s izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu. Iekļauts Vides izpētes padomē ''(Natural Environment Research Council; NERC)''. Dienests organizē piecu [[polārstacija|polārstaciju]] darbību Antarktikā, tam pieder divi izpētes kuģi un pieci lidaparāti. Koordinē Antarktikas izpētes programmas sadarbībā ar vairāk nekā 40 Apvienotās Karalistes universitātēm un vairāk nekā 120 nacionālās un starptautiskās sadarbības programmas. Dienesta galvenais birojs atrodas [[Kembridža|Kembridžā]], [[Anglija|Anglijā]], pastāvīgs birojs tiek uzturēts [[Stenli]], [[Folklenda Salas|Folklenda Salās]].

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Spāre
|         attēls = Abramis_ballerus.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|           suga = Ballerus ballerus
|        suga_lv = Spāre
|         suga_r = Spāre (zivs)
|       binomial = Ballerus ballerus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Abramis ballerus''
}}
'''Spāre''' (''Ballerus ballerus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].<ref name=iuc>[http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=135587 IUCN: Ballerus ballerus range map]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-ballerus.html FishBase: Ballerus ballerus  (Linnaeus, 1758) Zope]</ref>

sentences: '''Ziemeļitālija''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''Italia settentrionale'', ''Nord Italia'', ''Alta Italia'') ir vēsturisks un ģeogrāfisks reģions [[Itālija|Itālijas]] ziemeļu daļā. Tā nav administratīva vienība.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciemu|Roja (nozīmju atdalīšana)|Roja}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Roja
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Rojas osta 1999-07-17.jpg
| image_caption = Rojas osta
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Rojas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1387
| established_title1 = Pilsētciemats no
| established_date1 = 1969
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 6,01
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 2062
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 48
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_m = 6
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3264
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Elizabettauna
| attēls = Elizabethtown poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Elizabethtown''
| žanrs = traģikomēdija, romantiska filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Toms Krūzs]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Orlando Blūms]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Cruise/Wagner Productions]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2005|10|14|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elizabethtown-2005|title=Elizabethtown|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 26, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elizabethtown.htm|title=Elizabethtown (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 26, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|52 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Elizabettauna"''' ({{val|en|Elizabethtown}}) ir 2005. gada romantiska traģikomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Orlando Blūms]], [[Kirstena Dansta]], [[Aleks Boldvins]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas PSR Augstākās Padomes Deklarācija Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu''' ir dokuments, ar kuru 1990. gada 4. maijā tika atjaunota [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] 1922. gada 15. februārī pieņemtā [[Latvijas Republikas Satversme]]. Šī deklarācija pasludināja 1940. gada 17. jūnija [[Latvijas okupācija (1940)|PSRS militāro agresiju]] kā starptautisku noziegumu un atjaunoja [[Latvijas Republika]]s suverenitāti.

sentences:
em (1926)]]
'''Kinooperators''' (vienkāršoti '''operators''') ir speciālists, kas ir atbildīgs par [[Kinokamera|filmēšanas kameru]] un apgaismes grupas vadību, veidojot [[kinofilma|kinofilmu]], televīzijas produkciju vai citus tiešraides raidījumus, kā arī ir atbildīgs par māksliniecisku un tehnisku lēmumu pieņemšanu saistībā ar filmējamo attēlu. Šīs jomas izpēti un praksi sauc par [[kino|kinematogrāfiju]].

sentences: '''23. februāris''' ir gada 54. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Fokometrija''' ir [[lēca|lēcu]] un optisko sistēmu [[fokuss|fokusa]] attāluma noteikšana. Ierīci šādai attāluma noteikšanai sauc par '''fokometru'''. Fokometrijas metodes ir dažādas. Tās cita no citas atšķiras ar mērījumu precizitāti. Nosakot fokusa attālumu, jāzina nepieciešamā precizitāte un atkarībā no tās jāizvēlas attiecīgā metode.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tursiops truncatus 01.jpg
| att_nosaukums =[[Pudeļdeguna delfīns]] (''Tursiops truncatus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase =Eutheria
| apakšklase_lv =Placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| sīkkārta =Odontoceti
| sīkkārta_lv=Zobvaļi
| binomial=Odontoceti <small>([[Flower]], 1869)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Zobvaļi''' (''Odontoceti'') ir viena no [[vaļveidīgie|vaļveidīgo infrakārtas]] (''Cetacea'') sīkkārtām, kas apvieno [[delfīni|delfīnus]], [[cūkdelfīni|cūkdelfīnus]] un [[vaļi|vaļus]] ar zobiem. Gandrīz 90% no visiem vaļveidīgajiem ir zobvaļi.<ref name="ap">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kidcyber.com.au/topics/whaletooth.htm |title=Toothed Whales |access-date={{dat|2009|12|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091212055918/http://www.kidcyber.com.au/topics/whaletooth.htm |archivedate={{dat|2009|12|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 10-11-2022 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2022|11|10}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/#map=18/56.95602/24.12863 karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Kasparoviča}}
}}
Kopienas sanākšana pēc ilga pārtraukuma, aicināti gan jaunpienācēji, gan dinozauri. Visticamāk, ka Vikipēdiju uz vietas nerediģēsim.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Cyprus wild mouflon Agrino.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|          suga_lv = Savvaļas aita
|           pasuga = Ovis orientalis ophion
|        pasuga_lv = Kipras muflons
|         binomial = Ovis orientalis ophion [[Blyth]], 1841
|         sinonīmi =
''Ovis aries ophion''

''Ovis musimon ophion''

''Ovis gmelini ophion''
|      kategorijas = nē
}}
'''Kipras muflons''' jeb '''Kipras kalnu aita''' (''Ovis orientalis ophion'') ir viena no [[savvaļas aita]]s (''Ovis orientalis'') pasugām,<ref>[http://zipcodezoo.com/Animals/O/Ovis_orientalis_ophion/ Ovis orientalis ophion]{{Novecojusi saite}}</ref> kas pieder [[muflons|muflonu grupai]] (''Ovis orientalis orientalis'' grupa). Vietējie Kipras muflonu sauc par '''agrino'''.<ref name=kr/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Avanscēna
| attēls                   = Center Stage movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Center Stage''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Kerola Heikinena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Šulla]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Sjūzana Meja Preta]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Dona Mērfija]]
* [[Ītens Stīfels]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|5|12||bez}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/center-stage-2000-0|title=Center Stage|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419182157/http://www.bbfc.co.uk/releases/center-stage-2000-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]29 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=centerstage.htm|title=Center Stage|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]26,4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Lūka
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 18. oktobris
|                  godā =
|                attēls = Andrea Mantegna 017.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Evaņģēlists
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais evaņģēlists Lūka''' ({{val-grc|Λουκᾶς}}, ''Loukás'') ir viens no četriem [[evaņģēlists|evaņģēlistiem]]. Tradicionāli tiek uzskatīts par [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēlija]] un [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbu]] autoru.

sentences: '''Briljants''' ir noslīpēts [[dimants]], šādus dimantus izmanto [[juvelierizstrādājums|juvelierizstrādājumos]].

sentences:
s ([[Nīderlande]], 1932. gads)]]
'''Smēķēšana''' ir darbība, kurā kāda substance (visbiežāk [[tabaka]] vai [[marihuāna]]) tiek sadedzināta un degšanas procesā radušies dūmi tiek ieelpoti. Smēķēšana visbiežāk tiek veikta, lai uzņemtu substancēs esošās [[psihotropās vielas]], jo [[degšana]] atbrīvo substanču aktīvās vielas (piemēram, [[nikotīns|nikotīnu]]) un ļauj šīs vielas uzsūkt organismā caur plaušām.

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|attēls=Ambrosia psilostachya kz1.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|att_nosaukums={{TaksoSaite|Ambrosia psilostachya|Kailvārpu ambrozija}}|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Ambrosia|ģints_lv=Ambrozijas|binomial=Ambrosia}}'''Ambrozijas''' ({{val|la|Ambrosia}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s ģints. Tā ir izplatīta Amerikas [[Tropu josla|tropu]] un [[Subtropu josla|subtropu]] reģionos, īpaši [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101325|title=Ambrosia in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-03-19}}</ref> kur ģints izcelsmes areāls atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=León de la Luz|first=José Luis|last2=Rebman|first2=Jon P.|date=2010-06|title=A new Ambrosia (Asteraceae) from the Baja California Peninsula, Mexico|url=http://www.scielo.org.mx/scielo.php?script=sci_abstract&pid=S0366-21282010000100006&lng=es&nrm=iso&tlng=en|journal=Boletín de la Sociedad Botánica de México|language=en|issue=86|pages=65–70|issn=0366-2128}}</ref> Vairākas sugas ir ieviestas [[Vecā pasaule|Vecajā pasaulē]], kur dažas ir naturalizējušās un kļuvušas par [[Invazīva suga|invazīvām sugām]].<ref name=":0" /> Tiek prognozēts ka, reaģējot uz notiekošajām [[Klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]], ambroziju sugas tuvākajā nākotnē turpinās izplatīties visā [[Eiropa|Eiropā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rasmussen|first=Karen|last2=Thyrring|first2=Jakob|last3=Muscarella|first3=Robert|last4=Borchsenius|first4=Finn|date=2017-03-16|title=Climate-change-induced range shifts of three allergenic ragweeds (Ambrosia L.) in Europe and their potential impact on human health|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5357339/|journal=PeerJ|volume=5|pages=e3104|doi=10.7717/peerj.3104|issn=2167-8359|pmc=5357339|pmid=28321366}}</ref>

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =
|   pilnais_valsts_nosaukums = Anglija
|           valsts_nosaukums = England
|           karoga_nosaukums = Anglijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of England.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Anglijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 75px
|             ģerboņa_attēls = Royal Arms of England (1198-1340).svg
|                symbol_type = Karaliskais ģerbonis
|                valsts_moto = {{lang|fr|''[[Dieu et mon droit]]''}}{{spaces|2}}{{fr ikona}}
"God and my right" {{en ikona}}
"Dievs un mana taisnība"
|               valsts_himna = Anglijai nav savas atsevišķas himnas, [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] himna ir "[[God Save the King]]".
|               patron_saint = [[Svētais Džordžs]]
|              kartes_attēls = England in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts =
|              galvaspilsēta = [[Londona]]
|latd=51 |latm=30 |lats=27.8 |latNS=N
|longd=0 |longm=7 |longs=40.7 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_valodas = [[angļu valoda]]{{smallsup|1}}
|         regional_languages = [[korniešu valoda]]{{smallsup|2}}
|            etniskās_grupas = 85.5% baltā rase
 7.7% dienvidāzijas rase
 3.4% melnādainā rase
 2.2% jaukta rase
 1.2% citas rases
|       etniskās_grupas_gads = 2011<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statistics.gov.uk/statbase/ssdataset.asp?vlnk=6561|title=Office for National Statistics}}</ref><ref>[http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20060215155355/http://www.statistics.gov.uk/StatBase/Product.asp?vlnk=14238 National Statistics Online - Product]</ref>
|       neatkarības_iegūšana = [[Apvienošanās]]
|        neatkarības_piezīme =
|       neatkarības_notikums = [[Atelstans|Atelstana vadībā]]
|         neatkarības_datums = [[927. gads|927. gadā]]
|              platība_rangs =
|             valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Britu monarhija|Monarhs]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|      valsts_galvas_tituls2 =
|              valsts_galva2 =
|                platība_km2 = 130 395
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 53 013 000{{smallsup|3}}
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 407
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP = $2,68 triljoni
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $50 566
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,940
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads = 2006
|             HDI_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|                 laika_zona = GMT
|                 utc_offset = 0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{smallsup|4}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Angļu valodas lietošana ir nostabilizējusies ''[[de facto]]''.
|                   piezīme2 = [[Korniešu valoda]] ir oficiāli atzīta [[reģionālā valoda]] vai [[minoritātes valoda]] saskaņā ar [[Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu harta|Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu]].
|                   piezīme3 = [http://www.statistics.gov.uk/statbase/Product.asp?vlnk=15106 National population projection] from the Office for National Statistics.
|                   piezīme4 = Arī [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s valstīm, kuras sastāvā ilgstoši atradās. [[ISO 3166-1]] kods ir GB, bet [[.gb]] netiek lietots. Visi augšējā līmeņa domēnvārdi tiek piešķirti visai Lielbritānijai kopīgi.
}}
'''Anglija''' ({{lang-en|England}}, {{Audio-IPA|en-us-England.ogg|/ˈɪŋɡlənd/}}) ir zeme, kas ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] sastāvdaļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Countries of the UK|url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp|publisher=statistics.gov.uk|accessdate=2009-02-01|author=Office for National Statistics|authorlink=|archive-date=2002-03-29|archive-url=http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20020329130655/http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp}} {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/5lClXN00l?url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp |date=2009-11-11 }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Countries within a country|url=http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080209003312/http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archivedate=2008-02-09|publisher=number-10.gov.uk|accessdate=2009-02-01|authorlink=Prime Minister of the United Kingdom|8=Prime Minister's Office}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Changes in the list of subdivision names and code elements (Page 11)|url=http://www.iso.org/iso/newsletter_i-9.pdf |format=PDF |publisher=[[International Organization for Standardization]]|accessdate=2009-02-01}}</ref> Tā robežojas ar [[Skotija|Skotiju]] uz ziemeļiem un [[Velsa|Velsu]] uz rietumiem. Angliju apskalo [[Īrijas jūra]] ziemeļrietumos, [[Ķeltu jūra]] dienvidrietumos un [[Ziemeļjūra]] austrumos ar [[Lamanšs|Lamanšu]] dienvidos, atdalot to no kontinentālās [[Eiropa]]s. Lielākā daļa Anglijas aptver centrālo un dienvidu daļu [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas]] salas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Pie Anglijas krastiem atrodas vairāk nekā 100 mazāku salu, piemēram [[Sili salas]] un [[Vaita]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{ezera infokaste
|ezers=Klopeinas ezers
|attēls=130722-Klopeiner_See_von_Georgieberg.JPG
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=46.604444 | plat_NS=N
| gar_d=14.583056 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Karintija}}
|platība=1,1
|garums=1,8
|platums=0,8
|Vid_dziļums=23
|Max_dziļums=48
|tilpums=
|augstums_vjl=446
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Literatūra]]
[[Kategorija:Literatūra]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Valansa
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Valence_depuis_Crussol_(04).jpg
 | image_flag               =
 | image_shield             =
| shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map = France
 | subdivision_type         =
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 36.69
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2008
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 66568
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = 1814
 | timezone                 = [[UTC+1]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[UTC+2]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 44 | latm = 56 | lats = 00 | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 53 | longs = 30 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Valansa''' ({{val|fr|Valence}}) ir pilsēta [[Francija|Francijā]], [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģionā, [[Droma]]s departamenta administratīvais centrs. Tajā dzīvo 66 568 iedzīvotāji. Atrodas [[Rona]]s kreisā krasta klinšainā paaugstinājumā. Upes pretējā krastā atrodas sienas Ardešas klintis.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-2
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Latvian Air Force, 151, PZL Mi-2 (33769739683).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas GS Mi-2 (2017)
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Polija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = netiek ražots, tiek izmantots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1965 — 1998
| skaits               = 5497
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}

sentences: s noslēgšanas ([[Tērbatas bīskapija]] atradās Krievijas okupācijā, [[Rīgas brīvpilsēta]] saglabāja patstāvību, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] bija Lietuvas vasaļvalsts).]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mollijas spēle
| oriģinālnos = ''Molly's Game''
| attēls = MollijasSpele.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas plakāts
| žanrs = kriminālfilma, drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Mets Džeksons]]
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Džesika Česteina]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Kevins Kostners]]
* [[Maikls Sera]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[The Mark Gordon Company]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
* ''[[Ciwen Pictures]]''
* ''[[Huayi Brothers Pictures]]''
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
| izplatītājs = STX Films
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|12|25|ASV|2018|1|5|Latvija||}}
| ilgums = 137 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mollys-game-2017|title=Molly's Game|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430194030/http://www.bbfc.co.uk/releases/mollys-game-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|59,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mollysgame.htm|title=Molly's Game (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mollijas spēle"''' ({{val|en|Molly's Game}}) ir 2017. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Česteina]], [[Idriss Elba]], [[Kevins Kostners]] un [[Maikls Sera]]. Filma ir balstīta uz Mollijas Blūmas tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Matejs
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 21. septembris (Rietumu kristietība)
|                  godā =
|                attēls = Evangelist-St.-Matthew-And-The-Angel.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Apustulis, sludinātājs, moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{vieta|Itālija|Salerno}}
|                strīdi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Eunectes murinus2.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| apakštips      = Vertebrata
| apakštips_lv   = Mugurkaulnieki
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Serpentes
| apakškārta_lv  = Čūskas
| dzimta         = Boidae
| dzimta_lv      = Žņaudzējčūsku dzimta
| ģints          = Eunectes
| ģints_lv       = Anakondas
| suga           = Eunectes murinus
| suga_lv        = Anakonda
| binomial       = Eunectes murinus <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakonda''', arī '''parastā anakonda''' (''Eunectes murinus'') ir [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634802 ''Eunectes murinus'' (Linnaeus, 1758)]</ref> kas dzīvo [[Dienvidamerika]]s [[tropu josla|tropu joslā]]. Tā ir masīvākā un smagākā, un pēc [[tīklainais pitons|tīklainā pitona]] otra garākā no mūsdienās sastopamajām [[čūskas|čūskām]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea montana|Kalnu dzelzene}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Centaurea montana RF.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|suga=Centaurea montana|suga_lv=Kalnu dzelzene|binomial=}}
'''Kalnu dzelzene''' (''Centaurea montana'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Kalns|kalnainos]] apvidos, bet arī [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par dārzbēgli.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/centaurea-montana-l/|title=kalnu dzelzene - Centaurea montana L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Aldaris
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1992|05|06}} (pirmsākumi 1865. gadā)
| Sēdeklis            = [[Tvaika iela (Rīga)|Tvaika iela]] 44, [[Rīga]], [[Latvija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Ināra Šure (valdes priekšsēdētāja)
Toms Kučinsks (padomes priekšsēdētājs)
Tomass Panteli (izpilddirektors)
| Darbinieku_skaits   = vairāk nekā 200 (2013)<ref>[http://www.lsm.lv/lv/raksts/ekonomika/zinas/aldaris-atlaidiis-59-darbiniekus-bruves-ekskluziivu-alu-papildin.a66813/ «Aldaris» atlaidīs 59 darbiniekus; brūvēs ekskluzīvu alu]lsm.lv</ref>
| Apgrozījums         = Ls 36,4 miljoni (2008)
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = Ls 3,32 miljoni (2008)
| Nozare              = [[pārtikas rūpniecība]]
| Produkti            = [[alus]], [[sidrs]], kokteiļi, bezalkoholiskie dzērieni
| Mājaslapa           = [http://www.aldaris.lv/ www.aldaris.lv]
}}
'''AS Aldaris''' ir [[alus]] un bezalkoholisko dzērienu ražotājs [[Latvija|Latvijā]]. Līdz 2013. gadam "Aldaris" bija uzskatāms par Latvijas alus tirgus līderi. 2008. gadā "Aldara" produkcija aizņēma 46,1 procentu alus tirgus Latvijā.<ref>[http://www.nra.lv/zinas/22962-krizes-laika-mekle-letu-alu.htm Krīzes laikā meklē lētu alu], nra.lv, {{dat|2009|05|20|SK}}</ref> 2013. gadā uzņēmums veica restrukturizāciju, samazinot ražošanu, kā arī atlaižot 59 darbiniekus.

sentences:
'''Kodolvasara''' ir hipotētisks [[Zeme]]s globālā klimata stāvoklis, kas sekotu [[kodolziema]]i. Pēc šīs teorijas, palielinātos [[ūdens]] daudzums [[stratosfēra|stratosfērā]], kas novestu pie planētas virskārtas uzkaršanas. Kodolieroču detonācijas arī izmestu atmosfērā lielu daudzumu [[slāpeklis|slāpekļa]] oksīdu, kas novestu pie pilnīgas [[ozona slānis|ozona slāņa]] sairšanas, kā rezultātā Zeme nebūtu aizsargāta no [[Saule]]s ultravioletā starojuma. Lielākā daļa uz Zemes pastāvošo dzīvības formu šādos apstākļos izdzīvot nespētu.
== Skatīt arī ==
* [[Kodolziema]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Platypus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ornithorhynchus anatinus|Pīļknābis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase = Prototheria
| apakšklase_lv =Pirmzīdītāji
| apakšklase_r =Kloākaiņi
| kārta =Monotremata
| kārta_lv =Kloākaiņi
| kategorijas = nē
| iedalījums =
* [[Ehidnu apakškārta]] (''Tachyglossa'')
* [[Pīļknābju apakškārta]] (''Platypoda'')
| binomial = Monotremata <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1837)</small>
}}

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences:
(''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Saules zeme''' (latīņu: ''terra Sauleorum'') jeb '''Saulene''' (vācu: ''Schaulen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] apdzīvotās teritorijas dienvidu daļā, kas robežojās ar [[Žemaitija|Žemaitiju]]. Netālu no [[Šauļi]]em atrodas sens zemgaļu pilskalns ar svētnīcu, kas mūsdienās ir pazīstams ar nosaukumu [[Krusta kalns pie Šauļiem|Krusta kalns]].

sentences: '''"Mazsalacas meteorīts"''' bija mobilo sakaru kompānijas [[Tele2]] mārketinga akcija {{dat|2009|10|25}}, kas ievadīja reklāmas kampaņu par jaunu kompānijas tarifu plānu "Meteorīts". Akcija izraisīja starptautisku ažiotāžu un tās organizatoriem nācās publiski atvainoties un kompensēt radītos izdevumus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Miracle''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Miracle film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = sporta drāma
 |    režisors = [[Gevins O'Konors]]
 |  producents =
* [[Mark Ciardi|Marks Kiārdi]]
* Gordons Grejs
* [[Ross Grīnbergs]]
* [[Džastiss Grīns]]
* [[Džons Mons]]
* [[Gregs O'Konors]]
 |   scenārijs = [[Ēriks Gagenheims]]
 |     aktieri =
* [[Kurts Rasels]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Noa Emerihs]]
 |      mūzika = [[Marks Aišems]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Mayhem Pictures''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2004|02|06|ASV}}
 |      ilgums = 130 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Miracle |url=https://bbfc.co.uk/releases/miracle-2004 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191017152923/https://bbfc.co.uk/releases/miracle-2004 |archivedate={{dat|2019|10|17||bez}} }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="numbers">{{tīmekļa atsauce |title=Miracle (2004) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Miracle-(2004)#tab=summary |website=the-numbers.com |accessdate={{dat|2019|10|17||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|64 miljoni}}<ref name="numbers"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Miracle''''' ir 2004. gada uz patiesiem notikumiem balstīta sporta drāma, kuras režisors ir [[Gevins O'Konors]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Hadsons
|     vārds_orig = ''Henry Hudson''
|         attēls = Appletons' Hudson Henry.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat|1570|9|12}}{{nav zināms}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Londona]]{{nav zināms}}, [[Anglija]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt = {{dat|1611||}}{{nav zināms}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Džeimsa līcis]]{{nav zināms}},
({{CAN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglija|anglis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Džons Hadsons
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Eksotoksīni''' ir [[toksīns|toksīni]], ko izdala [[baktērija]]s. Eksotoksīni izdalās apkārtējā vidē no dzīvām baktērijām un tiem ir specifiska ietekme uz [[organisms|organismu]]. Eksotoksīnus galvenokārt izdala grampozitīvas baktērijas, pēc ķīmiskās uzbūves eksotoksīni ir [[olbaltumvielas]]. Atsevišķas baktērijas izdala ļoti spēcīgus toksīnus, piemēram, ''[[Clostridium botulinum]]'' producē spēcīgu toksīnu – [[botulīns|botulīnu]], tas var attīstīties nepietiekami vai nepareizi apstrādātos konservos, tā nāvējošā deva ir 0,1-1,0 mg. Botulīns ir neirotoksisks, rada [[muskulis|muskuļu]] paralīzi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://bse.sci-lib.com/article111092.html |title=Токсины<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100708134151/http://bse.sci-lib.com/article111092.html |archivedate={{dat|2010|07|08||bez}} }}</ref> Šo toksīna īpašību plaši izmanto [[kosmetoloģija|kosmetoloģijā]]. Botulīna toksīnu attīra un veido sterilu produktu. Atšķaidītu toksīnu injicē [[āda|ādā]], tas rada pagaidu daļēju muskuļu [[paralīze|paralīzi]] noteiktā apgabalā, jo tiek bloķēta [[nervi|nervu]] impulsu pārvade. Muskuļu paralīze ilgst apmēram trīs mēnešus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |title=Botox Cosmetic<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091001170553/http://www.associatedplasticsurgeons.com/consent_Forms/botox_consent.php |archivedate={{dat|2009|10|01||bez}} }}</ref> Citi baktēriju izdalīti eksotoksīni izraisa [[stingumkrampji|stingumkrampjus]], [[difterija|difteriju]], [[pārtikas toksikoinfekcija]]s u.c.

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences: '''7. jūlijs''' ir gada 188. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (189. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 177 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .li
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SWITCH Teleinformatics Services''
|sponsors              = ''Hochschule Liechtenstein''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lihtenšteina|Lihtenšteinu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Lihtenšteinā; tiek izmantots arī citiem mērķiem
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [https://nic.switch.ch/reg/ocView.action;jsessionid=70AAEB6FEEE49DAF0E37EEBC73D0AF13?res=EF6GW2JBPVTG67DLNIQXU234MN6SC33JNQQGI7L6 Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.switch.ch/id/ www.switch.ch]
}}

sentences:
, [[Francija|Francijā]].]]
'''Dzīvoklis''' ir tiesiski nodalīts patstāvīgs [[nekustamais īpašums]], kas parasti veido daļu no plašākas dzīvojamās [[māja]]s.<ref name="likumi">{{tīmekļa atsauce|url= https://m.likumi.lv/ta/id/221382-dzivokla-ipasuma-likums|title= Dzīvokļa īpašuma likums|work=likumi.lv|publisher=[[Likumi.lv]]|date=|accessdate=17 July 2021}}</ref> Lai gan dzīvokļi pēc platības mēdz būt atšķirīgi, tie parasti sevī ietver vairākas dzīvojamās un saimnieciskās telpas kā, piemēram, [[virtuve|virtuvi]], [[vannasistaba|vannasistabu]], viesistabu un guļamistabas. Greznākie un augstākajos stāvos esošie dzīvokļi nereti tiek saukti par [[penthauss|penthausiem]] (''penthouse'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/apartment|title=Apartment|work=dictionary.cambridge.org|publisher=Cambridge Dictionary|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/penthauss:1|title=penthauss|work=tezaurs.lv|publisher=Tēzaurs|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref> Tāpat dzīvokļi var būt aprīkoti ar [[balkons|balkoniem]] un [[terase|terasēm]].<ref name="nytimes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/1979/01/07/archives/the-ins-and-outs-of-balconies-the-ins-and-outs-of-balconies.html|title=The Ins and Outs of Balconies|first=Diana|last=Shaman|work=nytimes.com|publisher=[[The New York Times]]|date=7 January 1979|accessdate=18 July 2021}}</ref>

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ciemu Vidzemē|pilsētu Krievijā|Kusa (pilsēta)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kusa
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Kusa.JPG
| image_caption = Ekskavators simbolizē organizācijas "PMK-19" atrašanās vietu. Autori [[Leo Paiders|L. Paiders]] un J. Ruņģis
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pilsēta
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2 = [[Aronas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| area_total_km2 = 1,37
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2018
| population_footnotes =
| population_total = 547
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 53
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 7
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 200
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4847 Kusa
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Kusa''' ir ciems [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Aronas pagasts|Aronas pagastā]], pagasta centrs.<ref>[http://www.madona.lv/lat/?ct=arona Madonas novads. Aronas pagasta pārvalde]</ref> Izvietojies pagasta austrumdaļā [[Kapupīte (Aronas pieteka)|Kapupīte]]s krastā pie autoceļa [[P30]] {{nobr|8 km}} no novada centra [[Madona]]s un {{nobr|157 km}} no [[Rīga]]s. Kusā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, sporta zāle, feldšeru-vecmāšu punkts, auto remontdarbnīcas, 2 kokzāģētavas, degvielas uzpildes stacija, aptieka, frizētava, brīvdabas estrāde, veikals.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Galium verum|ģints=Galium|ģints_lv=Madaras|suga=Galium verum|suga_lv=Īstā madara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Galium verum Przytulia właściwa 2020-07-12 02.jpg|valsts=Plantae}}'''Īstā madara''' (''Galium verum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, [[Latvija|Latvijā]], sausās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Kāpa|kāpās]] un gar [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumiem.

sentences: '''Rindām auga ozoliņi''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto saites}}
{{pareizrakstība+}}
'''Tumsa''' ir fiziski nomācoša vide, kura ir atvērta negatīviem notikumiem un tiek saistīta ar nāvi, ieslodzījumu un neierobežotu ļaunumu, tādēļ pati par sevi tiek uzskatīta par negatīvu tēlu. Tumsa tiek asociēta ar ļauno, pretēju Dieva iedibinātajai kārtībai un labajam, kas ir visumā un cilvēkos.<ref>Herdera vārdnīca "Simboli".Rīga.1994."Pētergaiļa"bibliotēka.</ref>Tumsa parasti ir gaismas pretmets. Šai kontekstā tā parasti simbolizē neziņu, garīgu aprobežotību, morālu atpalicību vai mazvērtību, kā arī nāvi, nelaimi vai "noslēpumu". Telpiskie jēdzieni "virs" un "zem" simboliski atbilst attiecībām starp gaismu un tumsu. Tāpat kā visi uz pasaules balstītie pamatprincipi saistās ar gaismas un tumsas nošķiršanu (piem., [[Ormazds un Arimans]], [[Iņ-Jan]], eņģeļi un dēmoni, gars un matērija, vīrišķais un sievišķais). Būtiska loma daudzām tautām ir priekšstatiem par pacelšanos no tumsas gaismā, kas norāda gan uz indivīda, gan cilvēces attīstību. Arī daudzu [[iniciācijas rituālu|iniciācijas rituāli]] pamatā ir šī dualitāte. Gaismas un tumsas atdalīšana pasaules sākumā daudzu tautu kosmogoniskajos priekšstatos nozīmē, ka tika iedibināta pirmā kārtība. Dažādu reliģiju mītiskajās tradīcijās piemin tumsu, kas atrodas "taipus" zināšanu gaismas (pretēji "zem") un simbolizē Dieva būtības neizdibināmību.<ref>Leland Ryken, James C. Wilhoit, Tremper Longman III.(2010).Dictionary of Biblical Imagery.InterVarsity Press</ref>

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences: '''Metālapstrāde''' ir [[Metāli|metālu]] formēšanas un pārveidošanas [[process]], kura rezultātā tiek izgatavotas noderīgas detaļas, priekšmeti un liela mēroga konstrukcijas. Metālapstrāde ir viena no [[apstrādes rūpniecība]]s apakškategorijām.

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences:
{{catmore|Ģimnāzija}}
{{Commonscat|High schools and secondary schools}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Before We Go''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Before We Go Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Kriss Evanss]]
 |  producents =
* [[Hovards Boldvins]]
* Kriss Evanss
* [[Kārena Elaiza Boldvina]]
* [[Wiljams Dž. Imermans]]
* [[Marks Kasens]]
* [[MakDžī]]
* [[Mērija Viola]]
 |   scenārijs =
* [[Ronalds Bass]]
* [[Džena Smolka]]
* [[Kriss Šafers]]
* [[Pols Viknērs]]
 |     aktieri =
* Kriss Evanss
* [[Alise Īva]]
* Marks Kasens
 |      mūzika = [[Kriss Vestleiks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
 | izplatītājs = ''[[RADiUS]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|12|Toronto kinofestivāls|2015|9|4|ASV|}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/we-go-2014|title=Before We Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{US$|3 miljoni}}
 |    ienākumi = {{US$|483,938}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Before We Go''''' ir 2014. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kriss Evans]]. Galvenās lomas attēlo arī [[Alise Īva]] un [[Marks Kasens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vaiņodes Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10958175
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{catmore|Zīmols}}
<!---->
{{Commons category|Brands by country|Zīmoli pēc valsts}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kendra Harisone
 |      vārds_orig = ''Kendra Harrison''
 |          attēls = Kendra Harrison Jenaragon94.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1990|9|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Tenesī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=163}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metru barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|100 m/b]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|100 m/b}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Birmingema 2018|60 m/b}}
}}
'''Kendra Harisone''' ({{val|en|Kendra Harrison}}; dzimusi {{dat|1992|9|18}}) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē [[100 metru barjerskrējiens|100 metru barjerskrējiena]] distancē.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Šampēteris
|attels             =
|paraksts           = Tekstiluzņēmums "Rimako".
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,366 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 886 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|8|22|32|43|44|53|56|63}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sampeteris/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Ziemeļkosova''' ({{val|sr|Северно Косово / Severno Kosovo}}, {{val|sq|Kosova Veriore}}) ir neoficiāls nosaukums apgabalam [[Kosova]]s ziemeļos, kurā pārsvarā dzīvo [[serbi]], bet pārējā teritorijā pārsvarā dzīvo [[albāņi]] (vairāk nekā 90%).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
{{Pieturzīmes|?}}
'''Jautājuma zīme''' ('''?''') ir [[interpunkcija]]s zīme, kas parasti tiek likta [[jautājuma teikums|jautājuma teikuma]] beigās. Jautājuma zīmi izmanto arī citos nolūkos, piemēram, to liek [[iekava|iekavās]] aiz kāda [[vārds|vārda]] vai [[frāze]]s, kas tiek apšaubīta, vai [[dialogs|dialoga]] tekstā norāda uz sarunbiedra neizpratni vai izbrīnu.<ref name="ailab"/> Zīmes izskats ir radies no burta [[q]] — [[latīņu valoda|latīņu]] vārda ''quaestio'' (‘meklēt (atbildi)’) pirmā burta.

sentences: '''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
s supralitorālā zona pie [[Staldzene]]s.]]
'''Supralitorāle''' (no {{val|la|supra}} — 'virs' un ''litoralis'' — 'krasta') jeb '''supralitorālā zona''', arī '''epilitorāle''' ir [[Ūdens viļņi|viļņu]] darbības zona uz robežas starp [[Jūra|jūru]] un [[Sauszeme|sauszemi]], kas atrodas virs maksimālā [[Paisums|paisuma]]. Par supralitorāli tiek uzskatīta zona, kas atrodas virs [[litorāle]]s vai arī litorāles augšējā daļa.

sentences: '''Pozitīvisms''' ({{val|fr|positivisme}}, no {{val|la|positīvus}}) — filozofijas virziens, kas deklarē, ka tiecas pēc īstām, pozitīvām zināšanām, kas balstītas pozitīvā pieredzē. Pozitīvisms radies 19. gadsimta pirmajā pusē kā idejisks virziens; nostiprinās 19. gadsimta otrajā pusē, tā ietvaros izveidojas sabiedrību izzinoša nozare — [[socioloģija]].

sentences: '''Slāvi''' ir [[etnolingvistika|etnolingvistiska]] tautu grupa, kas mūsdienās galvenokārt apdzīvo [[Austrumeiropa|Austrumeiropu]], Dienvidaustrumeiropu, kā arī [[Āzija]]s ziemeļus un vidusdaļu un runā kādā no [[slāvu valodas|slāvu valodām]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eva Rubene
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Latvija
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = žurnāliste, rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Alfonso Kuarons
 |            vārds_orig = ''Alfonso Cuarón''
 |                attēls = Alfonso Cuarón 2013 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Alfonso Kuarons 2013. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1961|11|28}}
 |              dz vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]], [[kinoproducents]]
 |         darbības gadi = 1983—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Alfonso Kuarons''' ({{val|es|Alfonso Cuarón Orozco}}; dzimis 1961. gada 28. novembrī [[Mehiko]]) ir [[Meksika|meksikāņu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinorežisors]], [[kinoproducents]], [[scenārists]] un [[montāžists]]. Saņēmis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par filmu "[[Gravitācija (2013. gada filma)|Gravitācija]]" 2014. gadā kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]] un [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā montāža]]. Vēl divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmis par filmu "[[Roma (2018. gada filma)|Roma]]" (2018) kā labākais režisors un labākais kinooperators.

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
'''Dīkons''' var būt:
* [[Džons Dīkons]] (''John Richard Deacon''; 1951) — angļu mūziķis;
* [[Frederiks Dīkons]] (''Frederick Deacon''; 1829—1875) — angļu šahists.

{{uzvārds}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mērčisona rags
|vietējais nosaukums =''Murchison Promontory''
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Ziemeļamerika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Būtijas pussala]]
|apskalo             = [[Belo šaurums]]
|atdala              =
|atdala1             =
|latd=72|latm=00|lats= 07|latNS=N
|longd=94|longm=39|longs=23|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{CAN}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorija
|valsts adm vienība1       = {{CA-NU}}
|piezīme =
}}
'''Mērčisona rags''' ({{val|en|Murchison Promontory}}) ir klinšains [[zemesrags]] [[Kanāda]]i piederošās [[Būtijas pussala]]s ziemeļu galā, [[Ziemeļamerika]]s galējais ziemeļu kontinentālais punkts.<ref>{{PZT|477}}</ref> Izvietojies [[Belo šaurums|Belo šauruma]] dienvidu krastā un par Mērčisona zemesragu (izvirzījumu) tiek dēvēta visa {{nobr|25 km}} garā pussalas piekraste gar šaurumu.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OALDT Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Murchison Promontory]</ref> Izvirzījuma galējais ziemeļu punkts tiek dēvēts par '''Zenīta ragu''' (''Zenith Point'').<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OASFF Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Zenith Point]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Sugies03_hp.jpg
| att_nosaukums =[[Mazais planētājkuskuss]] (''Petaurus breviceps'')
| att_izmērs=240px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Phalangeriformes
| apakškārta_lv=Posumi
| virsdzimta = Petauroidea
| virsdzimta_lv = Planētājkuskusu virsdzimta
| iedalījums=
| binomial=Petauroidea <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1838)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Drente
| official_name           = ''Drenthe''
| other_name              =
| settlement_type         = province
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Drenthe.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Drenthe wapen.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Asena]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Drenthe in the Netherlands.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Drentes izvietojums Nīderlandē
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{NED}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2683
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 488957
| population_as_of        = 2014
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.drenthe.nl/}}
| footnotes               =
}}
'''Drente''' ({{val|nl|Drenthe}}) ir [[Nīderlande]]s province valsts ziemeļaustrumos. Austrumos tā robežojas ar [[Lejassaksija|Lejassaksiju]] ([[Vācija|Vāciju]]), ziemeļos ar [[Groningena (province)|Groningenu]], rietumos ar [[Frīzlande|Frīzlandi]], bet dienvidos ar [[Overeisela|Overeiselu]]. Provinces administratīvais centrs ir [[Asena]].<ref>{{PZT|180}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Suillus bovinus P20.jpg
| att_nosaukums=
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Suillaceae
| dzimta_lv = Sviestbeku dzimta
| ģints = Suillus
| ģints_lv = Sviestbeku ģints
| suga = S. bovinus
| suga_lv = Govju sviestbeka
| binomial = Suillus bovinus
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Wild Boar Habbitat 3.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|    binomial = Sus scrofa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   izplatība =

{{legend|#008000|Dabiskais meža cūkas izplatības areāls}}
{{legend|#008080|Teritorijas, kurās meža cūka introducēta}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
'']]
'''Apvienotā Karaliste''' ir augsti [[Postindustriālā valsts|attīstīta postindustriāla valsts]]. Apvienotās Karalistes ekonomika ir 9. lielākā ekonomika pasaulē pēc [[IKP]], rēķinot pēc [[pirktspējas paritāte]]s (2018. gadā).

sentences:
'''''SAP NetWeaver Business Intelligence''''' ('''''SAP NetWeaver BW''''') ir [[Datu bāze|datubāzu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] kombinācija, kura tiek pielietota, lai atbalstītu vadības lēmumu pieņemšanu. To izstrādājis Vācijas uzņēmums ''[[SAP (uzņēmums)|SAP AG]]''. ''BW'' ir daļa no ''[[SAP NetWeaver]]'' tehnoloģiju platformas.
<!--SAP datu noliktava ir centrālais komponents kopīgā ''SAP'' programmu komplektā.-->SAP datu noliktava ir izstrādāta tā, lai darbotos gan SAP, gan arī ārpus SAP vides.

sentences:
Ļoti tālu no centrālā ķermeņa pavadoņa forma ir gandrīz sfēriska.

Tuvojoties Roša robežai, pavadoņa forma deformējas.

Nonākot pavadonim uz Roša robežas, tas gravitācijas radīto paisuma spēku ietekmē sāk sabrukt.

Orbitālie ātrumi ir atkarīgi no attālumiem līdz centrālajam ķermenim. Jo tuvāk tam, jo ātrums ir lielāks (sarkano bultu garums ir atšķirīgs).

Pēc laika pavadonis ir sadalījies un veido gredzenus, kādi ir novērojami ap Jupiteru, Saturnu, Urānu un citām planētām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā mīlēties ar angli
| attēls                   = Some Kind of Beautiful.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Some Kind of Beautiful''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Toms Vogans]]
| producents               =
* [[Ričards Bārtons Luiss]]
* [[Bo St. Klēra]]
* [[Kevins Freikss]]
* [[Rejs Brinders Sings]]
* [[Remingtons Čeiss]]
* [[Grants Krāmers]]
* [[Saimons Orindžs]]
| scenārija autors         = [[Metjū Ņūmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Bens Makenzijs]]
* [[Malkolms Makdauels]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Endelmans]]
* [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Saban Films]]''
* ''[[PalmStar Entertainment]]''
* ''[[Southpaw Entertainment]]''
* ''[[Irish DreamTime]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|11|6|''American Film Market'' pirmizrāde|2015|8|21|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lessons-love-2015-0|title=Lessons in Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018|archive-date={{dat|2018|07|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180708215833/http://www.bbfc.co.uk/releases/lessons-love-2015-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā mīlēties ar angli"''' ({{val|en|Some Kind of Beautiful}}; nosaukums Kanādā: ''How to Make Love Like an Englishman''; nosaukums Apvienotajā Karalistē: ''Lessons in Love'') ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Toms Vogans]]. Galvenās lomas atveido [[Pīrss Brosnans]], [[Džesika Alba]], [[Salma Hajeka]], [[Bens Makenzijs]] un [[Malkolms Makdauels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|6||bez}} "Amerikāņu Filmu Tirgū".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Šefers
|     vārds_orig = ''Peter Shaffer''
|         attēls = Peter Shaffer, 1966.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pīters Šefers 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Īrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]]
|rakstīšanas valoda = angļu
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ford-Vairogs V8 De Luxe''' bija automobilis, ko no [[1939]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Ford-V8 91A]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Gārlends''' var būt:

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kitchingia uniflora 135-8286.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe uniflora|Vienziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe uniflora|suga_lv=Vienziedu kalanhoja}}'''Vienziedu kalanhoja''' (''Kalanchoe uniflora'') ir augu suga kalanhoju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldofsucculents.com/kalanchoe-uniflora-coral-bells/|title=Kalanchoe uniflora (Coral Bells)|website=World of Succulents|access-date=2022-01-18|date=2019-10-25|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences: '''Radiants''' — [[debess sfēra]]s punkts, no kura šķietami nāk visi vienas [[meteoru plūsma]]s [[meteors|meteori]]. Faktiskās meteoru trajektorijas ir paralēlas, taču tie šķiet izlidojam no viena punkta perspektīvas efekta dēļ.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Sibujanas jūra
|attēls=[[Sibujana]]s sala Sibujanas jūrā
| vietaskarte  = Filipīnas
| alt_karte = Philippines relief location map.jpg
| label = ''Sibujanas
jūra''
| mark = noimage.png
| label_size = 105
| paraksta_izvietojums = top
|latd=12 |latm=30 |lats=0 |latNS=N |longd=122|longm=30 |longs=0 |longEW=E
|platība     = 8127<ref>[http://www.bfar.da.gov.ph/images/pdf/CNFIDP.pdf Comprehensive National Fisheries Industry Development Plan]</ref>
|garums      = 270
|platums     = 210
|Vid_dziļums =
|Max_dziļums = 1700<ref>[http://slovari.yandex.ru/%D0%A1%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%8F%D0%BD/%D0%91%D0%A1%D0%AD/%D0%A1%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%8F%D0%BD/ Сибуян в БСЭ]{{Novecojusi saite}}</ref>
|valstis     = {{PHL}}
|pilsētas    = [[Lusena]], [[Rohasa]]
}}
'''Sibujanas jūra''' ({{val|en|Sibuyan Sea}}, {{val|tl|Dagat Sibuyan}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. To norobežo [[Lusona]]s sala ziemeļos un ziemeļaustrumos, [[Masbate]]s sala austrumos, [[Panaja]]s sala dienvidos un [[Mindoro]] sala rietumos. [[Verdes salas šaurums]] ziemeļrietumos to savieno ar [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūru]], [[Tablasas šaurums]] dienvidrietumos — ar [[Sulu jūra|Sulu jūru]], [[Hintololo šaurums]] dienvidaustrumos — ar [[Visaju jūra|Visaju jūru]] un [[Tikao šaurums|Tikao]] un [[masbates šaurums|Masbates]] šaurumi austrumos — ar [[Samaras jūra|Samaras jūru]]. Jūrā daudz salu, lielākās no kurām ir [[Marinduke]], [[Tablasa]] un [[Sibujana]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rīgas HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Rigas HES (10).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Salaspils pagasts]], [[Salaspils novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.8507 | latNS  = N
| longd = 24.2708 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1974. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Rīgas HES''' ir jaunākā [[Daugavas hidroelektrostacija]] un otrā lielākā [[elektrostacija]] [[Latvija|Latvijā]]. Tā tika celta no 1966. līdz 1974. gadam un atrodas 35 km no upes grīvas. Maksimālais HES kritums ir {{nobr|18 metri}}. Hidroelektrostacija ir aprīkota ar sešiem hidroagregātiem ar "Kaplan" turbīnām. Elektrostacijas hidroagregātu kopējā uzstādītā jauda ir 402 megavati,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |title=Enerģijas ražošana<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111125133705/http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |archivedate={{dat|2011|11|25||bez}} }}</ref> bet tās saražotās elektroenerģijas apjomi 2009. gadā veidoja 792,5 gigavatstundas. Neskaitot elektroenerģijas ražošanu, Rīgas HES kalpo arī kā sinhronais kompensators sprieguma un frekvences regulēšanai energosistēmai.

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lerna
| native_name    = {{gree|Λέρνη}}
| image          = Lerna1.JPG
| image_size     =
| caption        = "Dakstiņu nama" kāpnes uz 2. stāvu.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 33| lats = 04| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 06| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Hellādas (Lernas I-V)
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Džons Kaski
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lerna''' (gr. ''Λέρνη'') ir klasiskās [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas pazīstams ar saviem avotiem ([[Strabons]] rakstīja, ka Lernas avoti bija ārstnieciski) un seno ezeru netālu no [[Peloponēsa]]s austrumu piekrastes uz dienvidiem no [[Argosa]]s. Tā atradās netālu no mūsdienu Mili ciemata pie [[Argoliks|Argolika]]. Grieķu mitoloģijā Lerna ir pazīstama ar [[Lernas hidra|Lernas hidru]], kas sargāja ieeju mirušo valstībā, un kuru nosita [[Hērakls]], veicot savu kārtējo [[Hērakla varoņdarbi|varoņdarbu]].<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 142. lpp.</ref> [[Karsta process|Karsta]] avoti ir saglabājušies līdz mūsdienām, bet lagūnu ezers 19. gadsimtā samazinājās izmēros un pēc tam izžuva.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Føroyar''
''Færøerne''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fēru Salas
|            valsts_nosaukums = Faroe Islands
|               karoga_attēls = Flag of the Faroe Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Fēru Salu karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_the_Faroe_Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Fēru Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Tú alfagra land mítt]]''
''Tu, mana zeme skaistākā''
|               kartes_attēls = Europe-Faroe_Islands.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Touršhavna]]
|latd=62 |latm=00| latNS=N |longd=06 |longm=47 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fēru valoda]]
[[dāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Dānijas monarhi|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Fēru Salu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aksels V. Johanesens]]
 (''Aksel V. Johannesen'')
|        neatkarības_iegūšana = [[Dānijas Karaliste]]s autonoma province
|        neatkarības_notikums = Vietēja pārvalde
|          neatkarības_datums = {{dat|1948}}
|                 platība_km2 = 1 399
|               platība_rangs = 180.
|              procenti_ūdens = 0,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 48 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 214
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 34
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 169.
|                     IKP_PPP = $2.2 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $45 250
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.9431
|                    HDI_gads = 2006
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 15.
|                      valūta = [[Fēru Salu krona]]2
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona = [[Rietumeiropas laiks|WET]]
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST = [[Rietumeiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.fo]]
|              tālsarunu_kods = 298
|                    piezīme1 = Informācija par Dāniju, ieskaitot Fēru Salas un Grenlandi.
|                    piezīme2 = Naudas zīmes ir apdrukātas ar Fēru salu motīviem un tiek izdotas līdzvērtīgi [[Dānijas krona]]i, izmantojot tās pašas drošības metodes, izmērus un standartus. Fēru salu ''krónur'' (''króna'' daudzskaitlis) izmanto Dānijas [[ISO 4217]] kodu "DKK".
|                iso_kods_num = 234
|              iso_kods_alfa2 = FO
|              iso_kods_alfa3 = FRO
}}
'''Fēru salas''' ({{val-fo|Føroyar }}, {{val-da|Færøerne}}, {{val-no|Færøyene}}, {{val-is|Færeyjar}}, {{val-ga|Na Scigirí}}) ir arhipelāgs, kas atrodas starp [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļu daļu, apmēram pusceļā starp [[Norvēģija|Norvēģiju]], [[Skotija|Skotiju]] un [[Islande|Islandi]]. Salu kopējā platība ir 1400 km2, 2010. gadā tajās bija gandrīz 50 000 iedzīvotāju.

sentences:
]]
'''Mačete''' ir liels nazis. Tās asmens ir 50-60 centimetrus garš un 3 milimetrus biezs. Mačetes pārsvarā lieto [[Tropu josla|tropu]] un [[Subtropu josla|subtropu]] valstīs, lai izcirstu ceļu džungļu brikšņos, kā arī lauksaimniecībā (piemēram, cukurniedru nogriešanai) un mājsaimniecībā. Šajās valstīs mačete bieži tiek lietota arī kā ierocis. [[Kuba|Kubā]] pat pastāv cīņas māksla "paukošanās ar mačetēm", kas māca kā efektīvāk izmantot mačeti kā ieroci, īpaši pret bruņotiem pretiniekiem, ieskaitot pat pret šaujamieročiem.
== Mačete kultūrā un mākslā ==
Mačete ir plaši pārstāvēta kinematogrāfā. Tas bieži parādās kā ierocis slešera apakšžanra šausmu filmās, piemēram, [[Piektdiena, 13tais]] un [[Džeisons X]], kā arī asa sižeta un piedzīvojumu filmās, piemēram, filmā "[[Kommando]]" [[Arnolds Švarcenegers|Arnolda Švarcenegera]] varonis nogriež vienu roku pretiniekiem. Ir [[Roberts Rodrigess|Roberta Rodrigesa]] īpaši aktierim [[Denijs Treho|Denijam Treho]] radīts varonis, kurš nosaukts šī ieroča vārdā, un viņš parādās vairākās filmās, tostarp kā galvenais varonis filmā ar tādu pašu nosaukumu<ref>https://www.imdb.com/title/tt0985694/?ref_=tttr_tr_tt</ref> un tās turpinājumā "[[Mačete nogalina]]".<ref>https://www.imdb.com/title/tt2002718/</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Arizonas sapnis
| attēls                   = Arizonadreammovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Arizona Dream''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Emirs Kusturica]]
| producents               =
* [[Klaudija Osarda]]
* [[Īvss Marmions]]
| scenārija autors         = [[Deivids Atkinss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džerijs Lūiss]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Lilija Teilore]]
* [[Vinsents Gallo]]
* [[Polīna Porizkova]]
| mūzika                   = [[Gorans Bregovičs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Constellation]]''
* ''[[U.G.C.]]''
* ''[[Hachette Premiere]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|1|6|Francija|1994|9|9|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/arizona-dream-1995|title=Arizona Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|112,547}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=arizonadream.htm|title=Arizona Dream (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Arizonas sapnis"''' ({{val|en|Arizona Dream}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors ir [[Emirs Kusturica]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džerijs Lūiss]], [[Feja Danaveja]], [[Lilija Teilore]], [[Vinsents Gallo]] un [[Polīna Porizkova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|6||bez}} Francijā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2515''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2515''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Bars-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|3|23|SK}} 09:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 4000 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 97,6°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 592 km
| Periapsīda             = 542 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2503]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2515''''' (''Космос-2515'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada februārī.

sentences:
[[File:MUexperiment.png|thumb|350px|Millera-Ureja eksperiments]]
'''Abioģenēze''' ir uzskats, ka [[dzīvība]] var rasties no nedzīvas matērijas, piemēram, [[organiskā viela|organiskas vielas]]. Pretēja hipotēze ir [[bioģenēze]], kurā uzskata, ka dzīva matērija var rasties tikai no dzīvas matērijas.<ref>{{Grāmatas atsauce | first=Aleksandr Ivanovich | last=Oparin | title=The Origin of Life | url=http://books.google.com/books?id=Jv8psJCtI0gC | date=20 February 2003 | publisher=Courier Dover Publications | isbn=978-0-486-49522-4 | page=vi }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | title=Did life come from another world? | url=https://archive.org/details/sim_scientific-american_2005-07_293_1/page/n67 | journal=Scientific American | volume=293 | pages=64–71 | year=2005 | doi=10.1038/scientificamerican1105-64 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first=Michael | last=Yarus| title=Life from an RNA World: The Ancestor Within|url=http://books.google.com/books?id=-YLBMmJE1WwC | date=15 April 2010 | publisher=Harvard University Press | isbn=978-0-674-05075-4 | page=47 }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | first=Juli | last=Pereto | title=Controversies on the origin of life | journal=International microbiology : the official journal of the Spanish Society for Microbiology | volume=8 | issue=1 | pages=23–31 | date=March 2005 | pmid=15906258 }}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vērsis
| abbreviation = Tau
| name_latin = Taurus
| RA = 4
| dec = 2
| areatotal = 797.249
| arearank = 17. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Aldebarans]]
| starmagnitude = 0.85
| neareststarname =[[10 Tau]]
| stardistance = 44.7
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Taurīdas]]
[[Beta Taurīdas]]
| bordering = [[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Eridāna]]
[[Orions]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
'''Arhimandrīts''' ({{val-el|ἀρχιμανδρίτης}}, archimandrítēs; no ''ἀρχή'', vadītājs un ''μάνδρα'', klosteris) ir augstas pakāpes [[pareizticība|pareizticīgās baznīcas]] garīdznieks mūks, parasti vīriešu klostera priekšnieks vai garīgās mācību iestādes rektors.<ref>[https://tezaurs.lv/arhimandr%C4%ABts arhimandrīts] tezaurs.lv</ref> [[Romas Katoļu baznīca]]s hierarhijā viņam atbilst [[abats]].
Zemāka līmeņa klosteru priekšniekus sauca par [[igumens|igumeniem]] ({{val-el|ἡγούμενος}}, hēgoúmenos — "vadītājs").<ref>[https://tezaurs.lv/igumens igumens] tezaurs.lv</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Toms Stopards
|     vārds_orig    = ''Tom Stoppard''
|         attēls    = Tom Stoppard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1937
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = [[Zlīna]], [[Čehoslovākija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs, režisors
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    = [[komēdijdrāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = luga "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (''Rosencrantz and Guildenstern Are Dead'', 1966)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Svalbāras raķešu poligons
| oriģinālnosaukums    = ''Svalbard Rakettskytefelt''
| attēls               = Ny-Alesund (js) 5.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=55| lats=53| latNS=N
| longd=11| longm=51| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1997
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Andejas Kosmosa centrs]]
| pers_vasara          = 0
| pers_ziema           = 0
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Svalbāras raķešu poligons''' ({{val|no|Svalbard Rakettskytefelt}} vai ''SvalRak'') ir zondēšanas [[raķete|raķešu]] palaišanas komplekss [[Arktika|Arktikā]]. Atrodas [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos netālu no [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņas. Raķešu palaišanas poligons pieder [[Norvēģija]]s [[Annejas Kosmosa centrs|Annejas kosmosa centram]].<ref>[andoyaspace.no/sounding-rockets-balloons/ Andøya Space Center. Sounding Rockets]</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Dekamerons"
| image            = Boccaccio - Decameron, MCCCCLXXXXII ad di XX de giugno - 3852856 Scan00015.tif
| caption          = "Dekamerona" izdevuma ilustrācija
| author           = [[Džovanni Bokačo]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ITA}}
| language         = Itāļu (florenciešu)
| genre            = [[Novele]]s
| publisher        =
| pub_date         =
| english_pub_date =
| pages            =
| oclc             = 58887280
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dekamerons"''' ({{val|it|Decamerone}}, tulkojumā "desmit dienas") ir 14. gadsimta itāļu rakstnieka [[Džovanni Bokačo]] [[novele|noveļu]] krājums. Tiek uzskatīts par itāļu klasiskās prozas meistardarbu. Pabeigts ap 1353. gadu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hokuss pokuss
| attēls                   = Hocuspocusposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hocus Pocus''
| žanrs                    = komēdija, šausmu filma, fantāzija
| režisors                 = [[Kenijs Ortegs]]
| producents               =
* [[Stīvens Hafts]]
* [[Deivids Kiršners]]
| scenārija autors         =
* [[Nīls Katberts]]
* [[Miks Geriss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bete Midlere]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Keitija Nadžimija]]
* [[Omri Kacs]]
* [[Tora Birča]]
* [[Vinesa Šo]]
* [[Džeisons Mārsdens]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1993|7|16||bez}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hocus-pocus-1993|title=Hocus Pocus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019|archive-date={{dat|2020|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028090251/https://www.bbfc.co.uk/releases/hocus-pocus-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|129,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hocuspocus.htm|title=Hocus Pocus (1993)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hokuss pokuss"''' ({{val|en|Hocus Pocus}}) ir 1993. gada šausmu komēdija, kuras režisors ir [[Kenijs Ortega]]. Galvenās lomas [[Bete Midlere]], [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Keitija Nadžimija]], [[Omri Kacs]], [[Tora Birča]], [[Vinesa Šo]] un [[Džeisons Mārsdens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|7|16||bez}}.

sentences:
{{Redirect|LED}}
{{Infobox electronic component
| name              = Gaismas diode (LED)
| image             = RBG-LED.jpg
| image_size        = 250px
| caption           = Zila, zaļa, un sarkana LED iekš 5 mm ietvarā
| working_principle = [[Elektroluminiscence]]
| invented          = [[H. J. Round]] (1907)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.myledpassion.com/History/hj-round.htm|title=HJ Round was a pioneer in the development of the LED|website=www.myledpassion.com|access-date={{dat|2020|12|20||bez}}|archive-date={{dat|2020|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028074225/http://www.myledpassion.com/History/hj-round.htm}}</ref>
[[Oleg Losev]] (1927)<ref name="100-YEAR HISTORY">{{ziņu atsauce| url=http://holly.orc.soton.ac.uk/fileadmin/downloads/100_years_of_optoelectronics__2_.pdf| title=The life and times of the LED — a 100-year history| date=April 2007| agency=The Optoelectronics Research Centre, University of Southampton| access-date=September 4, 2012| dead-url=yes| archive-url=https://web.archive.org/web/20120915034646/http://holly.orc.soton.ac.uk/fileadmin/downloads/100_years_of_optoelectronics__2_.pdf| archive-date=September 15, 2012| df=mdy-all}}</ref>
[[James R. Biard]] (1961)<ref>[http://www.freepatentsonline.com/3293513.pdf US Patent 3293513], "Semiconductor Radiant Diode", James R. Biard and Gary Pittman, Filed on Aug. 8th, 1962, Issued on Dec. 20th, 1966.</ref>
[[Nick Holonyak]] (1962)<ref name="LEMELSON-MIT">{{ziņu atsauce|url=http://web.mit.edu/invent/n-pressreleases/n-press-04LMP.html |title=Inventor of Long-Lasting, Low-Heat Light Source Awarded $500,000 Lemelson-MIT Prize for Invention |date=April 21, 2004 |agency=Massachusetts Institute of Technology |access-date=December 21, 2011 |location=Washington, D.C. |dead-url=yes |archive-url=https://web.archive.org/web/20111009111042/http://web.mit.edu/invent/n-pressreleases/n-press-04LMP.html |archive-date=October 9, 2011 }}</ref>
| first_produced    = 1962. oktobris
| symbol            =
| pins              = [[Anods]] un [[katods]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences: '''Ekstrēmisms''' (no {{val|la|extremus}} — 'galējs, pārmērīgs') ir galēju uzskatu un rīcības metožu piedāvāšana vai lietošana, galvenokārt izpaužas [[Politika|politikā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aiga Grabuste
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Aiga Grabuste at TNT Fortuna Meeting in Kladno 16June2011 045.jpg
 |         att_izm = 175px
 |        paraksts = Aiga Grabuste 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|3|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzekne|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/grabuste-aiga-1089141/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081527/http://www.london2012.com/athlete/grabuste-aiga-1089141/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=55}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[septiņcīņa]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig = 2019
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 3 (2007, 2009, 2011)
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6414 punkti
 |           PR1_d = [[septiņcīņa]]
 |             PR2 = 4463 punkti
 |           PR2_d = [[pieccīņa]]
 |             PR3 = 6,82 m
 |           PR3_d = [[tāllēkšana]] (telpās)
 |             PR4 = 6,69 m
 |           PR4_d = [[tāllēkšana]] (stadionā)
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Septiņcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas junioru čempionāts vieglatlētikā|Eiropas junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2007. gada Eiropas junioru čempionāts vieglatlētikā|Nīderlande 2007]]|Septiņcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U-23 čempionāts vieglatlētikā|Eiropas U-23 čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Eiropas U-23 čempionāts vieglatlētikā|Lietuva 2009]]|Septiņcīņa}}
}}
'''Aiga Grabuste''' (dzimusi {{dat|1988|3|24}} [[Rēzekne|Rēzeknē]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[Vieglatlētika|vieglatlēte]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sportacentrs.com/vieglatletika/29042019-grabuste_atmina_paliks_katraizcinita_meda|title=Grabuste: "Atmiņā paliks katra izcīnītā medaļa"|website=Sportacentrs.com|access-date=2019-05-05|date=2019-04-30|language=lv}}</ref> startējusi [[septiņcīņa]]s un [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņas labākās septiņcīņas disciplīnas ir 100 metru barjerskrējiens un [[tāllēkšana]]. A. Grabustes personiskais rekords septiņcīņā ir 6507 punkti, uzstādīts 2011. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldathletics.org/records/all-time-toplists/combined-events/heptathlon/all/women/senior?regionType=world&windReading=regular&page=1&bestResultsOnly=true&firstDay=1900-01-01&lastDay=2024-02-23&maxResultsByCountry=all&eventId=10229536&ageCategory=senior|title=Heptathlon - women - senior - all|website=worldathletics.org|access-date=2024-02-23}}</ref>

sentences: {{Bijušās valsts infokaste|||||||||||||||<!--- Legislature --->||<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->|vietējais_nosaukums=''خلافة إسلامية''|nosaukums_latv_val=Arābu Kalifāts|sugasvārds=632|kontinents=Āzija, Eiropa, Āfrika|reģions=|valsts=Arābu Kalifāts|laikmets=|statuss=|statusa_teksts=|impērija=|valdības_veids=teokrātiskā [[monarhija]]|gads_sākums=632|gads_beigas=1258|year_exile_start=<!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->|year_exile_end=<!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->|event_start=|date_start=|event_end=|date_end=|event1=|date_event1=|event2=|date_event2=|event3=|date_event3=|event4=|date_event4=|event_pre=|date_pre=|event_post=|date_post=|p1=<!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->|flag_p1=|image_p1=|p2=|flag_p2=|p3=|flag_p3=|p4=|flag_p4=|p5=|flag_p5=|s1=|flag_s1=|s2=|flag_s2=|s3=|flag_s3=|s4=|flag_s4=|s5=|flag_s5=|s6=|flag_s6=|image_flag=|flag=|flag_type=|image_coat=|symbol=|symbol_type=|image_map=Map_of_expansion_of_Caliphate.svg|image_map_caption=|galvaspilsēta=|national_motto=|national_anthem=|kopīgas_valodas=[[arābu valoda]]|reliģija=[[Islāms]]|nauda=|leader1=|leader2=|leader3=|leader4=|year_leader1=|year_leader2=|year_leader3=|year_leader4=|title_leader=|representative1=|representative2=|representative3=|representative4=|year_representative1=|year_representative2=|year_representative3=|year_representative4=|title_representative=|deputy1=|deputy2=|deputy3=|deputy4=|year_deputy1=|year_deputy2=|year_deputy3=|year_deputy4=|title_deputy=|legislature=|house1=|type_house1=|house2=|type_house2=|stat_year1=|stat_platība1=<!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->|stat_pop1=|stat_year2=|stat_platība2=|stat_pop2=|stat_year3=|stat_platība3=|stat_pop3=|stat_year4=|stat_platība4=|stat_pop4=|stat_year5=|stat_platība5=|stat_pop5=|footnotes=}}'''Arābu Kalifāts''' ([[Arābu valoda|arābu]]: ''خلافة إسلامية'') bija teokrātiska [[Islāms|islāma]] valsts, kas izveidojās pēc musulmaņu iekarojumiem 7.-9. gadsimtā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/place/Caliphate|title=Caliphate {{!}} History, Empire, Meaning, & Definition {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-04-10|language=en}}</ref>

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            =  Franki
| native_name      = Franci
| native_name_lang = la
| image            =
| image_caption    = Ieroči, kas atrasti kāda aristokrātiska franka kapā no Merovingu laikmeta

sentences: '''Kivi''' ir [[subtropi|subtropu]] [[auglis]] ar brūnu, pūkainu [[miza|mizu]] un zaļu mīkstumu, pēc formas atgādina [[ola|olu]]. To iegūst no [[aktinīdijas|aktinīdiju]] ģints (''Actinidia'') augiem; vispopulārākā suga, no kuras tiek iegūti kivi augļi, ir [[Kivi (suga)|kivi augs]] (''Actinidia deliciosa''). Šo augu dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna]]s dienvidi. 1950. gados šie augļi tika nosaukti par kivi savas ārējās līdzības dēļ ar [[kivi (putni)|kivi]] putniem. Pirms tam tie angļvalodīgajās valstīs bija zināmi ar nosaukumu '''Ķīnas ērkšķogas''' (''Chinese gooseberry'').

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .iq
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Network Information Center of Iraq''
|sponsors              = ''Communications and Media Commission (CMC)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Irāka|Irāku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ierobežots, tiek izmantots galvenokārt saistībā ar Irākas valdību un izglītības iestādēm
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Galvenokārt trešā līmeņa domēni zem .com.iq, .gov.iq un .edu.iq
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.cmc.iq/ www.cmc.iq]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vadakstes pagasts
| karte             = Vadakstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Vadakste (ciems)|Vadakste]]
| platība           = 72,08
| iedzīvotāji       = 514<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 514 / 72.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vadakstes pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Vadakste]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Rubas pagasts|Rubas]] un [[Jaunauces pagasts|Jaunauces]] pagastiem, [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Vītiņu pagasts|Vītiņu pagastu]], kā arī [[Lietuva]]s [[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķa]] [[Akmenes rajons|Akmenes rajona]] [[Akmenes seņūnija|Akmenes]] un [[Naujoji Akmenes lauku seņūnija|Naujoji Akmenes lauku]] seņūnijām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Cichorium intybus
|           autors = L.
|           attēls = Cykoria podroznik pokroj.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cichorium intybus|Parastais cigoriņš}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Cichorium
|         ģints_lv = Cigoriņu ģints
|             suga = C. intybus
|          suga_lv = Parastais cigoriņš
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences:
apdzīvotās Eiropas valstis. Dienvidslāvu valstis ir atzīmētas tumši zaļā krāsā, austrumslāvu — zaļā un rietumslāvu — gaiši zaļā krāsā.]]
'''Panslāvisms''' (no {{val|grc|πάν}} (''pán'') — 'viss') — [[Nacionālisms|nacionālistiska]] ideja un sabiedriska kustība kopš 19. gs. par [[Slāvi|slāvu]] tautu kopību — par kopīgo, no citām tautām atšķirīgo mentalitāti, valodu, vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences: '''Demokrātiskais sociālisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kas aizstāv [[demokrātija|demokrātisku]] valsts pārvaldi kopā ar [[ražošanas līdzekļi|ražošanas līdzekļu]] sociālu kopīpašumu, bieži iestājoties arī par [[darbavietas demokrātija|demokrātisku darbavietu pārvaldi]]. Terminu "demokrātiskais sociālisms" reizēm lieto tāpat kā "[[sociālisms]]", bet pievieno "demokrātiskais", lai to nošķirtu no [[marksisms-ļeņinisms|marksistu-ļeņinistu]] tipa sociālisma, kurš parasti tiek uzskatīts par nedemokrātisku.

sentences:
==Izspriestās==
2007. — apmierināta<ref>[http://www.satv.tiesa.gov.lv/wp-content/uploads/2016/02/2006-09-03_Spriedums.pdf ST spriedums lietā Nr. 2006-09-03]</ref> Garkalnes pagasta iedzīvotāju sūdzība par teritorijas plānojuma daļu, kas paredzēja [[Lielais Baltezers|Lielā Baltezera]] applūstošās teritorijas apbūvi.

sentences: '''Spiegošana''' ir [[slepena informācija|slepenas informācijas]] ievākšana, iegūšana, zagšana. Nereti šī informācija pēc tam tiek nodota tālāk citām personām, valstīm, citu valstu [[izlūkošanas dienests|izlūkošanas dienestiem]]. Personas, kuras veic šīs darbības, sauc par '''spiegiem'''. Spiegošana ir daļa no [[izlūkošana]]s. Spiegi ne tikai vāc informāciju, bet veic arī [[sabotāža]]s.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences: '''K vitamīni''' ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu [[Vitamīni|vitamīnu]] grupa, kas nepieciešama [[asinsrece]]i un [[Kalcijs|kalcija]] saistīšanai [[Kauls|kaulos]] un citos [[Audi|audos]]. K vitamīns ietekmējot dažādu [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi [[Aknas|aknās]].<ref>''Damm W., Bouquot A. Oral and maxillofacial pathology (second edition) 2002 (714).''</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jūlijs I
| vārds_orģ           = ''Iulius I''
| attēls              = Iulius I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 35. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|337|2|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|352|4|12|N}}
| priekštecis         = [[Marks (pāvests)|Marks]]
| pēctecis            = [[Libērijs]]
| dzim_dati           = ???
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|352|4|12}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Krūmiņsala''' ir neliela, neapdzīvota sala [[Rīga|Rīgā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]]. Tā atrodas [[Daugava]]s lejtecē, kreisajā krastā pie [[Rīga]]s robežas. Pretīm salai atrodas [[Olekte]]s upes ieteka [[Daugava|Daugavā]]. Krūmiņsala ir iekļauta [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalna]] apkaimē.

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Apija
 | official_name            = ''Apia''
 | image_skyline            = Samoa - Apia Govt buildings.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             = <!-- lietot, ja ir Ģerbonis -->
 | pushpin_map              = Samoa
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              = Samoa Apia Map.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Rajons
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Samoa}} [[Samoa]]
 | subdivision_name1        = Tuamasaga
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1850. gados
 | established_title2       = Galvaspilsēta
 | established_date2        = 1959. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 123,81
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           = 51,8
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41 611
 | population_urban         = 36 735
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 6 534
 | timezone                 = [[SST]]
 | utc_offset               = -11
 | timezone_DST             = [[Havaju-aleutu laika josla|HST]]
 | utc_offset_DST           = -10
 | latd = 13 | latm = 50 | lats = 00 | latNS = S
 | longd = 171 | longm = 45 | longs = 00 | longEW = W
 | postal_code_type         = <!-- Pasta indekss -->
 | postal_code              = <!-- LV-XXXX  -->
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences:
[[File:Himno mexicanos text.jpg|thumbnail]]
[[File:Francisco González Bocanegra.jpg|thumbnail|Francisko Gonsaless Bokanegra]]
[[File:Jaime Nunó.jpg|thumbnail|Haime Nuno]]
'''"Meksikas nacionālā himna"''' ({{val|es|"Himno Nacional Mexicano"}}) ir [[Meksika]]s valsts [[himna]], kura oficiāli apstiprināja [[1943]]. gadā. Himnas vārdus [[1853]]. gadā uzrakstīja [[Francisko Gonsaless Bokanegra]] (''Francisco González Bocanegra''), bet gadu vēlāk [[Haime Nuno]] (''Jaime Nunó'') uzrakstīja tai mūziku.

sentences: {{cita nozīme|sistēmu ar nezināmiem iekšējiem procesiem|lidmašīnas "melno kasti"|lidojuma datu reģistrators}}

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Organizācijas pēc temata]]

sentences: '''Rihthofens''' (''Richthofen'') var būt:

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Josemitu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Tunnel View, Yosemite Valley, Yosemite NP - Diliff.jpg
| photo_caption =
| map = USA#Kalifornija
| relief =
| map_caption =
| map_width =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija}}
| nearest_city = [[Meripoza]]
| lat_d = 37.8499232
| long_d = -119.5676663
| established = {{dat|1890|10|1|N|bez}}
| area = 302 687 ha<ref name="area">{{cite web |url=http://www.nps.gov/yose/parkmgmt/statistics.htm |title=Park Statistics |publisher = Yosemite National Park (U.S. National Park Service) |accessdate=13 February 2014}}</ref>
| visitation_num = 3 853 404
| visitation_year = 2012
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         =
| image       =
| imagesize   =
| caption     =
| Country     =
| Location    =
| Type        = Daba
| Criteria    = vii, viii
| ID          = 308
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 1984
| Session     = 8
| Extension   =
| Danger      =
| child      = yes
}}
}}
'''Josemitu nacionālais parks''' (''Yosemite National Park'') ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Parks atrodas [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadas kalnu]] rietumu nogāzēs, tā platība ir 302 687 ha.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cesvaines pagasts
| karte             = Cesvaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cesvaines pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cesvaines pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| platība           = 185,4
| iedzīvotāji       = 1261<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|11||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1261 / 185.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cesvaine.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Indijas kultūra]]
[[Kategorija:Hinduisms]]
[[Kategorija:Garīgums]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|cilvēku ar šādu uzvārdu|Vedējs (uzvārds)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vedējs
| abbreviation = Aur
| name_latin = Auriga
| RA = 6
| dec = 40
| areatotal = 657.438
| arearank = 21. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = [[Kapella]]
| starmagnitude = 0.08
| neareststarname =HD 37394
| stardistance = 39.92
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Alfa Aurigīdas]]
[[Beta Aurigīdas]]
| bordering = [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Citas nozīmes|baltu tautu|prūsis|prūsis}}
]]
 karogs un ģerbonis. Karogā attēlotas trīs galvenās prūšu dievības: [[Pērkons (mitoloģija)|Parkūns]], [[Potrimps]] un [[Pikols]]]]
'''Prūši''' ([[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''prūsai''; {{val|de|Pruzzen}} vai ''Prußen''; {{val|la|pruteni}}; {{val|lt|prūsai}}; {{val|pl|prusowie}}; {{val|csb|prësowié}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] tauta, kas dzīvoja senajā [[Prūsija (zeme)|Prūsijā]]. Ņemot vērā hronikās rakstīto, prūšus sīkāk iedalīja vairākās ciltīs, katra no kurām apdzīvoja savu zemi. Vēstures literatūrā prūšus arī dēvē par '''senprūšiem''', lai tos atšķirtu no vēlākās vācu [[Prūsijas Karaliste]]s iedzīvotājiem, kuru liela daļa vēl mūsdienās sevi dēvē par prūšiem. Prūšu apdzīvotās zemes tagad atrodas [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]], [[Polija]]s [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s un [[Lietuva]]s teritorijās. Vācu varai tos pakļāva [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] gaitā, un līdz 18. gadsimta sākumam viņi izmira vai pilnībā pārtautojās, atstājot ietekmi uz [[Austrumprūsija]]s paražām un [[lejasvācu valoda]]s dialektu. Prūsijas sarežģītā politiskā vēsture likusi pazust lielākai daļai prūšu vietvārdu. Sākotnēji vācieši radīja jaunus nosaukumus vai vāciskoja esošos. Vēlāk poļi ieviesa savus nosaukumus. Pēc 1945. gada Polija un Krievija sāku jaunu vietvārdu maiņas vilni. Tādējādi vienai un tai pašai vietai literatūrā var būt 2—4 nosaukumi.

sentences:
[[Kategorija:Dadaisms]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Romana Tmetuhla starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Roman Tmetuchl International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| paraksts                   = Romana Tmetuhla starptautiskā lidosta
| IATA                       = ROR
| ICAO                       = PTRO
|lat_deg=7.367222|lat_dir=N
|lon_deg=134.544167|lon_dir=E
| karte                      = Palau#Klusais okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Romana Tmetuhla lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = starptautiskā/civilā
| ipasnieks-operators        = Palau valsts
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Airai]], {{PLW}}
| elevation-f                = 176
| elevation-m                = 54
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 7200
| r1-length-m                = 2195
| r1-surface                 = Asfalts/Betons
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Hopjora
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Хопёр
| attēls   = Hoper sla.jpg
| paraksts    = Hopjora Volgogradas apgabalā
| attēla_izmērs      =
| vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| garums            = 979
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 215
| ietekas_augstums  = 49
| kritums           =
| caurtece          = 150
| gada_notece       =
| baseins           = 62 100
| baseins_latvijā   =
| izteka             = Viduskrievijas augstiene, pie [[Penza|Penza]]s
| ieteka             = [[Dona]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=02 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=44 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=26 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=42 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aikinīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/E.30-10
|ķīm_formula=PbCuBiS3
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sarkanbrūna, svina pelēka
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Adatveida kristāli, masīvs
|skaldnība=Neizteikta vienā virzienā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,44
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Seņavina salas
|attēls              = Senyavin island (FSM).jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Senyavin Islands''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 6 |latm= 50 |lats=  |latNS= N
|longd=158 |longm= 08 |longs=  |longEW=E
|platība             = 337,16
|garums              =
|platums             =
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Nānalauts
|augstums            = 782
|salu skaits         = 3 atoli
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 34 789 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 103,2
|pamatiedzīvotāji    = [[ponpejieši]]
|valsts lielpilsēta      = [[Kolonja (Ponpeja)|Kolonja]]
|piezīme =
}}
'''Seņavina salas''' ({{val|en|Senyavin Islands}}) ir koraļļu atolu un salu grupa [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī. Salu grupu veido vulkāniskā sala [[Ponpeja]] un divi koraļļu atoli — [[Pakīna]] un [[Anta]]. Seņavina salas ir apdzīvotākā salu grupa Ponpejas pavalstī, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[ponpejiešu valoda|ponpejiešu valodā]].

sentences:
'''Johansson''' var būt:
* angļu un dāņu uzvārds:
** [[Skārleta Johansone]] (''Scarlett Johansson''), ASV un Dānijas aktrise (dzimusi 1984. gadā);
* zviedru uzvārds:
** [[Emma Jūhansone]] (''Emma Johansson''), zviedru riteņbraucēja (dzimusi 1983. gadā);
** [[Stefans Jūhansons]] (''Stefan Nils Edwin Johansson''), zviedru autosportists (dzimis 1956. gadā).

sentences: {{Commonscat|Drummers by country|Bundzinieki pēc valsts}}

sentences: '''Evita''' ir spāņu/ebreju izcelsmes sieviešu [[personvārds]], kas atvasināts no vārda [[Eva]], šī vārda pamazināmā forma. Latvijā pirmoreiz reģistrēts [[Ventspils|Ventspilī]] 1924. gadā.<ref>{{LPVV|123}}</ref> Vārda dienu Latvijā svin 12. septembrī. 2013. gadā Latvijā reģistrētas 3700 personas ar vienīgo vārdu Evita.<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/personvardu-datu-baze/?id=137&query=evita PMLP Personvārda apraksts]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Pārogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pārogre
|attels             =
|paraksts           = Dārza iela Pārogrē 2010. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Pārogre''' ir teritorija [[Ogre]]s pilsētas dienvidaustrumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] kreisajā krastā starp Ogres upi un pilsētas robežu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Donijs Brasko
| attēls                   = Donnie brasco ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Donnie Brasco''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Luiss Didžiamo]]
* [[Geils Mutrukss]]
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Maikls Madisens]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Enna Heiča]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Mandalay Entertainment]]''
* ''[[Mark Johnson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|2|28||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997|title=Donnie Brasco|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921011541/https://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donniebrasco.htm|title=Donnie Brasco (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Donijs Brasko''' ({{val|en|Donnie Brasco}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Als Pačīno]], [[Maikls Madisens]], [[Bruno Kirbijs]], [[Džeimss Ruso]] un [[Enna Heiča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|28||bez}}.

sentences: '''Flora''' (no {{val|la|flore}} — 'ziedēt') — vēsturiski izveidojies [[Augi|augu]] sugu kopums kādā noteiktā teritorijā.<ref>Latvijas padomju enciklopēdija. 3.sēj.Rīga, 1983.</ref> Nosaukums dots pēc [[Romiešu mitoloģija|romiešu]] puķu, pavasara un junības dievietes<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga, 1978</ref> [[Flora (mitoloģija)|Floras]] vārda.

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Līksna}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leiksna
| attēls            = Leiksna pie Svētiņiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leiksna pie [[Svētiņi (Vaboles pagasts)|Svētiņi]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Meža Ļāperiem]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 47
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 79
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,058
| baseins           = 303
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Auksteņa]]
  | sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=00| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=20| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=55| iet_plat_m=59| iet_plat_s=02| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=26| iet_gar_m=23| iet_gar_s=18| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Leiksna''' (arī '''Līksna''', '''Liksņanka''')<ref>{{Latvijas daba}}</ref> ir [[Daugava]]s labā krasta pieteka [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]]. Sākas purvainā mežā austrumos no [[Meža Ļāperi]]em [[Ambeļu pagasts|Ambeļu pagastā]]. Augštecē līdz [[Biķernieki (Biķernieku pagasts)|Biķernieki]]em tek dienvidu virzienā, pēc tam pagriežas uz rietumiem un tek paralēli Daugavai. Augštece līdz [[Makareņatai]] regulēta, zemāk — dabīga, [[meandra|meandrēta]]. Pēdējos 15 km upes kritums ir tikai 0,3 m/km. Ietek Daugavā pie [[Līksna]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dailis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Labā medmāsa
| originalnos = ''The Good Nurse''
| operators =
| attēls = Good nurse.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Tobiass Lindholms]]
| producents = * [[Skots Frenklins]]
* [[Darens Aronovskis]]
* [[Maikls Džekmens]]
| scenārijs = [[Kristija Vilsone-Keirnsa]]
| aktieri = * [[Džesika Česteina]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Good Nurse''
| studija = * ''Protozoa Pictures''
* ''FilmNation Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|11|[[2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivāls]]|2022|10|26|Netflix}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Labā medmāsa"''' ({{val|en|The Good Nurse}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Tobiass Lindholms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džesika Česteina]] un [[Edijs Redmeins]]. Filma ir patiess stāsts par sērijveida slepkavu [[Čārlzs Kalens|Čārlzu Kalenu]], un tā balstīta uz 2013. gada Čārlza Grēbera grāmatas ''The Good Nurse: A True Story of Medicine, Madness, and Murder'' motīviem.

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences: '''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences: {{Commonscat|Rowers from Greece|Airētāji (sportisti) no Grieķijas}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = Rīgas psihiatrijas un narkoloģijas centrs
| image = Riga Psychiatry and Narcology Centre 03.jpg
| image_size = 250px
| network = Ambulatorais centrs “Pārdaugava”, Rīgā, Viļa Plūdoņa iela 1 <br>Ambulatorais centrs “Veldre”, Rīgā, Veldres iela 1a
| location = Tvaika iela 2, Rīga, Latvija
| website = {{URL|https://rpnc.lv/}}
| karte = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 07 | longs = 19 | longEW = E
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]
|}
<div style="border:2px solid #A3B1BF;padding:.5em 1em 1em 1em;border-top:none;background-color:#fff;color:#000">

sentences: '''Sviedru dziedzeri''' ir mazas tubulāras struktūras [[Āda|ādā]], kas izdala [[Sviedri|sviedrus]]. Izšķir divus sviedru dziedzeru tipus, kas atšķiras uzbūves, funkcijas, anatomiskā novietojuma un sekrēta sastāva. Pirmais tips ir [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|eksokrīni]] sviedru dziedzeri, kas ir sastopami gandrīz visā ķermeņa ādā un tā galvenā funkcija ir sviedru izdale, lai atdzesētu ķermeni.<ref>Kurosumi, Kazumasa; Shibasaki, Susumu; Ito, Toshiho (1984). "Cytology of the Secretion in Mammalian Sweat Glands". In Bourne, Geoffrey H.; Danielli, James F. Protein Diffusion in Cell Membranes: Some Biological Implications. Orlando, Florida: Academic Press. pp. 253–330. {{ISBN|9780123644879}}.</ref> Ar sviedru palīdzību izdalās organisma [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] galaprodukti. Sviedru dziedzeri piedalās arī ūdens un minerālvielu maiņas regulācijā, tāpēc svīšana pastiprinās, ja lietots daudz šķidruma. Sviedru dziedzeru darbība tomēr nevar aizstāt nieru funkcijas un nodrošināt organisma iekšējās vides nemainīgumu. Ar 1 L sviedru cilvēka organisms zaudē 4—5 g [[vārāmā sāls]], bet sāls daudzuma krasa samazināšanās slikti ietekmē daudzas ķermeņa funkcijas. Tos inervē [[simpātiskā nervu sistēma]], tāpēc pastiprināta svīšana notiek daudzos emocionālos stāvokļos, kuros palielinās simpātiskās nervu sistēmas aktivitāte, piemēram, bailēs, sāpēs, dusmās dažkārt parādās «auksti» sviedri, jo reizē ar sviedru izdalīšanos simpātiskie nervi sašaurina ādas asinsvadus un āda atdziest. Uztraukumā visbiežāk svīst delnas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title = Medicīnas terminoloģija|url = http://www.neslimo.lv/pme/?name=svisana|accessdate = 11.12.2015}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
'''Zeidenbergs''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Moriss Grīns
 |          attēls = Maurice Greene, Sydney2000.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|23}}
 |         dz_viet = [[Kanzassitija (Kanzasa)|Kanzassitija]], [[Kanzasa]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 175 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 82 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 1997
 |        kar_beig = 2004
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 (2000, 2004)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 9,79 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,86 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Moriss Grīns''' ({{val|en|Maurice Greene}}; dzimis {{dat|1974|7|23}} [[Kanzassitija (Kanzasa)|Kanzassitijā]], [[Kanzasa|Kanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], kas startēja [[sprints|sprintā]]. Startējis divās Olimpiādēs (2000, 2004). Savas karjeras laikā izcīnījis 4 Olimpisko spēļu medaļas, tai skaitā 2 zelta, 5 zelta medaļas Pasaules čempionātos. Viņam piederēja Pasaules rekords 100 metru distacē. Pēc karjeras beigām kļuva par [[Starptautiskā vieglatlētikas federācija|IAAF]] vēstnesi un ir piedalījies dažādos TV šovos.

sentences:
aste ar apmatojumu]]
'''Aste''' pārsvarā ir kustīgs [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[orgāns]], kas atrodas ķermeņa aizmugurējā daļā. [[Hordaiņi]]em tā parasti ir [[Mugurkauls|mugurkaula]] turpinājums, bet dažiem dzīvniekiem asti veido arī spalvu vai saru pušķis.

sentences:
{{Infobox political party
|country=Vācija
|colorcode=#964B00
|name = Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija
|name_native = Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei
|party_logo =
|leader =[[Kārlis Harers]] (1919–1920)
[[Antons Drekslers]] (1920–1921)
[[Ādolfs Hitlers]] (1921–1945)
[[Martins Bormans]] (1945)
|foundation=1920
|founder=[[Antons Drekslers]]
|dissolution=1945
|ideology = [[Nacionālsociālisms]]
[[Fašisms]]
|position =
|slogan = {{val|de|Ein Volk, ein Reich, ein Führer}} {{small|(neoficiāli)}}
|headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}<ref name="headquarters">Rick Steves. ''Rick Steves' Snapshot Munich, Bavaria & Salzburg''. Berkeley, California, USA; New York, New York, USA: Avalon Travel, 2010. p. 28. "Though the Nazis eventually gained power in Berlin, they remembered their roots, dubbing Munich "Capital of the Movement". The Nazi headquarters stood near today's obelisk on Brienner Strasse..."</ref>
|newspaper = ''[[Völkischer Beobachter]]''
|flag =
}}
'''Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija''' ({{val|de|Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei}}), '''NSDAP''' jeb '''nacistu partija''', bija 1919. gadā dibināta [[politiskā partija]], kas [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] vadībā 1933. gadā nāca pie varas [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kas tikko notika
 | oriģinālnos = ''What Just Happened''
 |      attēls = What just happened.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Berijs Levinsons]]
 |  producents =
* [[Ārts Linsons]]
* [[Marks Kubens]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džeina Rozentāle]]
 |   scenārijs = Ārts Linsons
 |     aktieri =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Šons Penns]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Robina Raita]]
* [[Mūna Blodgūda]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Vinkots]]
* [[Brūss Viliss]]
 |      mūzika = [[Marselo Zavoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|17|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-just-happened-2008|title=What Just Happened|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatjusthappened.htm|title=What Just Happened (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kas tikko notika"''' ({{val|en|What Just Happened}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Šons Penns]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Stenlijs Tuči]], [[Džons Turturo]], [[Robina Raita]], [[Mūna Blodgūda]], [[Kristena Stjuarta]], [[Maikls Vinkots]] un [[Brūss Viliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
'''Fenotips''' ir [[organisms|organisma]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģisko]] un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir [[genotips|genotipa]] ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" [[gēns|gēnos]].

sentences: '''Oreola efekts''' jeb '''halo efekts''' ir kognitīvs [[apziņa]]s [[aizspriedums]], [[spriedums|spriedumu]] par kāda cilvēka raksturu balstot uz kopējo iespaidu, ko šī persona rada. Oreola efekts ir sastopams tiesas sēdēs, izglītības iestādēs un ikdienas [[saskarsme|saskarsmē]]. Jēdzienu ieviesis psihologs Edvards Torndaiks; līdztekus pētnieki ir studējuši šo efektu saistībā ar pievilcību un tā ietekmi uz tiesu un izglītības sistēmu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Morningtona sala
|attēls              = Mornington island.jpg
|attēla paraksts     = Salas satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Austrālija#Kvīnslenda
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Mornington Island''
|izvietojums         = [[Karpentārija līcis]]
|arhipelāgs          = [[Velzlija salas]]
|latd= 16 |latm= 30 |lats= |latNS= S
|longd=139 |longm= 30 |longs= |longEW=E
|platība             = 1001,4<ref name=thu/>
|garums              = 60
|platums             = 26
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 150
|salu skaits         =
|valsts             = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{AU-QLD}}
|iedzīvotāji         = 1007 <small>(2001)</small>
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    = [[lardili]]
|valsts lielpilsēta  = [[Gununa]]
|piezīme =
}}
'''Morningtona salas''' ({{val|en|Mornington Island}}) vai '''Kunanā''' ({{val|lbz|Kunhanhaa}}) ir sala [[Austrālija]]s ziemeļos, [[Karpentārija līcis|Karpentārija līcī]], [[Velzlija salas|Velzlija salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Kvīnslenda]]s pavalstī, kur ietilpst Morningtonširas pašvaldībā. Vienīgā apdzīvotā vieta ir [[Gununa]]s pilsētiņa salas dienvidos. Lielākā daļa salas iedzīvotāju pieder [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] [[lardili|lardilu]] tautai. Visa salas teritorija un apkārtējā akvatorija ietilps Tuvitu/Budžimullas iezemiešu aizsargājamā teritorijā.<ref name=thu>[https://www.clcac.com.au/sites/default/files/downloads/wellesly_islands_ipa_management_plan_web_ready_0.pdf Thuwathu/Bujimulla Indigenous Protected Area Management Plan]</ref>

sentences:
{{noformējums|ārējās saites pašā tekstā}}
'''Riska kapitāls''' ir [[kapitāls]], kuru jaunu [[uzņēmums|uzņēmumu]] vai [[projekts|projektu]] finansēšanai piešķir Riska [[investīcija|investori]] ('''riska kapitālisti'''). Parasti riska investīciju objekti ir uzņēmumi ar augstu straujas izaugsmes ticamību, vai projekti, kuri to īstenošanas gadījumā var nest lielu peļņu uz tajos investēto kapitālu.

sentences: '''3. septembris''' ir gada 246. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (247. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 119 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 44
|lv = Četrdesmit četri
}}
'''44''' ('''četrdesmit četri''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[43 (skaitlis)|43]] un [[45 (skaitlis)|45]].

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008063}}
'''2018. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 25. martā. Tā bija 80. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 11. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Scīpions Afrikānis
|     vārds_orig = ''Scipio Africanus''
|         attēls = Isis priest01 pushkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[236. p.m.ē.|236]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Literna (''Liternum''), [[Romas republika]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Georgs fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Georg von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 18
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Heinrihs Johans fon Jannavs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Heinrihs Georgs fon Jannavs''' (''Heinrich Georg von Jannau'', dzimis {{dat|1789|8|14}}, miris {{dat|1869|9|18}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] mācītājs [[Vidzemes guberņa]]s [[Igaunija|igauņu]] daļā, literāts. Studējis [[Tartu universitāte|Tērbatas]] un [[Jēnas universitāte|Jēnas universitātē]]. Filozofijas doktors (1816.). [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s goda biedrs (1825.), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834.), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838.), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842.) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842.). Tallinas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas „''Isis''“ brālis (1817.).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Eduards Napjerskis
|          vārds_orig =
|              attēls = Kārlis Eduards Napjerskis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1793
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1864
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 14
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = [[Jakobs Gotlībs Leonhards Napjerskis]]
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Photomontage
| photo1a = Las Vegas Strip at night, 2012.jpg{{!}}Las Vegas Boulevard at night
| photo2a = Bellagio fountains.jpg{{!}}Bellagio
| photo2b = Caesars Palace - South East - 2010-12-12.jpg{{!}}Caesars Palace
| photo3a = LasVegasSign06212005.jpg{{!}}Welcome to Las Vegas sign
| photo3b = Aria_CityCenter_Front.jpg{{!}}Aria Las Vegas
| photo4a = New York, New York Casino at night.jpg{{!}}New York, New York
| photo4b = Las Vegas MGM Grand at day 2013.jpg{{!}}MGM Grand
| spacing = 2
| color_border = white
| color =  white
| size = 266
| position = right
| text = Dažādi ''Las Vegas Strip'' objekti
}}
'''''Las Vegas Strip''''' ir Lasvegasas bulvāra daļa tā dienvidos Klārkas apgabalā, [[Nevada|Nevadā]]. Starptautiski pazīstama ar lielo [[kazino]] skaitu. Viens no populārākajiem tūrisma objektiem gan ASV, gan ārzemju tūristiem.<ref>{{cite book |title=The Themed Space: Locating Culture, Nation, and Self |url=https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot |chapter=Theming as a Sensory Phenomenon: Discovering the Senses on the Las Vegas Strip |last= Lukas |first=Scott A. |publisher=Lexington Books |year=2007 |isbn= 0-7391-2142-1 |pages=[https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot/page/75 75]–95 |editor=Scott A. Lukas}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Pasaules Lidojošo disku federācija''' ({{val|en|World Flying Disc Federation}} jeb WFDF) ir starptautiska organizācija, kas atbild par [[Disku sporti|disku sportiem]]. WFDF nodarbojas ar disku sportu popularizēšanu, noteikumu regulēšanu un starptautisku sacensību organizēšanu.

sentences: {{Commonscat|Monarchs of France|Francijas monarhi}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls fon Frišs
|     vārds_orig = ''Karl von Frisch''
|         attēls = Karl von Frisch - Atelier Veritas, c. 1926.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{flagicon image|Ensign of Austro-Hungarian civil fleet (1869-1918).svg}} [[Vīne]], [[Austroungārija]]
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Germany.svg}} [[Minhene]], [[Rietumvācija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autogramm v. Frisch.jpg
|        zinātne = [[etoloģija]], [[entomoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Alone_Ranger_(cropped).jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis aureus
|   suga_lv = Zeltainais šakālis
|  binomial = Canis aureus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =  {{center|Izplatība 20. gadsimtā}}
 {{center|Izplatība 21. gadsimtā}}
}}
'''Zeltainais šakālis''' (''Canis aureus'') jeb '''zelta šakālis''', arī vienkārši '''šakālis''' ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Eiropa]]s [[Vidusjūra]]s reģiona austrumus, [[Tuvie Austrumi|Tuvos Austrumus]] un [[Dienvidāzija|Dienvidāziju]] līdz [[Birma]]i.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3744 |title=Canis aureus (Golden Jackal, Asiatic Jackal, Common Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090413111957/http://www.iucnredlist.org/details/3744 }}</ref> Tas ir lielākais starp šakāļiem, un vienīgais, kas dzīvo ārpus [[Āfrika]]s. Šakālis mājo galvenokārt [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomās]].<ref name="dz"/> Eiropā pēdējās desmitgadēs izplatījies uz ziemeļiem, sasniedzot arī [[Baltijas valstis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sobol_bur.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes zibellina
| suga_lv = Sabulis
| izplatība =

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Eno
| official_name           = ''Hainaut''<br/>''Henegouwen''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Beļģijas provinces|province]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Hainaut.svg
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            = Wapen van Henegouwen (provincie).svg
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Monsa]]
| largest_city            = [[Šarlruā]]
| official_language       = [[Franču valoda|franču]]
| spoken_language         =
| image_map               = Province de Hainaut in Belgium.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Beļģija}}
| subdivision_type1       = Reģions
| subdivision_name1       = [[Valonija]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3800
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1323196
| population_as_of        = 2013
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|www.hainaut.be}}
| footnotes               =
}}
'''Eno''' ({{val-fr|Hainaut}}, {{val-de|Hennegau}}, {{val-nl|Henegouwen}}) ir viena no desmit [[Beļģija]]s provincēm valsts rietumos, [[Valonija]]s reģionā. Tā robežojas ar [[Francija|Franciju]] rietumos, ar [[Rietumflandrija|Rietumflandriju]] un ar [[Austrumflandrija|Austrumflandriju]] ziemeļos, ar [[Flāmu Brabante|Flāmu Brabanti]] un ar [[Valoņu Brabante|Valoņu Brabanti]] austrumos, ar [[Namīras province|Namīru]] dienvidos. Eno administratīvais centrs ir [[Monsa]], kas atrodas provinces rietumu daļā, netālu no Francijas robežas. Lielākā pilsēta ir [[Šarlruā]], provinces austrumu daļā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Gumijas rūpniecības AS "Kvadrāts"
| native_name      = '''''Baltic India Rubber Company Quadrat'''''
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Gumijas rūpniecības AS Kvadrāts 1924.png
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1924. gada 9. maijs
| founder          =
| defunct          = 1940. gads (1999. gads)
| location_city    =
| location_country =
| location         = Latgales iela 322/324, [[Rīga]]
| locations        =
| area_served      = [[Latvijas vēsture#Neatkarīgā Latvija|Starpkaru periodu Latvija]], [[Padomju Savienība]]
| key_people       =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 348
| industry         = rūpniecība
| products         = apavi, riepas, kameras, rotaļlietas, transmisiju siksnas, pretgāzu uzvalki, uzpūšamie pontoni, glābšanas laivas un sporta laivas
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Krustpils
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 08 | longEW = E
| elevation_m            =
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5202 Jēkabpils
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bazilijs Plīnijs
|         vārds_orig = ''Basilius Plinius''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = apmēram 1540. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas arhibīskapija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1605
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = Rīga
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācbaltietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mediķis
| rakstīšanas valoda = Latīņu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Cildenās Rīgas, Livonijas metropoles slavinājums"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bazilijs Plīnijs''' (''Basilius Plinius''; ap 1540—1605)<ref name="lat">{{LAT e|4|780}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[dzejnieks]].

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Ēriks Mesters
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Ēriks Mesters.jpg
| image_size       =
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              = [[Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes baznīca]]<ref>https://www.delfi.lv/turismagids/rigas-marsruti/jana-baznica-latviesu-pirmais-dievnams-kas-celts-uz-biskapa-pils-pamatiem.d?id=49622421</ref>
| elected          = {{dat|1986|4|15}}
| term             = 1986-1989<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.doms.lv/info/?mnu_id=16 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181012090402/http://www.doms.lv/info/?mnu_id=16 |archivedate={{dat|2018|10|12||bez}} }}</ref>
| quashed          =
| predecessor      = [[Jānis Matulis]]
| successor        = [[Kārlis Gailītis]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       = {{dat|1969|6|11}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.citariga.lv/lat/sarkandaugava/religija/trisvienibas-baznicas-draudze/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181116124213/http://www.citariga.lv/lat/sarkandaugava/religija/trisvienibas-baznicas-draudze/ |archivedate={{dat|2018|11|16||bez}} }}</ref>
| ordained_by      =
| consecration     = {{dat|1986|8|24}}
| consecrated_by   = ''Olof Sundby''
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1926|12|20}}
| birth_place      = Kalnāji, [[Jelgava]], [[Latvia]]
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|2009|11|8|1926|12|20}}
| death_place      = [[Rīga]], [[Latvija]]
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvieši|latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       = [[luterisms|Luterāņu]] arhibīskaps
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}
'''Ēriks Mesters''' (dzimis {{dat|1926|12|20}}, miris {{dat|2009|11|8}}) bija latviešu [[teologs]], [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas]] [[arhibīskaps]] un [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Rīgas arhibīskaps]] no 1986. līdz 1989. gadam.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
Par '''implikatūru''' [[valodniecība|valodniecībā]] sauc papildu [[pragmatika|pragmatisku]] nozīmi, kas noteiktā kontekstā (un vidē) piemīt izteikumam. Izteikums norāda uz implikatūru kā ticamu iespēju, bet ne obligāti to nosaka (kā tas būtu [[implikācija]]s gadījumā).

sentences: [[Image:Cimbrians_and_Teutons_invasions.svg|thumb|Kimbru un teitoņu iebrukums Senajā Romā]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ruskoje Ustje
| oriģinālnosaukums    = ''Русское Устье''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}/{{URS}}
| latd=71| latm=01| lats= | latNS=N
| longd=149| longm=00| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1929
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1939
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 6<ref>[http://climatebase.ru/station/21849 Climatebase.ru Русское Устье, Саха (Якутия) респ., Российская федерация #21849]</ref>
| vid_t                = -15,7
| vas_t                = 28,9
| ziem_t               = -51,0
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ruskoje Ustje»''' ({{val|ru|Полярная станция «Русское Устье»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies 18 km uz dienvidiem no [[Ruskoje Ustje]]s ciema tā vecajā atrašanās vietā [[Indigirka]]s upes grīvā pie Ruskoustjiskas attekas lejpus [[Berelēha]]s ietekas tajā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēcteči
| attēls                   = Descendants film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Descendants''
| žanrs                    = komēdijdrāma
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* Aleksandrs Peins
* [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rešs]]
* (pēc [[Kaui Hārta Hemingsa|Kaui Hārtas Hemingsas]] romāna "Pēcteči" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Metjū Lilārs]]
* [[Bo Bridžess]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  = [[Kevins Tents]]
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|10|Toronto|2011|11|18|ASV}}
| ilgums                   = 115 minūtes<!-- Theatrical runtime: 114:54 --><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Descendants'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283931/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-09-27|accessdate=2011-12-10}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=descendents.htm |title=The Descendants (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDB]] |accessdate={{dat|2022|10|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1033575
}}
'''"Pēcteči"''' ({{val|en|The Descendants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma,<ref name=tiff>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |title=Special Presentation: 'The Descendants': Alexander Payne |publisher=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]] |accessdate=September 15, 2011 |first=Cameron |last=Bailey |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110915224815/http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |archivedate={{dat|2011|09|15||bez}} |deadurl=no }}</ref> kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]].<ref name=NYTimes-production>{{Tīmekļa atsauce| url= http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| title= 'The Descendants' (2011): Production Credits| accessdate= July 28, 2011| publisher= [[Baseline (database)|Baseline]] / [[All Media Guide]] / ''[[The New York Times]]''| archiveurl= https://web.archive.org/web/20110915222710/http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| archivedate= {{dat|2011|09|15||bez}}| deadurl= no}}</ref> Filma saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā gada labākā drāma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kultura.delfi.lv/news/movies/movies/zelta-globusa-ceremonija-triumfe-the-descendants-un-the-artist.d?id=42055360|title='Zelta globusa' ceremonijā triumfē 'The Descendants' un 'The Artist'|date={{dat|2012|1|16||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|1|16||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pāri līķiem
| attēls = To Die For (1995).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''To Die For''
| žanrs = drāma, kriminālfilma, komēdija
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = [[Lora Ziskina]]
| scenārija autors = [[Baks Henrijs]]
| galvenajās lomās = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Mets Dillons]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Rank Organisation]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|5|20|Kannu filmu festivāls|1995|10|6|ASV}}
| ilgums = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/die-1995-0|title=To Die For|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2019|archive-date={{dat|2019|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190824104615/https://bbfc.co.uk/releases/die-1995-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=todiefor.htm|title=To Die For (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pāri līķiem"''' ({{val|en|To Die For}}) ir 1995. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Džoiss Meinardas tāda paša nosaukuma romānu; grāmatas pamatā savukārt ir Pamelas Smārtas dzīvesstāsts. Filmas režisors ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Nikola Kidmena]], [[Vakīns Fīnikss]] un [[Mets Dillons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: {{cita nozīme|vācu aviācijas pionieri|[[Baldone]]s apkaimē kritušo vācu karavīru|Dītrihs Lilientāls}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences: '''Elektriskā pretestība''' ir visām [[viela|vielām]], tajā skaitā vadītājiem, piemītoša īpašība bremzēt brīvo [[elektrons|elektronu]] kustību tajos. Par pretestību sauc vadītāja pretdarbību [[Strāva|strāvas]] plūsmai un tā pamata mērvienība ir [[oms]] (Ω).

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
[[Walther P99]], [[Vācija|vācu]] [[pusautomātiskā pistole]]]]
'''Pistole''' ir viegls īsstobra [[šaujamierocis]], ko šaušanas laikā var turēt vienā [[roka|rokā]]. Tas pistoli atšķir no garstobra šaujamieročiem, piemēram, [[šautene|šautenēm]] un [[bise|bisēm]], kas ir izstrādāti turēšanai ar abām rokām ar atbalstu pie pleca.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=Vikipēdija urdu valodā
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|lozungs=
|veids=[[Interneta enciklopēdija]]
|valsts=
|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]
|izveidotāji=
|darbību_uzsāka={{dat|2004|1|27||bez}}
|valodas=[[urdu valoda|urdu]]
|komerciāla=Nē
|reģistrācija=Iespējama
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=
}}

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences:
{{cita nozīme|tautu Eiropā|ciemu Vidzemē|Igauņi (Vecpiebalgas pagasts)}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Igauņi
''eestlased''
| skaits = ~1,1 miljons
| vieta = {{karogs|Igaunija}} (924 966)<ref>[http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp Iedzīvotāju statistika] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120213102109/http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp |date={{dat|2012|02|13||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Somija}} (28 965)<ref>[http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 Igauņi ir lielākā Somijas imigrantu grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110720190912/http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 |date={{dat|2011|07|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|ASV}} (25 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Kanāda}} (23 930)<ref name="canadainternational.gc.ca">[http://www.canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng Kanādas-Igaunijas attiecības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131120072919/http://canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng |date={{dat|2013|11|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Krievija}} (24 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Zviedrija}} (23 000){{nepieciešama atsauce}}
| valoda = [[igauņu valoda|igauņu]], [[Seti (etnoss)|setu]]
| reliģija = [[luterānisms]] (lai gan lielāka daļa igauņu ir nereliģiozi)
| grupas =
| radi =
| image_caption = Igauņi Igaunijas apriņķos, %
}}
'''Igauņi''' ({{val-et|eestlased}}) ir Ziemeļaustrumeiropā mītoša tauta, kas runā [[igauņu valoda|igauņu valodā]]. Igauņu valoda pieder somugru valodu grupas [[Baltijas somi|Baltijas somu]] atzaram un ir līdzīga kaimiņu [[somu valoda|somu]], [[līvu valoda|līvu]], [[karēļu valoda|karēļu]], [[ingru valoda|ingru]], [[Setu dialekts|setu]], [[vepsu valoda|vepsu]], [[votu valoda|votu]] un [[sāmu valoda|sāmu valodām]].

sentences:
{{Commonscat|Public transport|Sabiedriskais transports}}
{{catmore|Sabiedriskais transports}}

sentences:
kuģa "[[Virsaitis]]" hidrolokatoru uzņemts [[kuģa vraks]] Igaunijas ūdeņos]]
'''Hidrolokators''' ({{val|grc|ὕδωρ}}, ''húdōr'' — ‘ūdens’; {{val|la|locātiō}} — ‘novietojums’) jeb '''sonors''' ({{val|la|sonōrus}} — ‘skanīgs’) ir ierīce, kura zem ūdens ar hidrolokācijas metodi — ar [[akustika|akustiskajiem]] viļņiem un [[Ultraskaņa|ultraskaņu]] — var atrast priekšmetus un to noteikt to atrašanās vietu, mērot [[Laiks|laiku]], kas paiet, kamēr no objekta atstarotā skaņa nonāk atpakaļ līdz ierīcei. To izmanto dažādiem nolūkiem — [[zivis|zivju]] bara atrašanā, zemūdens šķēršļu atrašanā, pretinieku [[zemūdene|zemūdeņu]] meklēšanā, [[Okeāna dibens|jūras dibena]] kartēšanā. Vēl hidrolokatoru dēvē par '''sonāru'''. Šis nosaukums ir radies kā [[akronīms]] no angļu vārdu salikuma ''SOund Navigation And Ranging'' (SONAR).

sentences:
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Sports]]

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = J. O. Patona vārdā nosauktais Elektrometināšanas institūts
|attēla_nos   = Paton-logo-2s.png
|att_izm      =140px
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1934. gads
|valsts       = {{UKR}}
|vieta        = [[Kijiva]]
|tips         = [[Ukrainas Nacionālā zinātņu akadēmija|Ukrainas Nacionālās zinātņu akadēmijas]] zinātniski pētnieciskais institūts
|direktors    =
|mlapa        = [http://paton.kiev.ua paton.kiev.ua]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela lutreolina
| suga_lv = Indonēzijas kalnu zebiekste
| binomial = Mustela lutreolina
([[Herbert Christopher Robinson|Robinson]] & [[Oldfield Thomas|Thomas]], 1917)
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kanāls
| operators =
| attēls = Kanał (1956 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Teresa Iževska]]
* [[Tadeušs Jančars]]
* [[Venčislavs Gliņskis]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kanał''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = 1957. gadā
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kanāls"''' ({{Val|pl|Kanał}}) ir 1957. gada [[Polija]]s kara filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Teresa Iževska]], [[Tadeušs Jančars]] un [[Venčislavs Gliņskis]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Stefans Staviņskis|Ježija Stefana Staviņska]] 1956. gada stāstu ''Kanał''. "Kanāls" ir otrā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc filmas "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un pirms filmas "[[Pelni un dimanti]]" (1958).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Zond-3''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-4 № 3''
| Attēls                 = Zond 2.jpg
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''3MV-4''
| KA sērijas Nr          = 3
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|7|18|SK}} 14:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1965
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1965-056A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 960 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Saule
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Saule]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Zond''
| KA_iepr                = ''[[Zond-2]]''
| KA_nāk                 = ''[[Zond-4]]''
}}
'''''Zond-3''''' jeb '''''3MV-4 № 3''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kura izmantota [[Mēness]] fotografēšanai no pārlidojuma trajektorijas.

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences:
, [[Bavārija]]. Tālumā pa kreisi redzama iekārta mazāka trogieleja ar raksturīgo šķērsprofilu.]]
'''Trogieleja'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=trogieleja&list=trogieleja&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' |access-date={{dat|2015|02|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304200022/http://termini.lza.lv/term.php?term=trogieleja&list=trogieleja&lang=LV |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (no {{val|de|Trog}} — ‘sile’) ir kalnu [[ledājs|ledāju]] iedarbībā izveidojušās [[ieleja]]s augstkalnu apgabalos. Trogielejām ir raksturīgs U burta šķērsprofils ar stāvām, ieliektām malām un noapaļotu pamatni. Šādas ielejas veidojušās lielām [[ledus]] masām pakāpeniski izstumjot iežus un iegraužoties klintājā. Ielejas platums un dziļums atkarīgs no akumulētā ledāja masas un darbības ilguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www4.uwsp.edu/geo/faculty/lemke/alpine_glacial_glossary/landforms/u_valley.html |title=GLACIAL TROUGH/U-SHAPED VALLEY |access-date={{dat|2015|02|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150112032445/http://www4.uwsp.edu/geo/faculty/lemke/alpine_glacial_glossary/landforms/u_valley.html |archivedate={{dat|2015|01|12||bez}} }}</ref> Ieleja platumā var būt līdz vairākiem kilometriem, bet garumā var stiepties vairāk kā 100 kilometrus. Plaši izplatīta reljefa forma visos kalnu apgabalos ar esošiem vai bijušiem ledājiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Commonwealth of The Bahamas''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bahamu Sadraudzība
|            valsts_nosaukums = The Bahamas
|               karoga_attēls = Flag of the Bahamas.svg
|            karoga_nosaukums = Bahamu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Bahamas.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bahamu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[March On, Bahamaland]]''
|               kartes_attēls = LocationBahamas.svg
|             kartes_paraksts = Bahamu atrašanās vieta Centrālamerikā
|               galvaspilsēta = [[Naso]]
| latd= 25 | latm= 04 | latNS= N | longd= 77 | longm= 20 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[:en:Governor-General of the Bahamas|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = ''Sir [[:en:Cornelius A. Smith|Cornelius A. Smith]]''
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Bahamu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[:en:Philip "Brave" Davis|''Philip Davis'']]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bahamu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = pašpārvalde
|          neatkarības_datums = [[1964]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = pilnīga neatkarība
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1973|7|10}}
|                 platība_km2 = 13,878
|               platība_rangs = 155.
|              procenti_ūdens = 28
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 400 516
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 177.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 25,21
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 181.
|                     IKP_PPP = 12,612 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 33 494
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,814
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 58.
|                        Gini = 57
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bahamu dolārs]]
|                valūtas_kods = BSD
|                  laika_zona = [[Eastern Standard Time|EST]]
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
|              utc_offset_DST = -4
|                      domēns = [[.bs]]
|              tālsarunu_kods = 1-242
|                iso_kods_num = 044
|              iso_kods_alfa2 = BS
|              iso_kods_alfa3 = BHS
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}
'''Bahamu Salas''' ({{val|en|The Bahamas}}), oficiāli '''Bahamu Sadraudzība''' ({{val|en|Commonwealth of the Bahamas}}) ir [[konstitucionālā monarhija]]s salu valsts [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Karību reģions|Karību reģionā]]. Tajās ietilpst 700 salu un vairāk nekā 2000 saliņu [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Atrodas ziemeļos no [[Kuba]]s, [[Dominikāna]]s un [[Haiti]], ziemeļrietumos no [[Tērksas un Kaikosas]], un dienvidaustrumos no [[ASV štati|ASV štata]] [[Florida]]s. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Naso]]. Apmēram puse bahamiešu dzīvo galvaspilsētā. Lielākā sala ir Androsa, bet rūpniecība koncentrēta Lielajā Bahamā, īpaši Frīportas pilsētas apkaimē. Trešā turīgākā Ziemeļamerikas valsts aiz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s.

sentences:
{{cita nozīme|angļu dramaturgu|kanādiešu vieglatlētu|Bens Džonsons}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bens Džonsons
|     vārds_orig = ''Ben Jonson''
|         attēls = Benjamin Jonson by Abraham van Blyenberch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1572
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ben Jonson Signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, aktieris
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Every Man in His Humour'' (1598), ''Volpone'' (1605), ''The Alchemist'' (1610), liriskā dzeja
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Judiņš
| vārds_orig =
| attēls = Judens.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Liezēres pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 12
| m_vieta = Krasnaja Gorka, Iļjinskas pagasts, Kazaņas apriņķis, [[Kazaņas guberņa]],
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
(Judino mikrorajons, [[Kazaņa]], [[Tatārija]],
{{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1915—1917
1917— 1918
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = [[Viļņas karaskola]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]]
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Jānis Judiņš''' ({{dat|1884|01|17|N}} — {{dat|1918|08|12|N}}) bija padomju militārais darbinieks. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         = Rocket Lab Launch Complex 1
| former_names        =
| alternate_names     = Māhijas starta komlepkss
| status              = aktīvs
| image               = Rocket Lab Launch Complex 1 (Sept 2016).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = ''Rocket Lab Launch Complex 1'' Māhijas pussalā 2016. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Rocket Lab]]
| current_tenants     = [[Rocket Lab]]
| location            = {{NZL}}, Māhijas pussala
| address             =
| location_town       =
| location_country    = [[Jaunzēlande]]
| pushpin_map         = Jaunzēlande
| latd  = 39| latm  = 15| lats  = 39.06| latNS  = S
| longd = 177| longm = 51| longs = 57.1| longEW = E
| map_caption         = Atrašanās vieta
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 2016
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Viļānu vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Rēzeknes iela 1a, [[Viļāni]], [[Rēzeknes novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 5 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 55 | longs = 32 | longEW = E
|schooltype             = vispārizglītojoša mācību iestāde
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = dažādos avotos - 1949. vai 1953. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               = Pēteris Tretjuks
|headmistress           =
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = 1.—12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 528 (2013/2014)
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu/krievu
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             = <!-- Skolas himna -->
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://vilanuvidusskola.blogspot.com}}
}}

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Rakstnieku savienība
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         = Attēls:Latvijas Rakstnieku savienības logo.svg
| image_border  =
| size          = 250
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  = LRS
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     = 1940
| extinction    =
| type          =
| status        =
| purpose       =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| location      =
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| language      =
| general       =
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Arno Jundze]]
| key_people    =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{url|http://www.rakstnieciba.lv/}}
| remarks       =
}}
'''Latvijas Rakstnieku savienība''' ir profesionāla sabiedriska organizācija.<ref name="lat">{{LAT e|4|891}}</ref> Savienība tika dibināta 1940. gada 26.oktobrī kā Latvijas PSR padomju rakstnieku savienība.<ref name="lat" /><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jaunagaita.net/jg286/JG286_Eversone.htm|title=JG286: Madara Eversone. Latvijas Padomju Rakstnieku Savienība|website=jaunagaita.net|access-date=2018-11-27}}</ref> Šobrīd tās biedri ir Latvijā un ārzemēs dzīvojoši [[latvieši|latviešu]] [[literatūra]]s darbinieki — dzejnieki, literatūrzinātnieki, prozaiķi u.c. Tāpat savienībā tiek apvienoti Latvijā dzīvojoši cittautu literāti.<ref name="lat" /> Savienības galvenie mērķi ir veicināt latviešu literatūras attīstību, kā arī aizstāvēt biedru intereses un tiesības. Latvijas Rakstnieku savienība organizē [[Dzejas dienas]], kā arī piešķir [[Literatūras gada balva|Literatūras gada balvu]]. Savienībā ir 274 biedri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.makslinieki.lv/Latvijas-Rakstnieku-savien%C4%ABba/|title=Latvijas Rakstnieku savienība {{!}} www.makslinieki.lv {{!}} (LRSP) Radošo savienību profesionālo mākslinieku reģistrs|website=www.makslinieki.lv|access-date=2018-11-27}}</ref> Tās priekšsēdis ir [[Arno Jundze]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the United Kingdom}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Alfred Tarski
| attēls =Alfred Tarski.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1983
| m_mēnesis=10
| m_diena=26
| m_vieta =[[Bērkli]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{RUS}} / {{POL}} / {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]], kurš pārgājis [[katolisms|katolismā]]
| darba_vietas =[[Varšavas Universitāte]],
[[Varšavas Pedagoģiskais institūts]],
[[Hārvarda Universitāte]],
[[Ņujorkas Pilsētas universitāte]],
[[Padziļināto pētījumu institūts]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| alma_mater =[[Varšavas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[loģika]],
[[analītiskā filozofija]]
| pasniedzēji =[[Jans Lukasevičs]],
[[Staņislavs Lesņevskis]],
[[Vaclavs Serpiņskis]],
[[Tadeušs Kotarbiņskis]]
| studenti =[[Džūlija Robinsone]],
[[Ričards Montegū]],
[[Dana Skots]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Heimskringla''' (no [[islandiešu valoda]]s — 'Pasaules loks') ir Snorri Sturlusona sarakstītās sāgas par Norvēģijas un tās karaļu vēsturi.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig = {{ara|خديجة بنت خويلد}}
 |        attēls = Khadijah.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[555. gads|555]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
 |        m_gads = 619
 |     m_mēnesis = 11
 |       m_diena = 22
 |       m_vieta = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
 |         bērni = [[Kasims ibn Muhameds]], [[Fātima]], [[Rukaija bint Muhameda]], [[Zaiba bint Muhameda]], [[Umma Kulsuma bint Muhameda]], [[Abd Allāhs ibn Muhameds]]
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox nerve
| Name        = Klejotājnervs
| Latin       = nervus vagus
| Image       = Gray791.png
| Caption     = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu augšējo daļu plāns.
| Image2      = Gray793.png
| Caption2    = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu izplatība.
| Innervates  = Levator veli palatini, Salpingopharyngeus muskulis, Palatoglossus muskulis, Palatopharyngeus muskulis, Lielais pharyngeal konstriktors, Vidējais pharyngeal konstriktors, Mazais pharyngeal konstriktora muskulis, iekšējo orgānu inervācija
| BranchFrom  =
| BranchTo    =
}}

sentences:
{| cellspacing="0" cellpadding="0" style="padding:0; margin: 0.5em 0 0.5em 1em; background:none; float:right; width:250px"
|
{| cellspacing="0" cellpadding="0" style="padding:0; margin:0; border:1px solid #ABCDEF; background:#F1FAFF; float:right; width:250px"
| colspan="3" style="padding:5px; border-bottom: 1px dotted #ABCDEF; text-align:center; font-size:150%"| {{{valsts nosaukums ģenitīvā}}} Kandidatūra dalībai ES
|-

{{#if:{{{logo<includeonly>|</includeonly>}}}|
{{!}}-
{{!}} colspan="3" style="padding:5px; background:#F7FDFF" {{!}}
}}
|- style="font-size:95%"
| colspan="3" style="background:#F1FAFF; border-top: 1px dotted #ABCDEF"|
{| style="background:none; width:100%"
| style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px; width:50%" | '''Statuss'''
| style="text-align:left" | {{{statuss}}}
{{#if: {{{atvērtas nodaļas|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}-
{{!}} valign="top" style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px" {{!}} '''Atvērtas nodaļas'''
{{!}} style="text-align:left"  {{!}} {{{atvērtas nodaļas}}}
{{!}}-
{{!}} valign="top" style="text-align:right; padding-right:6px; padding-left:6px" {{!}} '''Slēgtas nodaļas'''
{{!}} style="text-align:left"  {{!}} {{{slēgtas nodaļas}}}
}}
{{#if: {{{vietne|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}-
{{!}} style="text-align:right; padding-right:6px"{{!}} '''Vietne'''
{{!}} style="text-align:left" {{!}} {{{vietne}}}}}
|}
|-
| colspan="3" style="background:white; border-bottom: 1px dotted #ABCDEF; border-top: 1px dotted #ABCDEF" |
|-
| height=5px |
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="width:33%" |
| style="width:33%; padding-right:6px" | '''[[Eiropas Savienība|ES]]'''
| style="width:33%; padding-right:6px" | '''[[{{{valsts}}}]]'''
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''[[Iekšzemes kopprodukts|IKP]] ([[ASV dolārs|USD]] [[miljards|mld]].)'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 14.712,000
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{IKP}}}
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''Platība (km²)'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 4.324.782
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{platība}}}
|- style="text-align:right; font-size:90%"
| style="padding-right:6px" | '''Iedzīvotāji'''
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | 497.198.740
| style="border: 1px solid #F1FAFF; background:#DDEBF9; padding-right:6px" | {{{iedzīvotāju skaits}}}
|-
| height=5px|
|}
|-
| style="opacity:.50"|
[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

[[image:pix.gif|1px]]

|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Frimonts
|     vārds_orig =
|         attēls = John C Frémont.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Savana]], [[Džordžija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John C. Frémont Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Metanefrīdiji''' ir tievi kanāliņi pa pāriem katrā ķermeņa posmā, kas raksturīgi [[posmtārpi]]em, piemēram, [[Sliekas|sliekām]]. Tie sākas ar skropstainu piltuvveidīgu veidojumu ķermeņa dobumā ([[celoma|celomā]]) un noslēdzas ar izvadporu uz organisma virsmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/metanefr%C4%ABdiji|title=metanefrīdiji {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-12}}</ref> Izvadkanālos ieplūst šķidrums no ķermeņa dobuma. Organismam nepieciešamās vielas, piemēram, daži sāļi, no kanāla sieniņas tiek uzsūktas atpakaļ, bet kaitīgos [[vielmaiņa]]s galaproduktus — izvada no organisma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/biologija/12-klase/elposana-un-izvadisana-7913/re-041fb7e8-c27d-4e5e-89f0-9d567078e4c8|title=Dzīvnieku izvadorgānu evolūcija — teorija. Bioloģija, 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2022-10-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''C.R.A.Z.Y.''
| operators =
| attēls = CrazyFilm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Žans Marks Valē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Andrē Grondēns]]
* [[Mišels Kotē]]
* [[Daniela Prū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''C.R.A.Z.Y.''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''TVA Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|27}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = 6,5 miljoni [[Kanādas dolārs|CAD]]
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1905
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Rijnieks''' (dzimis {{dat|1905}}, miršanas datums ''nav zināms'') bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Naruto Uzumaki
| series        = "[[Naruto]]"
| image         = naruto-uzumaki.jpg
| caption       =
| first         = "Naruto" 1. nodaļa
| last          =
| creator       = [[Masashi Kishimoto]]
| portrayer     =
| voice         = [[Junko Takeučī]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = Hinata Hyuga
| significantother =
| children      =
* Boruto Uzumaki
* Himawari Uzumaki
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         = Spējas
| data21        =
* Pārvēršanās
* Perversais Džutsu
* Harēma Džutsu
* Ēnu klonu tehnika
* Izsaukšanas tehnika (vardes)
* Rasengans
* Lielais rasengans
* Milzu rasengans (Zintnieka režīmā)
* Super milzu rasengans (Zintnieka režīmā)
* Zintnieka režīms
* Vēja stihija: Vēja šurikens
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
{{nihongo|'''Naruto Uzumaki'''|うずまき ナルト|Uzumaki Naruto}} ir galvenais personāžs [[manga]] un [[anime]] seriālā "[[Naruto]]", ko izveidoja [[mangaka]] [[Kisimota, Masasi|Masasi Kisimota]]. Naruto radīšanā Kisimota gribēja, lai personāžs paliktu "vienkāršs un stulbs", dodot viņam tādas iezīmes kā [[Son Goku]], galvenajam personāžam no [[Dragon Ball]] sērijas. Tomēr, Kisimota pievienoja viņam tumšu pagātni, lai padarītu viņu unikālu. Naruto izskats ir mainījies pāris reizes, Kisimoto iedodot viņam citas drēbes un padarot viņu pievilcīgāku rietumu publikai kā arī, lai viņu būtu vieglāk zīmēt.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

sentences:
[[Kategorija:Cascada]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Vairāki attēli
|align     = right
|direction = horizontal
|width     =
|image1    = USS Enterprise (CVN-65) underway in the Atlantic Ocean on 14 June 2004 (040614-N-0119G-020).jpg
|width1    = 200
|caption1  = ASV Jūras kara flotes aviācijas bāzeskuģis ''USS Enterprise''
|image2    = Ferryland Lighthouse.jpg
|width2    = 93
|caption2  = Bāka Kanādā
}}
'''Leģenda par bāku un kuģi''' ir [[mūsdienu teika]], kurā aprakstīta izdomāta saruna starp lielu kara [[kuģis|kuģi]] un, kā sākumā šķiet, mazāku kuģi, ar ko draud sadursme, bet kas beigās izrādās [[bāka]]. Stāstā [[ASV Jūras kara flote]]s kuģis (parasti [[līnijkuģis]] vai [[aviācijas bāzeskuģis]]) prasa citam kuģim mainīt savu kursu, lai nenotiktu sadursme. Otra puse (parasti [[Īrija]]s, [[Kanāda]]s vai [[Spānija]]s) atbild, ka kursu nemainīs un prasa to darīt kara kuģim. Kara kuģis uz to atbild identificējot sevi kā lielu un labi bruņotu kara kuģi un piedraud, ka ja otra puse nemainīs kursu, viņi neatbild par sekām. Otra puse uz to atbild, ka viņi ir bāka krastā un, ja kara kuģis nemainīs savu kursu, arī viņi par sekām neatbild.

sentences: '''Kavitācija''' (no {{val|la|cavitas}} — 'tukšums') ir [[Gaiss|gaisa]] burbuļu veidošanās un sprāgšana [[Šķidrums|šķidruma]] plūšanas laikā.

sentences: '''Epifānija''' ({{val|el|ἐπιφάνεια}}, ''epipháneia'' — ‘atspīdēšana, atklāsme’) ir neliela apjoma [[Proza|prozas]] darbs ar īpaši emocionāli piesātinātu domu, kas radies kā pēkšņa atklāsme, atziņa.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Antīkajā literatūrā — [[Himna|himnisks]] dzejojums par godu dieviem.<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epifanija Vardnica.lv]</ref> Tās pēc žanriskās piederības būtu saucamas par dzejoļiem prozā. Epifāniju žanrs latviešu literatūrā ir dzejnieka [[Imants Ziedonis|Imanta Ziedoņa]] patents.<ref>Ilona Karpenko, Mārīte Milzere. Literatūra 8. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2013. 37.-38. lpp.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi|mūziķi|Pink}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pinka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Pinka
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Pinka
| attēls            = Pornogat01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pinka pie Pornoapāti
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rāba]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=55 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=23 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 94
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1 369
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2P/Encke
| image =
| discovery = yes
| discoverer =Pjērs Mešēns
| discovered ={{Dat|1786}}
| mp_name =1786 I; 1795; 1805;
1819 I; 1822 II; 1825 III;
1829; 1832 I; 1835 II;
1838; 1842 I; 1845 IV
| epoch ={{Dat|2006|9|22|N}} (JD 2454000.5)
| aphelion =4.11 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.3302 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.2178 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.8471
| period =3.30 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =11.76°
}}
'''Enkes komēta''' (oficiālais apzīmējums '''2P/Encke''') ir [[periodiskā komēta]], kura pie [[Saule]]s atgriežas ik pēc 3,3 gadiem. [[Komēta]] nosaukta vācu astronoma Johana Franča Enkes (''Johann Franz Encke'') vārdā. Viņš veica nopietnus komētas [[orbīta]]s aprēķinus un spēja apvienot vairākus agrākos novērojumus 1786 (2P/1786 B1), 1795 (2P/1795 V1), 1805 (2P/1805 U1) un 1818 (2P/1818 W1), nosakot, ka tas ir viens un tas pats [[debess ķermenis]]. {{Dat|1819}} viņš savus novērojumus publicēja žurnālā ''Correspondance astronomique'' un precīzi paredzēja nākamo komētas atgriešanos {{Dat|1822}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences: '''Ukrainas neatkarības pasludināšanas akts''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Акт проголошення незалежності України'') jeb '''1991. gada Ukrainas neatkarības deklarācija''' ir dokuments, kas tika pieņemts 1991. gada 24. augustā [[Ukrainas PSR]] Augstākās Padomes ārkārtas sesijā un ar kuru tika pasludināta [[Ukraina]]s neatkarība un neatkarīgas Ukrainas valsts izveide.

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Dzīvnieku labklājība]]

sentences:
[[Kategorija:Neonacisms]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc politiskās pārliecības]]

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences:
; daudzas kultūras piedāvā peskoveģetāriešiem draudzīgu virtuvi]]
'''Peskoveģetārisms''' ir uzturs, kas ietver zivis un citus jūras produktus, bet ne citu dzīvnieku gaļu. Tie, kam ir peskoveģetāriešu vai pollotāristu uzturs, mēdz definēt "gaļu" kā [[Zīdītāji|zīdītājiem piederošus muskuļaudus]] un identificējas kā [[Veģetārisms|veģetārieši]]. Lielākā daļa peskoveģetāriešu ir ovolaktoveģetārieši, kas savai diētai pievieno zivis un jūras veltes, kuras nesatur citas gaļas. Tādas grupas kā veģetāriešu biedrība skaidro, ka uzturs, kas satur šādus pārtikas produktus, nav veģetārisms.<ref name="Vegsoc.org, fish">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|title=Vegetarians don't eat fish|publisher=Vegetarian Society|access-date=July 28, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180702064455/https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|archivedate={{dat|2018|07|02||bez}}}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
[[File:First photo from space.jpg|thumb|Pirmos attēlus no kosmosa uzņēma [[V-2 raķete]]s lidojumā, ko ASV palaida 1946. gada 24. oktobrī]]
'''Satelītuzņēmums''' ir [[Zeme]]s virsmas attēls, kas uzņemts no kosmosa ar [[Satelīts|satelīta]] palīdzību. Ar šo attēlu palīdzību cilvēki var sastādīt [[Karte (kartogrāfija)|karte]]s un pētīt vai izzināt dažādas pasaules vietas.

sentences: {{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

sentences: '''Analīze''' ({{val|grc|ἀνάλυσις}}, ''análusis'' — ‘sadalīšana’) ir viena no [[pētīšanas metode|pētīšanas metodēm]], kurā galvenokārt tiek noskaidroti dažādu [[process|procesu]] cēloņi un sekas, kā arī [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņu]] sastāvs.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds =  Kērtiss Māršals
 |      vārds_orig = ''Kurtis Marschall''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1997|4|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Adelaide}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 5,95 m (2023)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{AUS}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Goldkosta 2018|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|Birmingema 2022|Kārtslēkšana}}
}}
''' Kērtiss Māršals''' ({{val|en|Kurtis Marschall}}; dzimis {{dat|1997|4|25}} [[Adelaide|Adelaidē]]) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada Pasaules čempionāta]] bronzas medaļas ieguvējs un divkārtējs [[Nāciju Sadraudzības spēles|Nāciju Sadraudzības spēļu]] čempions.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |         name = Tokpisins
 |   nativename = ''{{lang|tpi|Tok Pisin}}''
 |  familycolor = Kreoliskā
 |pronunciation =
 |       states = [[Jaungvineja]]
 |     speakers = 120 000 (2004)
 |       script = [[latīņu alfabēts]] ([[tokpisina alfabēts]])
 |         rank =
 |         fam2 = [[Angļu kreoliskās valodas|Angļu kreoliskās]]
 |         fam3 = Klusā okeāna angļu kreoliskā
 |       nation = {{PNG}}
 |       agency =
 |         iso1 =
 |         iso2 = tpi
 |         iso3 = tpi
 |          map =
}}

'''Tokpisins'''<ref name="vēstnesis"/> (''Tok Pisin''), '''Jaungvinejas pidžins''' jeb '''neomelanēziešu valoda'''<ref name="VVC"/> ir [[kreoliskās valodas|kreoliskā valoda]], kurā runā viscaur [[Papua-Jaungvineja|Papua-Jaungvinejā]]. Tā ir viena no Papua-Jaungvinejas [[valsts valoda|valsts valodām]]. Šī valoda radusies uz [[angļu valoda]]s pamata. Papua-Jaungvinejā kopējais valodu skaits tiek lēsts vairākos simtos. Koloniālajā laikā, lai sazinātos ar kolonistiem, ierēdņiem, tirgotājiem un misionāriem, vietējie iedzīvotāji sāka runāt sagrozītā angļu valodā ar [[melanēzieši|melanēziešu]] gramatiku, kas ar laiku kļuva par tokpisinu.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Jūdaisms''' ({{val|he|יַהֲדוּת}}) ir [[ebreji|ebreju]] [[reliģija]] un [[kultūra]], viena no vecākajām zināmajām [[Monoteisms|monoteistiskajām]] ticībām. Atbilstoši ebreju tradīcijai, jūdaisma vēsture sākas ar derību starp ebreju ciltstēvu [[Ābrams|Ābramu]] un [[Dievs|Dievu]] (aptuveni 2000 gadus p.m.ē.).

sentences: '''Bretonvudsas sistēma''' jeb '''Bretonvudsas līgums''' ir starptautiska monetāro attiecību un tirdzniecības norēķinu organizācijas sistēma, kas tika izveidota [[Bretonvudsas konference|Bretonvudsas konferences]], kura notika 1944. gada 1.–22. jūlijā, rezultātā. Tā aizstāja finanšu sistēmu, kuras pamatā bija "[[zelta standarts]]". Nosaukta pēc [[Bretonvudsa|Bretonvudsas]] kūrorta [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{Japāņu rakstība}}
'''Japāņu rakstība''' ir [[rakstība]], kuru lieto, rakstot tekstu [[japāņu valoda|japāņu valodā]]. Ir divi fonētiski [[alfabēts|alfabēti]] (hiragana un katakana), kā arī [[logogramma|logogrāfiskā]] sistēma [[kandži]] (漢字), kura ir savulaik aizgūta no [[Ķīna]]s.  Svešvārdus pieraksta, lietojot katakanas fonētisko alfabētu, bet [[Latīņu alfabēts|latīņu burtus]] reti lieto saīsinājumos (piemēram NATO) un kā dizaina elementu. Visus japāņu valodas vārdus ir iespējams pierakstīt kanā.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada novembrī,}}

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma dzīve
| attēls                   = Life of Crime Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life of Crime''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfima
| režisors                 = [[Daniels Šekters]]
| producents               =
* [[Maikls Sīgels]]
* [[Elizabete Destro]]
* [[Elēna Goldsmita-Veina]]
* [[Džordans Keslers]]
* [[Lī Stolmans]]
* [[Ašoks Amritrajs]]
* [[Dženifere Anistone]]
| scenārija autors         = Daniels Šekters
| galvenajās lomās         =
* Dženifere Anistone
* [[Jasīns Bejs]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Vills Forts]]
* [[Marks Būns Juniors]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Deivids Servero]]
| mūzika                   =
* [[Džordans Galands]]
* Ņūtonu brāļi
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Gotham Group]]''
* ''[[Hyde Park Entertainment]]''
* ''[[Image Nation]]''
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Echo Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|15|Toronto kinofestivāls|2014|8|29|ASV|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013|title=Life of Crime|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417053656/http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeofcrime.htm|title=Life of Crime (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma dzīve"''' ({{val|en|Life of Crime}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daniels Šekters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jasīns Bejs]], [[Aila Fišere]], [[Vills Forts]], [[Marks Būns Juniors]], [[Tims Robinss]], [[Džons Hokss]] un [[Deivids Servero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|15||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences: '''Piknometrs''' ir cieši noslēdzams [[Stikls|stikla]] trauks ar zināmu [[Tilpums|tilpumu]] un [[Svars|svaru]]. Piepildot šo trauku un nosverot to, iespējams precīzi noteikt šķidruma [[Blīvums|blīvumu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Pastāv arī gāzēm un cietvielām paredzēti piknometri. Pirmais zināmais piknometram līdzīgas ierīces izgudrotājs ir [[Senā Persija|persiešu]] zinātnieks [[Abū Raihāns Bīrūnī|Al-Bīrūnī]].

sentences:
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Ar reliģiju saistītie cilvēki]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Hūpenradio
| oriģinālnosaukums    = ''Hopen radio''
| attēls               = Hopen Station.jpg
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=76 | latm=30| lats=33| latNS=N
| longd=25| longm=00| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Hūpene]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1943
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Norsk Polarinstitutt]]
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             = 8
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            = hopenmeteo.no
}}
'''Hūpenradio''' ({{val|no|Hopen radio}}) vai '''Hūpenes meteroloģiskā stacija''' (''Hopen meterologiske stasjon'') ir [[Norvēģija]]s vissezonas [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://hopenmeteo.no Hopen meterologiske stasjon]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāgam pieskaitītajā [[Hūpene]]s salā, tās austrumu krastā, Hūsdālenas ieplakā starp Verenšelda un Kollera kalniem un ir vienīgā salas apdzīvotā vieta. Stacijas pastāvīgais personāls ir četri cilvēki.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Paracelzs
|     vārds_orig = ''Paracelsus''
|         attēls = Paracelsus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1493]]. gada {{dat||11|11}} vai {{dat||12|17}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ega pie [[Einzīdelna]]s, [[Švīces kantons]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1541
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Zalcburga]], [[Zalcburgas arhibīskapija]]<br>({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = šveicietis, vācietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Paracelzs''' ({{val-la|Paracelsus}}; dzimis '''Filips Aureols Teofrasts Bombasts fon Hohenheims''' (''Philippus Aureolus Theophrastus Bombastus von Hohenheim'') {{dat|1493|11|11}} vai {{dat||12|17}}, miris {{dat|1541|9|24}}) bija šveiciešu-vācu [[renesanse]]s laika ārsts, botāniķis, alķīmiķis, astrologs un okultists. Viņš ir piešķīris nosaukumu [[cinks|cinkam]], kā arī viņš tiek uzskatīts par pirmo sistemātisko botāniķi.

sentences: [[Kombinatorika|Kombinatorikā]] '''Katalāna skaitļi''' veido naturālu skaitļu [[virkne|virkni]], kas sastopama dažādās skaitīšanas problēmās, bieži ietverot [[rekursija|rekursīvi]] definētus objektus. Tie nosaukti par godu [[Beļģija|beļģu]] matemātiķim [[Eižens Šarls Katalāns|Eiženam Šarlam Katalānam]] (''Eugène Charles Catalan'', 1814–1894).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Karstākais dienas laiks
 | oriģinālnos = ''Dog Day Afternoon''
 |      attēls = 49810.1020.A.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
 |  producents =
* [[Mārtins Bregmens]]
* [[Mārtins Elfands]]
 |   scenārijs = [[Frenks Pīrsons]]
 |     aktieri =
* [[Als Pačīno]]
* [[Džons Kazals]]
* [[Džeimss Broderiks]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Viktors Kempers]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Didī Allena]]
 |     studija = ''Artists Entertainment Complex''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1975|9|20|[[Sansevastjanas kinofestivāls|Sansevastjana]]|1975|9|21|ASV}}
 |      ilgums = 125 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,5—3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|50—56 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Karstākais dienas laiks"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://kino.lvmail.lv/2007/09/20/bc_bchs_al_pacino.html |title=Lvmail.lv profils |access-date={{dat|2008|11|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151007034444/http://kino.lvmail.lv/2007/09/20/bc_bchs_al_pacino.html |archivedate={{dat|2015|10|07||bez}} }}</ref> ({{val|en|Dog Day Afternoon}}), arī '''"Laimīgās dienas pēcpusdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.irlaiks.lv/movies/movies/movie.php?id=15135 |title=IrLaiks.lv profils |access-date={{dat|2008|11|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305003658/http://www.irlaiks.lv/movies/movies/movie.php?id=15135 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> ir 1975. gada ASV [[kriminālfilma]], kuras [[kinorežisors]] ir [[Sidnijs Lūmets]], bet [[scenārijs|scenārija]] autors [[Frenks Pīrsons]]. Galveno lomu atveidotāji ir [[Als Pačīno]], [[Džons Kazals]], [[Džeimss Broderiks]] un [[Čārlzs Dērnings]]. Filmas sižeta pamatā ir patiesi notikumi, kas norisinājās {{dat|1972|8|22||bez}}, kad Džons Vojtovičs, kuru atveido Als Pačīno, aplaupīja [[banka|banku]].

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Ahtems Seitablajevs''' ([[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]:  ''Ahtem Şevket oğlu Seit-Abla'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ахтем Шевкетович Сеітаблаєв'', dzimis [[1972. gads|1972]]. gada [[11. decembris|11. decembrī]] [[Jangijula|Jangijulā]], [[Taškentas apgabals|Taškentas apgabalā]], [[Uzbekijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] izcelsmes [[Ukraina|Ukrainas]] aktieris un režisors.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sarmatainā soja
|           attēls = Soybean.USDA.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Glycine
|         ģints_lv = Sojas
|             suga = G. max
|          suga_lv = Sarmatainā soja
|           suga_r = Soja
|         binomial = Glycine max
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Iespējams, [[Austrumāzija]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Delfīns|Delfīns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Delfīns
| abbreviation = Del
| name_latin = Delphinus
| RA = 20,7
| dec = +13,8
| areatotal = 189
| arearank = 69. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Del''
| starmagnitude = 3,63
| neareststarname = ''HD 197076''
| stardistance = 68,45
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}}
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nedomā divreiz
| operators =
| attēls = Don't Think Twice (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Bērbiglija]]
| producents =
| scenārijs = Marks Bērbiglija
| aktieri = * [[Kīgans Maikls Kejs]]
* [[Giliana Džeikobsa]]
* Marks Bērbiglija
* [[Keita Mikuči]]
* [[Kriss Gethards]]
* [[Tami Sagere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Don't Think Twice''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2016|3|13}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl92177921/|title=Don't Think Twice |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nedomā divreiz"''' ({{Val|en|Don't Think Twice}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Bērbiglija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīgans Maikls Kejs]], [[GIliana Džeikobsa]], Marks Bērbiglija, [[Keita Mikuči]], [[Kriss Gethards]] un [[Tami Sagere]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Suda
| attēls            = Sudas upes dīķis pie Bukām.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = [[Bukas dīķis]] Sudas upē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = DA no [[Eglaine (Mores pagasts)|Eglaines]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielā Jugla]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=46 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=4 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=34 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 38
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 66,9
| kritums           = 48
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,061
| baseins           = 169,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Dūņupe]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Suda''' (arī '''Sude''', '''Sudupe''', augštecē '''Sudasupe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97818 |title=Informācija par objektu: Suda |accessdate={{dat|2018|01|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] labā satekupe [[Siguldas novads|Siguldas]] un [[Cēsu novads|Cēsu]] novados. Iztek no neliela ezeriņa dienvidaustrumos no [[Eglaine (Mores pagasts)|Eglaines]] [[Mores pagasts|Mores pagastā]]. Augštece tek caur [[Sudas purvs|Sudas purvu]], sadalot to divos lielos nogabalos. Upes augštece līdz Dibensalai regulēta. Pie [[Bukas (Mālpils novads)|Bukām]] un [[Mālpils]] izveidoti dīķi. Pie [[Sidgunda]]s satek ar [[Mergupe|Mergupi]], izveidojot [[Lielā Jugla|Lielo Juglu]].

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
<!-- [[en:Category:Seas]] -->
{{Commonscat|Seas}}

sentences: '''Šveicieši''' ({{val|de|die Schweizer}}, {{val|fr|les Suisses}}, {{val|it|gli Svizzeri}}) ir [[Eiropa]]s [[nācija]], [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] pilsoņi. Kopējais skaits ir 6 695 000 cilvēku (2012. gadā). Šveicē — 6 miljoni.

sentences: '''Frenela biprizma''' ir [[optika|optiska]] ierīce divu [[koherence|koherentu]] [[gaisma]]s staru kūļu iegūšanai. Tā ir simetriska platleņķa [[prizma (optika)|prizma]] no [[stikls|stikla]] un tās [[gaismas laušana|laušanas]] leņķis ir ļoti mazs - ap 10 [[leņķa minūte]]s<ref>[https://web.archive.org/web/20110813103242/http://www.physics.spbstu.ru/forstudents/labpractice/technics/Lab_3_03_new_Tech.pdf БИПРИЗМА ФРЕНЕЛЯ. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ДЛИНЫ ВОЛНЫ ЛАЗЕРА ПО ИНТЕРФЕРЕНЦИОННОЙ КАРТИНЕ] {{ru ikona}}</ref> (šāda biprizma sastāv it kā no divām ar īsākajām malām kopā saliktām taisnleņķa prizmām<ref>[http://dic.academic.ru/dic.nsf/brokgauz_efron/13203/%D0%91%D0%B8%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC%D0%B0 Бипризма Френеля] {{ru ikona}}</ref>). Lai novērotu koherento staru radīto [[interference]]s ainu, sākotnējo gaismas avotu novieto pirms Frenela biprizmas uz tās [[simetrijas ass]]. Gaisma, kas lūst prizmā, sadalās divos kūļos, kuri it kā nāk no gaismas avota [[šķietamais attēls|šķietamajiem attēliem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |title=GAISMAS INTERFERENCE UN POLARIZĀCIJA |access-date={{dat|2010|12|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100215044458/http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |archivedate={{dat|2010|02|15||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100215044458/http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |date={{dat|2010|02|15||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Daslers''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laika ceļotāja sieva
| attēls                   =  The Time Traveler's Wife film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Time Traveler's Wife''
| žanrs                    = romantiska filma, zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Šventke]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dede Gārdnere]]
| scenārija autors         = [[Brūss Džoels Rubins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|14|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 6, 2019|archive-date={{dat|2019|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706160906/https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetravelerswife.htm|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laika ceļotāja sieva"''' ({{val|en|The Time Traveler's Wife}}) ir 2009. gada romantiska zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Vess Kreivens]]. Galvenās lomas atveido [[Reičela Makadamsa]], [[Ēriks Bana]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kolkas pagasts}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Valsts opera
| attēls           = Berlin, Mitte, Unter den Linden, Staatsoper 02.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Valsts operas ēka
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Unter den Linden 5 - 7
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs]] (1741) <br /> Karls Ferdinands Langhanss (1843)
| dibināšanas gads = 1743
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Jirgens Flims
| diriģents        = Daniels Barenboims
| lielā zāle       = 1396
| zāle1            = Apolona zāle
| zāle1_vietas     =
| mājas lapa       = [http://www.staatsoper-berlin.org/ www.staatsoper-berlin.org/]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Unix'' failu sistēma}}
'' failu sistēmas izkārtojums: "/" un "/usr" apakšdirektoriji]]
''[[Unix]]'' un no tās iedvesmotās [[operētājsistēma|operētājsistēmās]] [[failu sistēma]] tiek uzskatīta par galveno operētājsistēmas komponenti.<ref name=" Ritchie">{{Publikācijas atsauce |last1= Ričijs |first1= Deniss |authorlink1= Deniss Ričijs |last2= Tompsons |first2= Kens |authorlink2= Kens Tompsons |title= The UNIX Time-Sharing System |journal= Bell System Tech. J. |volume= 57 |issue= 6 |pages= 1905–1929 |publisher= AT&T |location= USA |date= July 1978 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20150410062544/http://ieeexplore.ieee.org/xpl/articleDetails.jsp?arnumber=6770404 |archivedate= {{dat|2015|04|10||bez}} |url= http://ieeexplore.ieee.org/xpl/articleDetails.jsp?arnumber=6770404 |doi= 10.1002/j.1538-7305.1978.tb02136.x |language= en |access-date= {{dat|2018|02|26||bez}} }}</ref> Tā arī bija viena no pirmajām ''Unix'' komponentēm, ko [[Kens Tompsons]] izstrādāja 1969. gadā.<ref name="evolution">{{Konferences atsauce |first=Deniss |last=Ričijs |year=1979 |title=The Evolution of the Unix Time-sharing System |conference=Language Design and Programming Methodology Conf. |url=http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/hist.html |language=en |access-date={{dat|2018|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150408054606/http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/hist.html }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Cytisus emeriflorus.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Cytisus emeriflorus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Cytisus
| ģints_lv = Slotzari
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Cytisus
| kategorijas =
}}'''Slotzari''' ({{Val|la|Cytisus}}, sinonīms ''Sarothamnus'') ir augu ģints [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60455196-2|title=Cytisus Desf. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-04|language=en}}</ref> Viena suga ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0" />

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms fon Firkss
| attēls              =Frikss.png
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1933]]. gads
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1870|08|14}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|td=Lietuva}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|12|10|1870|08|14}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =ģeologs
| alma_mater          =[[Freiburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vilhelms Frīdrihs Kārlis fon Firkss''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Karl von Fircks}}; {{dat|1870|08|14|N|bez}} — {{dat|1933|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģeologs un politiķis. Bija [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = King of herrings.png
| att_nosaukums = Siļķu karaļa 1985. gada ilustrācija
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Lampriformes
|      kārta_lv = Opahveidīgās
|        dzimta = Regalecidae
|     dzimta_lv = Airzivju dzimta
|         ģints = Regalecus
|      ģints_lv = Airzivis
|          suga = Regalecus glesne
|       suga_lv = Siļķu karalis
|      binomial = Regalecus glesne <small>([[Ascanius]], 1772)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Education in Azerbaijan|Izglītība Azerbaidžānā}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Blue-and-Yellow-Macaw.jpg
|att_nosaukums   = Zildzeltenā ara
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Aves
|klase_lv        = Putni
|kārta           = Psittaciformes
|kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
|dzimta          = Psittacidae
|dzimta_lv       = Papagaiļu dzimta
|apakšdzimta     = Arinae
|apakšdzimta_lv  = Neotropikas papagaiļi
|ģints           = Ara
|ģints_lv        = Aras
|ģints_r         = Aras (ģints)
|suga            = Ara ararauna
|suga_lv         = Zildzeltenā ara
|binomial        = Ara ararauna, <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
|izplatība       =
|kategorijas     = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabanatuana
 | official_name            = ''Cabanatuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = FvfNuevaEcija9121 04.JPG
| image2                   = 072jffOld Provincial Capitol Cabanatuan Cityfvf 03.jpg
| image3                   = 9714 jfAntonio Luna Death Place Monument Plaza Lucero Cabanatuanfvf 03.JPG
| image4                   = 0223aNueva Ecija High School Landmarksfvf 10.jpg
| image5                   = 1905Maharlika Highway Cagayan Valley Road, Cabanatuan 16.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Cabanatuan in Nueva Ecija.svg
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Nuevaesiha]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1750
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 89
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 192.29
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 327325
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 29 | lats = 27 | latNS = N
 | longd =120 | longm = 58 | longs = 04 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 3100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 52
 | website                  = {{URL|http://www.cabanatuancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Noziegumi]]
[[Kategorija:Vardarbība]]
[[Kategorija:Ētikas pamatproblēmas]]

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Dimitrijs no Rostovas
|dzimšanas datums=1651. gada 21. decembrī
|nāves datums=1709. gada 8. novembrī
|piemiņas diena=21. septembrī (1. oktobrī)
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=Dimitry Rostovsky (GIM).jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Makariva|Makarivas ciems]], Kijivas pulks, [[Hetmanāts]]
|nāves vieta=[[Rostova]], [[Krievijas cariste]]
|nosaukums=Данила Саввич Туптало
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=1757. gada 22. aprīlī
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 37
 | lv  = Trīsdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Amadeiusa ezers
|attēls=Lake amadeus.jpg
|paraksts=Amadiesa ezers no kosmosa, 1994. gads
|map = Austrālija#Ziemeļu teritorija
| plat_d=24 | plat_m=44 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=130 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=880—8700
|garums=125
|Vid_dziļums=0-0,2
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=204
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Amadeiusa ezers''' ({{val|en|Lake Amadeus}}) ir liels [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļu teritorija|Ziemeļu teritorijā]]. Atrodas netālu ziemeļos no [[Uluru]] (Eiersa klints), [[Kata Ķurta]]s (Olgas kalniem), [[Konnera kalns|Konnera kalna]]. Ezers pēc lietusgāzēm var kļūt ļoti liels, pat {{nobr|160 km}} garš, taču tas ātri izžūst.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts De Morgans
|     vārds_orig = ''Augustus De Morgan''
|         attēls = De Morgan Augustus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Madurai]], [[Madrasas prezidentūra]], [[Britu impērija]]<br />([[Tamilnāda]], {{IND}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1871
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]]
|    pasniedzēji = [[Viljams Vevels]]
|       studenti = [[Edvards Rauts]], [[Džeimss Džozefs Silvestrs]], [[Viljams Stenlijs Dževonss]], [[Ada Lavleisa]]
|     sasniegumi = [[de Morgana likumi]], [[universālā algebra]], [[matemātiskā indukcija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kepler-4b''' sākotnēji pazīstama kā '''KOI 7.01''' ir [[citplanēta]], kas atrodas [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap [[Kepler-4]] [[Zvaigzne|zvaigzni]] 0,046 AU attālumā. 1 [[gads]] uz planētas ilgst tikai 3,2 [[Diennakts|diennaktis]]. Kepler-4b ir masīva [[gāzu planēta]], kas pēc [[masa]]s un [[Rādiuss|rādiusa]] līdzinās [[Neptūns (planēta)|Neptūnam]] (vidējais [[blīvums]] 1,9 ± 0,4 g/cm³), bet tomēr tuvums zvaigznei to padara karstāku par jebkuru, no [[Saules sistēma]]s planētām. Nav izslēgts, ka tās [[atmosfēra]]s augšējie slāņi iztvaiko kosmiskajā telpā. [[Planēta]]s vecums tiek lēsts uz 4,5 ± 1,5 mljrd. gadu.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Sociālās taisnības cīnītājs'''{{nepieciešama atsauce}} (arī SJW no {{val|en|social justice warrior}}) ir parasti nicinošs termins, ar kuru apzīmē sociāli [[Progresīvisms|progresīvus]] uzskatus,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Ohlheiser|first1=Abby|title=Why 'social justice warrior,' a Gamergate insult, is now a dictionary entry|url=https://www.washingtonpost.com/news/the-intersect/wp/2015/10/07/why-social-justice-warrior-a-gamergate-insult-is-now-a-dictionary-entry|date={{dat|2015|10|7||bez}}}}</ref> [[Feminisms|feminismu]],<ref>{{ziņu atsauce|last1=Johnson|first1=Eric|title=Understanding the Jargon of Gamergate|url=http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/|date={{dat|2014|10|10||bez}}|quote="A Social Justice Warrior, or SJW, is any person, female or male, who argues online for political correctness or feminism. 'Social justice' may sound like a good thing to many of our readers, but the people who use this term only use it pejoratively."|access-date={{dat|2017|05|17||bez}}|archive-date={{dat|2016|01|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160102031743/http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/}}</ref> [[Civiltiesības|civilās tiesības]] — vairāk [[LGBT]] tiesības, minoritāšu tiesības un [[Bēgļi|bēgļu]] tiesības, [[multikulturālisms|multikulturālismu]], un [[Identitātes politika|identitātes politiku]] dažādām minoritāšu grupām.{{nepieciešama atsauce}} Sociālās taisnības cīnītāji parasti atbalsta [[politiskais korektums|politisko korektumu]].

sentences: '''Mbau''' ([[Fidžiešu valoda|fidžiešu]] ''Bau''; {{IPA2|mba u}}) ir neliela [[sala|saliņa]] [[Fidži]] netālu no galvenās salas [[Viti Levu]] austrumu krasta. Kopējais iedzīvotāju skaits šobrīd ir ap 300, bet salas ziedu laikos tur dzīvojuši vairāk kā 3000 cilvēku.{{clear|left}}

sentences:
{{Karš}}
'''Kavalērija''' (no {{val|fr|cavalerie}}, kas savukārt no {{val|la|caballus}} — '[[zirgs]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir uz zirgiem jājoša [[karavīrs|karavīru]] vienība, kas cīņā izmanto garus pīķus vai [[zobens|zobenus]]. Visvairāk tiek izmantota straujam uzbrukumam, kas spēj sagraut [[kājnieki|kājnieku]] ierindas morāli un cīņassparu. Ļoti efektīvi pret kājniekiem, bet vāji pret kājniekiem ar gariem šķēpiem.
== Vēsture ==
=== Senā Roma ===
{{Pamatraksts|Senās Romas kavalērija}}
=== 19. gadsimts ===
Līdz 19. gadsimta sākumam Eiropas kavalērija iedalījās četrās galvenajās kategorijās:
* [[Kirasieri]], smagā kavalērija, bruņoti ar krūšu bruņām, īpaši [[kirasa]], un galvenokārt bruņota ar pistolēm un zobenu
* [[Dragūni]], sākotnēji jātnieku kājnieki, bet vēlāk uzskatīti par vidējo kavalēriju
* [[Huzāri]], vieglā kavalērija, galvenokārt bruņota ar [[zobens|zobenu]]
* [[Ulāni]], vieglā kavalērija, galvenokārt bruņota ar [[šķēps|šķēpu]]
== Atsauces ==
{{atsauces}}
== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20171004203253/http://www.cavalryscouts.org/ CavalryScouts.org]
* [http://napoleonistyka.atspace.com/French_Cavalry.html Napoleonic Cavalry]
* [https://web.archive.org/web/20050430232514/http://www.usregulars.com/Lippitt6.html Cavalry tactics from Francis J. Lippitt's, ''A Treatise on the Tactical Use of the Three Arms: Infantry, Artillery and Cavalry'' (1865)]
* [http://www.lonesentry.com/articles/cavalry/index.html Cavalry in Mass (U.S. report on Russian cavalry organization and operations in World War II)]
* [https://web.archive.org/web/20060105152729/http://www.militaryhorse.org/ Society of the Military Horse]
* [http://kavallerie.8ung.at/ Gesellschaft der Freunde der Kavallerie (German)]
* [http://www.historicaleye.com/horseandmule.html The Horse and Mule in the British Army during WW1]
{{Militārisms-aizmetnis}}

sentences: '''Viedais līgums''' ({{val-en|smart contract}}) ir datoru protokols, kas nodrošina [[līgums|līgumu]] noslēgšanu un automatizētu izpildi starp divām pusēm bez trešās puses iesaistes. Ideju pirmo reizi formulēja [[Niks Sabo]] 1994. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce | URL=http://www.fon.hum.uva.nl/rob/Courses/InformationInSpeech/CDROM/Literature/LOTwinterschool2006/szabo.best.vwh.net/smart_contracts_2.html | title=Nick Szabo -- Smart Contracts: Building Blocks for Digital Markets | language=en | access-date={{dat|2017|12|31||bez}} | archiveurl=https://web.archive.org/web/20180427165653/http://www.fon.hum.uva.nl/rob/Courses/InformationInSpeech/CDROM/Literature/LOTwinterschool2006/szabo.best.vwh.net/smart_contracts_2.html | archivedate={{dat|2018|04|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dzīve, pārtraukta
| attēls = Girl, Interrupted (1999).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Girl, Interrupted''
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents = * [[Duglass Viks]]
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors = * [[Anna Hamiltone Felana]]
* [[Liza Lūmere]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās = * [[Vinona Raidere]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Klea Duvalla]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Elizabete Mosa]]
* [[Endžela Betisa]]
* [[Džiliana Armenante]]
| mūzika = [[Maikls Danna]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1999|12|8|Losandželosā|2000|1|14|ASV|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-interrupted-1999|title=Girl, Interrupted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girlinterrupted.htm|title=Girl, Interrupted (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Dzīve, pārtraukta"''' ({{val|en|Girl, Interrupted}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Andželīna Džolija]], [[Klea Duvalla]], [[Britānija Mērfija]], [[Elizabete Mosa]], [[Endžela Betisa]] un [[Džiliana Armenante]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|8||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Folijskābes struktūrformula

Folijskābes molekulas modelis

Pudelīte ar kristālisku folijskābi
|       citi nosaukumi = folacīns, folāts,
pteroilglutamīnskābe,
B9 vitamīns,
Bc vitamīns, M vitamīns
|           CAS numurs = 59-30-3
|      ķīmiskā formula = C19H19N7O6
|              molmasa = 441,4
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 250°C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 0,0016 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Folijskābe''' jeb '''folskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas nepieciešams cilvēka [[imūnsistēma]]s un [[sirds un asinsvadu sistēma]]s normālai attīstībai un darbībai. Tāda pati iedarbība kā folijskābei ir arī vairākiem tās atvasinājumiem, piemēram, di-, tri- vai [[glutamāts|poliglutamātiem]] (tos visus kopā ar folijskābi mēdz saukt par '''folacīnu'''). Folijskābe pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja par B9 vai Bc vitamīnu (retāk arī par B11 vitamīnu).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es mīlu tevi, Filip Moris
| attēls                   = I Love You Phillip Morris.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Love You Phillip Morris''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Džons Reka]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               =
* [[Endrjū Lazārs]]
* [[Fārs Šariē]]
| scenārija autors         =
* Džons Reka
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Rodrigo Santoro]]
* [[Entonijs Korons]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[EuropaCorp]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[LD Entertainment]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|10|Francija|2010|12|3|ASV|2010|3|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-love-you-phillip-morris-2009|title=I Love You Phillip Morris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iloveyouphillipmorris.htm|title=I Love You Phillip Morris (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es mīlu tevi, Filip Moris"''' ({{val|en|I Love You Phillip Morris}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Reka]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Jūens Makgregors]], [[Rodrigo Santoro]], [[Entonijs Korons]] un [[Leslija Manna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Fromholds-Treijs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ditmars Fromholds-Treijs (1827—1873)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marks Manilijs''' ({{val|la|Marcus Manilius}}) bija [[Senā Roma|romiešu]] [[astroloģija|astrologs]], [[dzejnieks]], I. gadsimtā [[m.ē.]] sarakstījis vienu no pirmajiem darbiem par astroloģiju – ''Astronomica'' vai ''Astronomicon''.  Darbs sastāv no 5 grāmatām, uzrakstīts dzejas formā. Marka Manilija vārdā nosaukts [[Mēness]] krāteris [[Manilijs (krāteris)|Manilijs]].

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2013-09-09 Leccinum oxydabile (Singer) Singer 368077.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. oxydabile
| suga_lv =Sarkstošā bērzubeka
| binomial =Leccinum oxydabile
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Fans''' ({{val|en|fan}}), dažreiz saukts arī par '''līdzjutēju''', '''atbalstītāju''', '''entuziastu''' vai '''pielūdzēju''', ir persona, kas aizrautīgi nododas kaut kam, piemēram, [[mūzikas grupa]]i, sporta komandai vai aktierim.<ref name="Tezaurs">[http://www.tezaurs.lv Tezaurs].</ref> Pašā pamatā vārds „fans” ir radies no [[angļu valoda]]s vārda ''fanaticism'' un ir sastopams vismaz trīssimt gadu, tomēr plašāk tas tika izmantots vēlajos 90. gados, kad [[žurnālists|žurnālisti]] ieviesa terminu ''sporta entuziasti''.<ref name=Jenkins,2006>[http://www.amazon.com/Fans-Bloggers-Gamers-Consumers-Digital/dp/0814742858 Jenkins, H. (2006) Fans, Bloggers ang Gamers: Exploring participatory Culture. New York and London: New york University Press, pp. 12—117].</ref> Fanu darbība izpaužas visdažādākajos veidos un savu entuziasmu tie var izrādīt, ne tikai aizrautīgi sekojot savam favorītam, bet arī radot fanu mākslu — ievietojot video, veidojot [[mājas lapa]]s un piesaistot citus fanus, ar kuriem dalīties savās izjūtās.<ref name=Costello,2007>[http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract Costello, V., Moove, B., (2007) Cultural Outlaws : An Examination of Audience Activity and Online Television Fandom. Television & New Media, SAGE publication, pp 124-141] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121102055320/http://tvn.sagepub.com/content/8/2/124.abstract |date={{dat|2012|11|02||bez}} }}.</ref>

sentences: '''Bezdzimumvairošanās''' jeb '''binārā dalīšanās''' ir [[vairošanās]] process, kurā nepieciešams tikai viens [[vecākorganisms]]. Bezdzimumvairošanās rezultātā pēcnācēji ir [[Gēnu inženierija|ģenētiski]] identiski vecākorganismam, jo tie satur tādus pašus [[Gēns|gēnus]]. Šādi dalās, piemēram, [[prokarioti]], jo abas meitšūnas ir ģenētiski identiskas mātšūnai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Lancmanis''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabdulla Tukajs
|         vārds_orig = ''Габдулла Тукай''
|             attēls = Tuqay portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1886|4|26}}|{{dat||4|14}}}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kazaņas guberņa}}
|          m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1913|4|15}}|{{dat||4|2}}}} (26 gadu vecumā)
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kazaņas guberņa|Kazaņa}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Tuqay signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, literatūrkritiķis, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = {{ubl|[[tatāru valoda]]|[[krievu valoda]]}}
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: {{Vairāki attēli|perrow=2|alt5=Dāņu vīrietis, Nordiskais tips|align=|footer=Ilustrācijas "Caucasoid subraces" no ''Man, Past and Present''. Autors Augustus Henry Keane (1899)|caption8=Kataloņu vīrietis, Ibēriešu tips|alt8=Kataloņu vīrietis, Ibēriešu tips|image8=MPP-Iber.jpg|caption7=Hindu vīrietis, jauktais Āriešu tips (Indo-Āriešu)|alt7=Hindu vīrietis, Āriešu tips|image7=MPP-Ary2.jpg|caption6=Tadžiku vīrietis, Alpīnais tips|alt6=Tadžiku vīrietis, Alpīnais tips|image6=MPP-Alp3.jpg|caption5=Dāņu vīrietis, Nordiskais tips|image5=MPP-Nord1.jpg|total_width=200|caption4=Afgāņu vīrietis, Iranīdais tips|alt4=Afgāņu vīrietis, Iranīdais tips|image4=MPP-Iraaf.jpg|caption3=Bišarinu vīrietis, Hamītiskais tips|alt3=Bišarinu vīrietis, Hamitiskais tips|image3=MPP-Hm3.jpg|caption2=Īru vīrietis, Vidusjūras tips|alt2=Īru vīrietis, Vidusjūras tips|image2=MPP-Medir.jpg|caption1=Armēņu vīrietis, Armenoīdais tips|alt1=Armēņu vīrietis, Armenoīdais tips|image1=MPP-Arm1.jpg|direction=}}

sentences: {{Commonscat|Bobsledders from the United States}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Black Turnstone, breeding plumage (2112366200).jpg
| att_nosaukums = Melnais akmeņtārtiņš riesta tērpā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Arenaria
|      ģints_lv = Akmeņtārtiņi
|          suga = A. melanocephala
|       suga_lv = Melnais akmeņtārtiņš
|      binomial = Arenaria melanocephala <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1829)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais akmeņtārtiņš''' (''Arenaria melanocephala'') ir vidēji liels [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[Tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] [[bridējputns]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Tam salīdzinoši ar otru [[akmeņtārtiņi|akmeņtārtiņu ģints]] sugu — [[akmeņtārtiņš|akmeņtārtiņu]] (''Arenaria interpres'') — ir neliels izplatības areāls. Melnais akmeņtārtiņš sastopams [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos gar [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] krastu līdz [[Meksika]]s ziemeļrietumiem.<ref name=pla/><ref name=all/> Tas ligzdo tikai [[Aļaska|Aļaskā]].<ref name=pla/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Noā''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Iļjins-Ženevskis
|     vārds_orig = ''Александр Фёдорович Ильин-Женевский''
|         attēls = Ilyin-Zenevsky (1927).jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Iļjins-Ženevskis 1927. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1941
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Novaja Ladoga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{URS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], valsts darbinieks
}}

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences:
{{Commons cat|Solar eclipse}}
{{Cat main|Saules aptumsums}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences:
[[File:Blochsphere.svg|thumb|Bloha [[sfēra]] palīdz izprast kvantu skaitļošanu]]
'''Kvantu dators''' ir [[dators|skaitļošanas ierīce]], kuras darbības pamatā ir tādas [[kvantu mehānika]]s parādības kā [[kvantu superpozīcija]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''quantum superposition'') un [[sapīts stāvoklis|sapīti stāvokļi]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''entangled states''). Zinātnes nozari, kas salīdzina kvantu un klasisko datoru iespējas kā arī pēta iespējamās kvantu datoru fizikālās realizācijas, sauc par '''kvantu skaitļošanu'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = No [http://www.aronaspagasts.lv/public/lat/kusas_pamatskola/skolas_vesture/ Kusas pamatskolas mājaslapas]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences: {{infokaste+}}{{Ostas infokaste|name=Liepājas osta|blankdetails5=10 km|lats=42|latm=31|latd=56|latNS=N|longs=52|longm=59|longd=20|longEW=E|image=Liepāja Tirdzniecības kanāls.jpg|caption=Liepājas ostas Tirdzniecības kanāls 2009. gada ziemā|employees=~2100|blankdetails6=12 m|blankdetailstitle6=Maksimālais dziļums|blankdetailstitle5=Piestātņu kopējais garums|url=https://liepaja-sez.lv/lv/port/tehniskie-parametri|blankdetails4=240 m|blankdetailstitle4=Kuģu maksimālais garums|blankdetails3=35 m|blankdetailstitle3=Kuģu maksimālais platums|blankdetails1=810 ha|blankdetailstitle1=Akvatorija|sizewater=1182 ha|sizeland=372 ha|pushpin_map=Latvija#Baltijas jūra|location={{vieta|Latvija|Liepāja}}|map=|operated=Liepājas Speciālās ekonomiskās zonas pārvalde|opened=1263|piers=80|blankdetails2=11 m}}

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, Detroitas]]
[[Kategorija:Mičigana]]

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Serotīnija''' ir [[Augi|augu]] [[Sēklas|sēklu]] izplatīšanās noteiktu vides signālu ietekmē. Daži no vides faktoriem serotīnijas gadījumā ir nekriscence, higriscence, soliscence, ksiriscence un piriscence. Plašāks termins ir bradisporodija, ar ko apzīmē sēklu izplatīšanos laika periodā neatkarīgi no tā, vai sēklu izplatīšanās notiek spontāni vai vides faktoru ietekmē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Augu fizioloģija. Funkcijas un mijiedarbība ar vidi.|last=Ieviņš|first=Ģederts|publisher=Latvijas Universitātes akadēmiskais apgāds|year=2016|isbn=9789934180910|location=Rīga|pages=497-498}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Buntspecht Dendrocopos major-2.jpg
|    att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Dižraibais dzenis]] (''Dendrocopos major'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|    apakškārta = Pici
| apakškārta_lv = Dzilnu apakškārta
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|      binomial = Picidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
|    iedalījums =
*[[Antiļu dzenītis|Antiļu dzenīšu apakšdzimta]] (''Nesoctitinae'')
*[[Dzenīšu apakšdzimta]] (''Picumninae'')
*[[Dzilnu apakšdzimta]] (''Picinae'')
*[[Tītiņu apakšdzimta]] (''Jynginae'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Dzilnu dzimta''' jeb '''dzeņu dzimta''' (''Picidae'') ir lielākā [[dzilnveidīgie|dzilnveidīgo]] (''Piciformes'') [[putni|putnu]] dzimta, kas apvieno 236 putnu [[suga]]s un kas tiek iedalītas 35 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 4 apakšdzimtās.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref> Dzilnu dzimtas putni sastopami gandrīz visā pasaulē, izņemot [[Austrālija|Austrāliju]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]], [[Jaungvineja|Jaungvineju]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un polāros reģionus. Lielākā daļa sugu mājo [[mežs|mežos]], lai gan dažas sugas piemērojušās videi bez [[koks|kokiem]].<ref name=pic>[http://press.princeton.edu/birds/unwin/kingfishers.pdf Piciformes: woodpeckers, toucans, allies]</ref>

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Plauts
|     vārds_orig    = ''Plautus''
|         attēls    = Plautus.gif
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[254 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Sarsina]], [[Umbrija]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt    = [[184 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    = [[Menandrs]], [[Aristofāns]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Moljērs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bukaišu pagasts
| karte             = Bukaišu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Bukaiši
| platība           = 66,7
| iedzīvotāji       = 713<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 713 / 66.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis fon Bahmanis
|     vārds_orig = ''Karl von Bachmann/Карл Бахман''
|         attēls = Kotzebue_-_Einnahme_von_Berlin_(1760).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = [[Aleksandra Kocebū]] glezna "Berlīnes ieņemšana 1760. gada 28. septembrī". Kārlis fon Bahmanis attēlots gleznas centrā uz sirma zirga.
|     dz_dat_alt = pirms [[1720]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1763
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ķēču muiža]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Ķēči}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Dāvids Bahmanis, patēvs - [[Gustavs fon Patkuls]], māte - Vendula, dzimusi [[Freimaņi|fon Freimane]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīne Luīze [[Taubes|fon Taube]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Eduards Gustavs fon Tolls''' (''Eduard Gustav von Toll'', {{val|ru|Эдуард Васильевич Толль}}; 1858–1902) bija [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[polārpētnieks]], [[ģeogrāfs]] un ģeologs.

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences: '''Fabula''' ({{val|la|fabula}} — ‘vēstījums’, ‘stāsts’) ir sižeta atklāšanas līdzeklis, kas palīdz noskaidrot [[Notikums|notikumu]] secību un saprast mērķus, kādi bijuši rakstniekam un ir neaizvietojams [[proza]]s [[literatūra]]s paņēmiens. Tā bija viena no vecākajām [[domāšana]]s formām un viens no senākajiem vārda [[māksla]]s [[Žanrs|žanriem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 45. lpp.</ref> Fabulā visbiežāk tēlots kāds [[Dzīvnieki|dzīvnieks]], kas darbojas cilvēkam pierastā vidē. Bieži vien fabulas nobeigumā dota pamācība jeb [[morāle]].

sentences: '''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženifera Daudna
|     vārds_orig = ''Jennifer Doudna''
|         attēls = Professor Jennifer Doudna ForMemRS (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Dženifera Daudna 2016. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Vašingtona}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[bioķīmija]]|[[molekulārā bioloģija]]|[[kristalogrāfija]]|[[rentgendifraktometrija]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (2020)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences: '''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džūljans Asānžs
|     vārds_orig = ''Julian Assange''
|         attēls = Julian Assange August 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Asānžs 2014. gadā
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Taunsvila]], [[Austrālija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austrālija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Daniels Asānžs<ref>{{Tīmekļa atsauce | first = Nick | last = Johns-Wickberg | date = 17 September 2010 | title = Daniel Assange: I never thought WikiLeaks would succeed | url = http://www.crikey.com.au/2010/09/17/daniel-assange-i-never-thought-wikileaks-would-succeed/ | work = [[Crikey]]}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džūljans Pols Asānžs''' ({{val|en|Julian Paul Assange}}; izrunā: {{IPA|əˈsɑːnʒ}}; dzimis {{dat|1971|7|3}}) ir austrāliešu [[žurnālists]],<ref name="tcij">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | title = Julian Assange | publisher = [[Centre for investigative journalism]] | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120421030036/http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | archivedate = {{dat|2012|04|21||bez}} }}</ref><ref name="amnestyint">{{Tīmekļa atsauce | url = http://amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | title = Amnesty announces Media Awards 2009 winners | publisher = [[Amnesty International]] | date = 2 June 2009 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://archive.today/20120530055214/amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | archivedate = {{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref><ref name="massie">{{Tīmekļa atsauce | author = Alex Massie | url = http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | title = Yes, Julian Assange Is A Journalist | publisher = The Spectator | date = 2 November 2010 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101209084558/http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | archivedate = {{dat|2010|12|09||bez}} }}</ref> izdevējs<ref name="Forbes">{{Tīmekļa atsauce | last = Greenberg | first = Andy | url = http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | title = An Interview With WikiLeaks’ Julian Assange — Andy Greenberg – The Firewall | publisher = Blogs.forbes.com | date =  | accessdate = 1 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101211165856/http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | archivedate = {{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref><ref name = "harrell">{{Ziņu atsauce | last = Harrell | first = Eben | url = http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html | title = Defending the Leaks: Q&A with WikiLeaks' Julian Assange | publisher = TIME | date = 27 July 2010 | accessdate = 1 December 2010 | archive-date = {{dat|2010|12|11||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html |date={{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref> un interneta aktīvists. Viņš visplašāk ir zināms kā anonīmās informācijas nopludināšanas interneta vietnes ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis. Pirms tam viņš strādājis par datorsistēmu programmētāju.<ref name="timesonline">
{{Ziņu atsauce | title = Profile: Julian Assange, the man behind Wikileaks | url = http://technology.timesonline.co.uk/tol/news/tech_and_web/the_web/article7094231.ece | work = The Sunday Times|location=UK | date = 11 April 2010 | accessdate = 29 June 2010
}}</ref>

sentences: '''Felācija''' (''fellatio'', cēlies no {{val|la|fellāre}} — ‘sūkt, zīst’), arī '''minets''', ir [[orālais sekss|orālā seksa]] veids, kurā ar [[mute|muti]], [[lūpas|lūpām]], [[mēle|mēli]] tiek kairināts [[dzimumloceklis]].

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielā zādzība
| attēls                   =  TheBigBounce2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Bounce''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Armitadžs]]
| producents               =
* [[Stīvs Bings]]
* Džordžs Armitadžs
| scenārija autors         = [[Sebastians Gutjerezs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Sāra Fostere]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Shangri-La Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|30|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|title=The Big Bounce|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190629102227/https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|archivedate={{dat|2019|06|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigbounce.htm|title=The Big Bounce|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielā zādzība"''' ({{val|en|The Big Bounce}}) ir 2004. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džordžs Armitadžs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Čārlijs Šīns]], [[Morgans Frīmens]], [[Sāra Fostere]] un [[Gērijs Sinīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Heksamilions
| native_name    = {{gree|Εξαμίλιον τείχος}}
| image          = Heksamilions.JPG
| image_size     =
| caption        = Heksamilions
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 58| longs = 21| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Šaurums
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Bizantija
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}
'''Heksamilions''' ({{val|grc|Εξαμίλιον τείχος}} — 'sešjūdžu siena') ir [[aizsargmūris]], kas tika uzcelts šķērsām pāri visam [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], lai aizsargātu vienīgo sauszemes ceļu, kas savieno [[Peloponēsa|Peloponēsu]] ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]].

sentences:
]]
'''Viensēta''' ir [[Latvija]]s lauku apvidos izplatīts individuālās apbūves veids, kas ietver dzīvojamo un saimniecības ēkas ([[klēts|klēti]], [[kūts|kūti]], nereti arī [[stallis|stalli]] un/vai ratnīcu, [[rija|riju]], [[pirts|pirti]] un vienu vai vairākus šķūņus), kā arī vairākus [[Hektārs|hektārus]] zemes. Viensēta savu apzīmējumu ieguvusi, jo atrodas savrup no citām viensētām vai [[ciems|ciemiem]].

sentences: '''Islāma feminisms''' ir feminisma veids, kas ir saistīts ar [[sieviete]]s lomu [[Islāms|islāmā]]. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Zīberts''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Belarus}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gregors VII
| vārds_orģ           = ''Gregorius VII''
| attēls              = Gregory VII.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1073|4|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1085|5|25|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = apmēram 1020. gadā
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|1085|5|25}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Gregors VII''' (dzimis apmēram 1020. gadā, miris {{dat|1085|5|25}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|pāvests]] no 1073. gada līdz nāvei 1085. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Cyclingnews.com''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| veids                = Ziņu vietne
| valsts               =
| izveidotāji          = Bils Mičels
| īpašnieks            = ''[[Immediate Media Company]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|1995}}
| valodas              = [[angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{url|http://cyclingnews.com}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skūpsts uz veiksmi
| attēls                   = justmyluck.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just My Luck''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Donalds Petrijs]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Arnolds Rifkins]]
* Donalds Petrijs
| scenārija autors         =
* [[Eimija B. Herisa]]
* [[Džonatans Bernšteins]]
* [[Džeimss Grīrs]]
* [[I. Marlēna Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Pains]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Feizons Lavs]]
* [[Misija Paila]]
* [[McFly]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Cheyenne Enterprises]]''
* ''[[Silvercup Studios]]''
| izplatītājs              =  ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|5|12||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-my-luck-2006|title=Just My Luck|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justmyluck.htm|title=Just My Luck (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 6, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|38,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skūpsts uz veiksmi"''' ({{val|en|Just My Luck}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Donalds Petrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kriss Pains]], [[Lindsija Loena]], [[Feizons Lavs]], [[Misija Paila]] un grupa [[McFly]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|12||bez}}.

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
[[valodniecība|Valodniecībā]] par '''presuppozīciju''' (iepriekšēju pieņēmumu) sauc no saziņas akta konteksta un tās dalībnieku fona zināšanām atkarīgus izdarītus (bet noklusētus) pieņēmumus attiecībā uz izteikumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Remantadīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = rimantadīns, flumadīns,
meradans, rofluāls,
(RS)-1-(1-adamantil)etānamīns
|           CAS numurs = 13392-28-4
1501-84-4 (hidrohlorīdam)
|      ķīmiskā formula = C12H21N
|              molmasa = 179,302
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 373—375 °C (hidrohlorīda racemātam)
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Remantadīns''' (''Remantadinum'') jeb '''rimantadīns''' ir [[gripa|pretgripas]] un [[ērču encefalīts|pretencefalīta]] preparāts, kas pieder pie [[adamantāns|adamantāna]] atvasinājumiem. Remantadīns ir balta, rūgta kristāliska viela, kas labi šķīst spirtā, bet slikti — ūdenī. Remantadīnam ir divi [[optiskie izomēri]]. Parasti lieto hidrohlorīda veidā. Atsaucoties uz ASV infekcijas slimību centra CDC (''Centers for Disease Control and Prevention'') datiem, 100% sezonālās gripas (H3N2), kā arī 2009. gada pandēmiskās gripas vīrusi ir izturīgi pret remantadīnu, tādēļ to vairs nenozīmē gripas ārstēšanā.<ref>Antiviral Agents for the Treatment and Chemoprophylaxis of Influenza: Recommendations of the Advisory Committee on Immunization Practices (ACIP)http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/rr6001a1.htm</ref>

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Valkas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Žuenvila salas
|attēls              = Paulet.Is.Dec.04.jpg
|attēla paraksts     = Polē sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=63|latm=15|lats=0 |latNS=S |longd=55|longm=45|longs=0 |longEW=W
|platība             =
|garums              = 75
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Žuenvila sala]], [[Dandī sala]], [[d'Irvila sala]]
|platums             = 70
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Toluss]]
|augstums            = 825
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Žuenvila salas''' ({{val|en|Joinville Island group}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Antarktīdas pussala]]s ziemeļaustrumu galā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojušās starp [[Vedela jūra|Vedela jūru]] dienvidaustrumos un [[Brensfīlda šaurums|Brensfīlda šaurumu]] ziemeļos. No kontinenta ([[Triniti pussala]]s) tās atdala [[Antarktikas šaurums]]. Salu grupu veido trīs galvenās salas — [[Žuenvila sala]], [[Dandī sala]] un [[d'Irvila sala]], kā arī vairākas nelielas salas un saliņas, lielākās no kurām ir [[Brensfīlda sala|Brensfīlda]] un [[Polē sala|Polē]] salas. Augstākā virsotne ir 825 m augstais [[Toluss]] Žuenvila salā.

sentences:
{{Infobox medical intervention|Name=Trombolīze|image=Angiograph before and after thrombolytic therapy in a case of thrombosis on the hand.png|caption=Angiogrāfa attēls pirms un pēc trombolītiskās terapijas akūtas ekstremitāšu išēmijas gadījumā.|alt=|pronounce=|synonyms=Fibrinolītiskā terapija}}
'''Trombolīze,''' jeb '''fibrinolītiskā terapija''', ir [[Trombs|asins recekļu]] sadalīšana (līze), kas veidojas [[Asinsvadi|asinsvados]], izmantojot medikamentus. To lieto [[Miokarda infarkts|miokarda infarkta ar ST pacēlumu]], smadzeņu [[Smadzeņu insults|insulta]] un smagas vēnu trombembolijas (lielas plaušu embolijas vai plašas [[Dziļo vēnu tromboze|dziļo vēnu trombozes]]) gadījumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Korsete
| operators =
| attēls = RIGAIFF-Kolekcija CORSAGE Plakats-A1 (1).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Marija Kreicere]]
| producents =
| scenārijs = Marija Kreicere
| aktieri = * [[Vikija Krīpsa]]
* [[Florians Teihtmeisters]]
* [[Katrīna Lorenca]]
* [[Kolins Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Corsage''
| studija = * ''Film AG''
* ''Samsa Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Kazak Productions''
* ''ORF Film''
* ''Fernseh-Abkommen''
* ''[[ZDF]]''
* ''[[Arte]]''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Panda Lichtspiele Filmverleih''
* ''Alamode Film''
* ''Ad Vitam Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2022|7|7|Austrija un Vācija|2022|12|14|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{AUT}}
* {{GER}}
* {{LUX}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ungāru valoda|ungāru]]
| budžets = {{Eiro|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11992694/|title=Corsage (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Korsete"''' ({{Val|de|Corsage}}) ir 2022. gada [[Austrija]]s, [[Vācija]]s, [[Luksemburga]]s un [[Francija]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Marija Kreicere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vikija Krīpsa]], [[Florians Teihtmeisters]], [[Katrīna Lorenca]] un [[Kolins Morgans]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Šauļu arēna
| native_name         = Šiaulių arena
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = SiauliuArena.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Šauļi}}
| map_type            = Lietuva
| latd  = 55.92 | latNS  = N
| longd = 23.282778 | longEW = E
| broke_ground        = 2006. gads
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 27 miljoni eiro
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[KK Šiauliai]]
| cap_concert         = 7 400
| cap_basketball      = 5 700
| cap_hockey          =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://siauliuarena.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences: '''Lielais Magelāna Mākonis''' ({{val|en|Large Magellanic Cloud, LMC}}) ir [[pundurgalaktika]], kas kalpo par lielāko [[dabiskais pavadonis|pavadoni]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika]]i. Lai gan Lielais Magelāna Mākonis atrodas gandrīz 160 000 gaismas gadu attālumā, tas ir saskatāms ar neapbruņotu aci tikai [[Dienvidu puslode|Dienvidu puslodē]] starp [[Zelta Zivs]] un [[Galds (zvaigznājs)|Galda]] zvaigznāju.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Bunkas pagasts}}

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Priekule (nozīmju atdalīšana)|Priekule}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Priekule
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Swedish gates.jpg
| imagesize =
| image_caption = Muižas Zviedru vārti
| image_flag = Priekule flag.svg
| flag_link = Priekules karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Priekule.svg
| shield_link = Priekules ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 26
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 35
| longs = 42
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
 | leader_title             = Priekules pagasta un Priekules pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Andris Razma
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Preekuln}}
| area_total_km2 = 5.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Priekule}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 60
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3434
| website = {{URL|www.priekule.lv}}
| footnotes =
}}
'''Priekule''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s dienvidrietumos, [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. Attālums līdz [[Rīga]]i ir 200 km, līdz novada centram [[Grobiņa]]i ir 30 km, bet līdz [[Liepāja]]i 40 km.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.liepajasrajons.lv/index.php/content/view/112/143/ |title=Liepājas rajons |access-date={{dat|2008|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2008|03|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080302073042/http://www.liepajasrajons.lv/index.php/content/view/112/143/ }}</ref> Priekulē atrodas Priekules pagasta un Priekules pilsētas apvienības pārvalde, Priekules vidusskola, kultūras nams, slimnīca, luterāņu un baptistu baznīcas, bibliotēka, sporta halle un slidotava. Kā vienu no pilsētas simboliem min [[Priekules Ikars|Priekules Ikaru]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristiāns Lauterbahs
|     vārds_orig = ''Christian Lauterbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Eitīne]], [[Lībeka]]s bīskapija (tagad [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1720
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Literārā valoda''', '''standartvaloda''', '''standarta valoda''', arī '''[[rakstu valoda]]''', ir normēts [[valoda]]s stils, kurš tipiski tiek lietots oficiālai (ne sadzīviskai) saziņai, tostarp [[rakstība|rakstveidā]]. Dažādās valodās ir dažāda atšķirību pakāpe starp literāro valodu un [[sarunvaloda|sarunvalodu]]. Gadījumos, kad atšķirības ir ievērojamas, attiecīgajā valodā novēro [[diglosija|diglosiju]] – vairākus valodas nozarojumus, nevis tikai stilu atšķirību.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Markantonio Kanīni''' (''Marcantonio Canini''; [[1622]]. — [[1669]].) bija [[itāļi|itāļu]] gleznotājs un skulptors. Viņa slavenākie darbi ir [[Sv. Domeniks|Sv. Domenika]], [[Sv. Siksts|Sv. Siksta]] statujas un ''[[Santi Domenico e Sisto]]'' fasāde Romā.

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences: '''Puazeija likums''' ir [[Lamināra plūsma|lamināras plūsmas]] apraksts [[Cilindrs|cilindriskā]] caurulē, ja tiek ņemti vērā [[Viskozitāte|viskozie]] spēki. Likumu formulējis franču ārsts un fiziķis [[Žans-Leonārs-Marī Puazeijs|Ž. M. Puazeijs]] (''Jean-Leonard-Marie Poiseuille'').<ref>[http://www.akadterm.lv/term.php?term=Puazeija%20likums&list=Puazeija%20likums&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm. Puazeija likums]</ref> Kā formula tas pierakstās:

sentences:
no 19. gadsimta sākuma.]]
'''Graudu noliktava'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://m.db.lv/zinas/jauna-graudu-noliktava-liepaja-investe-tris-miljonus-eiro-502449|title= Jaunā graudu noliktavā Liepājā investē trīs miljonus eiro|first=|last=|work=db.lv|publisher=[[Dienas Bizness]]|date=10 May 2021|accessdate=24 August 2022}}</ref> jeb '''graudu glabātuve'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://nra.lv/pasaule/181499-zem-milzigas-graudu-kaudzes-igaunija-mirst-cilveks.htm|title= Zem milzīgas graudu kaudzes Igaunijā mirst cilvēks|first=|last=|work=nra.lv|publisher=[[Neatkarīgā Rīta Avīze]]|date=12 August 2016|accessdate=24 August 2022}}</ref> ir specifiska [[ēka]] vai atsevišķa telpa [[klēts|klētī]] (apcirknis), kur pastāvīgi tiek uzglabāti dažādi [[graudi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.phmc.state.pa.us/portal/communities/agriculture/field-guide/granary.html|title=Granary|work=phmc.state.pa.us|publisher=Pennsylvania Historical & Museum Commission|date=|accessdate=24 August 2022}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Austrālijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stīvijs Vonders
|          Attēls = Stevie Wonder.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Stīvijs Vonders 2006. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|5|13}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Mičigana|Seginava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[rhythm and blues|R&B]], [[Popmūzika|pops]], [[soulmūzika]], [[džezs]], [[fankmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1961–pašlaik
|Izdevējkompānija = Tamla, [[Motown]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Stīvlends Hārdavejs Moriss''' ({{val|en|Stevland Hardaway Morris}}; dzimis {{dat|1950|5|13}} [[Seginava|Seginavā]], [[Mičigana|Mičiganas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), pazīstams kā '''Stīvijs Vonders''' (''Stevie Wonder''), ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, multiinstrumentālists, ierakstu producents un aktīvists.<ref name="introtoStevie">Perone, James E. (2006). ''The Sound of Stevie Wonder: His Words and Music.'' Westport, CT: Greenwood Publishing. {{ISBN|0-275-98723-X}}. Pg. xi-xii</ref> Viņš ir akls jau kopš agras bērnības.<ref name="incubator">{{ziņu atsauce|title=Stevie Wonder: Blind faith|publisher=[[The Independent]]|url=http://www.independent.co.uk/news/people/stevie-wonder-blind-faith-865838.html|date=July 12, 2008|accessdate=July 29, 2008|archive-date={{dat|2020|05|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200521100207/https://www.independent.co.uk/news/people/profiles/stevie-wonder-blind-faith-865838.html}}</ref> 11 gadu vecumā parakstīja līgumu ar ''[[Motown]]'' ierakstu kompāniju ''Tamla'', kurā darbojas arī pašlaik.

sentences: '''Vorobjevīts''' ir sārts [[minerāls|minerāla]] – [[berils|berila]] paveids. Pārpratuma pēc tagad termins "vorobjevīts" apzīmē to pašu berila paveidu, ko apzīmē termins "[[morganīts]]". Dzidri vorobjevīta kristāli ir pieprasīti dārgakmeņi.

sentences:
''Pringles'' hiperboliskā paraboloīda formā]]
'''Paraboloīds''' ir ar [[parabola|parabolu]] saistīts [[otrās kārtas virsma]]s veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav [[simetrijas centrs|simetrijas centra]]).

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| background_color   = #cf2c25
| text_color   = #b6b6b6
|name          = Turcijas Lielā nacionālā asambleja
|coa_pic       = Seal of the Turkish Parliament (Türkiye Büyük Millet Meclisi).svg
|coa_res       = 256px
|native_name   = Türkiye Büyük Millet Meclisi
|session_room  =
|house_type    = Vienkamera
|leader1_type  = Premjerministrs
|leader1       = [[Redžeps Tajips Erdogans]]
|party1        = [[Taisnības un attīstības partija]]
|election1     = {{dat|2003|3|14|ģ|bez}}
|leader2_type  = Spīkers
|leader2       = ''Numan Kurtulmuş''
|election2     = {{dat|2023|6|7|ģ|bez}}
|party2        =
|members       = 600
|political_groups1      =
|last_election1     = {{dat|2023|5|14|N|bez}}
|meeting_place = {{vieta|Turcija|Ankara}}
|website       = {{URL|http://www.tbmm.gov.tr/}}
}}
'''Turcijas Lielā nacionālā asambleja''' ([[turku valoda|turku]]: '''Türkiye Büyük Millet Meclisi''', vai '''TBMM''', sarunvalodā parasti saukta par ''Meclis'' — "sanāksme", "saiets", līdzīgi latviešu "Saeima") ir [[Turcija]]s [[parlaments]] un vienīgais institūts, kam [[Turcijas konstitūcija|Turcijas konstitūcijā]] dota [[likumdošana|likumdevēja vara]]. TBMM dibināta {{Dat|1920|4|23}}, [[Ankara|Ankarā]], [[Turcijas neatkarības karš|Turcijas neatkarības kara]] laikā. Parlamenta izveide bija [[Mustafa Kemals Ataturks|Mustafa Kemala Ataturka]] plānu pamatā, kad [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās, uz sabrukušās [[Osmaņu impērija]]s pamatiem tika veidota jauna valsts.

sentences: '''Andoras vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Andora]]s teritorijā.

sentences: '''Historisms''' ir [[vecvārds]], kuram ir novecojuši un zuduši apzīmētie jēdzieni.<ref name="lvr">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> Daudzi no historismiem ir kļuvuši par vēstures terminiem.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|ALA (nozīmju atdalīšana)|Ala}}
 Siguldā]]

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences: {{Commonscat|Islands by ocean|Salas pēc okeāna}}

sentences: '''Oklūzijas fronte''' ({{val-la|occlusus}} — slēgts) ir [[atmosfēras fronte]]s veids, kas rodas [[ciklons|ciklona]] attīstības gaitā. Oklūzijas fronte visbiežāk izveidojas, kad ciklona [[aukstā fronte]] panāk [[siltā fronte|silto fronti]] un saplūst ar to, jo aukstā fronte mēdz pārvietoties ātrāk par silto — tas notiek tādēļ, ka aukstais gaiss ir smagāks par silto un ciklona aizmugurē strauji plūst uz leju, ķīļveidīgi paplūst zem siltā gaisa un izspiež to. Atšķirībā no siltās vai aukstās frontes, kur kontaktējas divas [[gaisa masa]]s, oklūzijas frontē saskaras triju dažādu temperatūru gaisa masas — siltais gaiss kā vieglākais tiek izspiests uz augšu un pie zemes virsmas vairs neatrodas, savukārt piezemes gaisa slānī kontaktējas divas dažādas aukstās gaisa masas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Loligo vulgaris.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas kalmārs]] (''Loligo vulgaris'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| kohorta=Neocoleoidea
| kohorta_lv=Mūsdienu divžauņi
| virskārta=Decapodiformes
| virskārta_lv=Desmitkājveidīgie
| kategorijas =nē
| binomial=Decapodiformes <small>([[Leach]], 1817)</small>
}}
'''Desmitkājveidīgie''' (''Decapodiformes'') ir [[galvkāji|galvkāju]] [[divžauņu apakšklase]]s (''Coleoidea'') virskārta, kas pieder [[mūsdienu divžauņi|mūsdienu divžauņu]] kohortai. Šajā virskārtā ir visas tās galvkāju [[kārta]]s, kuru sugām ir 10 taustekļi. Desmitkājveidīgo virskārtā ir apmēram 450 [[suga]]s, kas iedalītas 95 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 31 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Decapodiformes/ |title=Decapodiformes |access-date={{dat|2012|03|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201106092343/http://tolweb.org/Decapodiformes/ }}</ref> Zinātniskais nosaukums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] nozīmē ''desmit kājas''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Kivu''' var būt:

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences:
{{citas nozīmes|ēdienu|salāti|salāti}}
]]
'''Salāti''' ir aukstais [[ēdiens]], ko gatavo no svaigiem vai vārītiem [[dārzenis|dārzeņiem]], kā arī [[augļi]]em, [[sēnes|sēnēm]], [[zivis|zivīm]], [[gaļa]]s un/vai [[olas|olām]], kam pievieno [[mērce|mērci]], [[majonēze|majonēzi]] un [[sāls|sāli]], retāk arī [[etiķis|etiķi]] un [[eļļa|eļļu]]. [[Latvija|Latvijā]] salātiem plaši izplatītas [[skābais krējums|skābā krējuma]] mērces.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Latviešu ēdieni |author=[[Antoņina Masiļūne|Ņina Masiļūne]] |year=1986 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=[[Rīga]] |pages=6.—8}}</ref> Pastāv daudz un dažādi salātu veidi. Vieni no pasaulē izplatītākajiem salātiem ir [[Cēzara salāti|Cēzara]], [[grieķu salāti|grieķu]] un [[siera salāti]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Hercls
|     vārds_orig = Theodor Herzl
|         attēls = Theodor Herzl.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = Pešta, [[Austroungārija]]
([[Budapešta]], {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 3
|        m_vieta = Edlaha, [[Reihenava pie Raksa]], [[Austroungārija]]
([[Lejasaustrija]], {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks, politiskais darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Theodor Herzl signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Linca
 | native_name              = ''Linz''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Austria Linz Centre Hauptplatz.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 18 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 17 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | area_total_km2           = 96.048
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 266
 | elevation_min_m          =
 | population_total         = 191 107
 | population_as_of         = 2012. gads
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 2.000
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 271 000
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.linz.at/}}
 | footnotes                =
}}
{{commonscat|Linz|Linca}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name        = Bāzeles zooloģiskais dārzs
|image           = Phoenicopterus_roseus_Basel_Zoo.JPG
|image_width     = 280px
|image_caption   = [[Sārtais flamings|Sārtie flamingi]] Bāzeles zoodārzā
|date_opened     = 1874
|location        = [[Bāzele]], [[Šveice]] {{flaga|Šveice}}
|area            = 13 [[hektārs|ha]]
|coordinates     =
|num_animals     = 6984 (2008)<ref name="Zoo">[http://bazonline.ch/basel/stadt/Umbauphase-schadet-dem-Zolli-nicht/story/26420369 Basler Zeitung] {{de ikona}}</ref>/ ap 5000 [[akvārijs|akvārijā]]
|num_species     = 645 (2008)<ref name="Zoo"/>
|members         =
|exhibits        =
|annual_visitors = ap 1,8 mlj<ref name="apmeklētāji"/>
|website         ={{URL|http://www.zoobasel.ch/de/index.php}}
}}
'''Bāzeles zooloģiskais dārzs''' (''Zoologischer Garten Basel'') ir [[zooloģiskais dārzs]], kas atrodas [[Bāzele|Bāzelē]] [[Šveice|Šveicē]].

sentences: '''Paranoja''' (no {{val|grc|παράνοια}} (''paránoia'') — 'neprāts') ir [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kuros personas [[domāšana|domāšanu]] izteikti ietekmē [[raizes]] un [[bailes]], bieži izraisot domāšanas [[iracionalitāte|iracionalitāti]] un [[murgi|murgus]]. Paranoiskai domāšanai ir raksturīga [[vajāšanas murgi|vajāšanas mānija]] — nerimstoša pārliecība par nopietnu, gandrīz visur esošu [[draudi|apdraudējumu]]. Paranoja nerada pārmaiņas [[personība|personībā]]. Senāk ar šo vārdu apzīmēja personas garīgo stāvokli, ko nomāc jebkāda veida murgi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Teodors Fontāne
|     vārds_orig    = ''Theodor Fontane''
|         attēls    = Dr. Theodor Fontane.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1819
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 30
|       dz_vieta    = [[Neirupīne]], [[Prūsijas karaliste]]
([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1898
|      m_mēnesis    = 9
|        m_diena    = 20
|        m_vieta    = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = SignaturFontane.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]]
|slavenākie darbi   = romāns "[[Efija Brīsta]]" (''Effi Briest'', 1894-95)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''diagonāle''' ir [[nogrieznis]], kas savieno divas [[Daudzstūris|daudzstūra]] vai [[Daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotnes, kad attiecīgās virsotnes neatrodas uz vienas un tās pašas [[šķautne]]s. Neformāli aprakstot, jebkura slīpa līnija tiek saukta par diagonāli. Vārds “diagonāle” cēlies no seno grieķu valodas διαγώνιος, ''diagonios,''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etymonline.com/search?q=diagonal|title=Online Etymology Dictionary|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> kas tiešā tulkojumā nozīmē “no leņķa līdz leņķim”, to izmantoja gan [[Strabons]],<ref>Strabo, Geography 2.1.36—37</ref> gan [[Eiklīds]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 28</ref> aprakstot līniju, kas savieno divas [[Rombs|rombu]] vai [[Kubs|kubu]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 38</ref> virsotnes, un vēlāk šis termins adoptējās latīņu valodā kā ''diagonus'' (“slīpa līnija”).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Šarls Moriss de Taleirāns-Perigors
| vārds_orģ           =''Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord''
| attēls              =Talleyrand 01.jpg
| att_izm             =
| amats               =1. [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1815|07|09|N}}
| term_beigas         ={{dat|1815|09|26|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =[[Armāns Rišeljē]]
| dzim_dati           ={{dat|1754|2|2}}
| dzim_vieta          =[[Parīze]], [[Francija]]
| dzīves_vieta        =[[Valensē pils]]
| mir_dati            ={{mdv|1838|6|17|1754|2|2}}
| mir_vieta           =[[Parīze]], [[Francija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =[[Romas Katoļu baznīca|katolis]]
| apglabāts           =
| paraksts            =Charles Maurice de Talleyrand-Périgord signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences: '''Lietuvas iekļaušana PSRS''' attiecas uz laika posmu starp 1940. gada 15. jūnija [[Lietuvas okupācija (1940)|Lietuvas okupācijā]] radītās Paļecka marionešu valdības izveidošanu un formālu jaunizveidotās [[Lietuvas PSR]] iekļaušanu [[PSRS]] sastāvā 1940. gada 3. augustā. Valsts iekļaušana PSRS tika īstenota pēc tās pašas shēmas kā [[Latvijas okupācija (1940)|okupētās Latvijas]] un [[Igaunijas iekļaušana PSRS]].

sentences:
[[File:Mid-ocean ridge topography.gif|thumb|240px|Vidusokeāniskās grēdas veidošanās]]
'''Vidusokeāniskā grēda''' ir zemūdens kalnu sistēma, kas veidojas no vairākām kalnu grēdām un veido [[Zeme]]s [[Zemes garoza|garozas]] virsmas vislielākās lineārās nepārtraukto pacēlumu joslas, ko dēvē arī par '''Vidusokeānisko riftu'''. Tās [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] veido vienotu sistēmu aptuveni {{nobr|75 000}} kilometru garumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceanservice.noaa.gov/facts/midoceanridge.html |title=What is the longest mountain range on Earth? |access-date={{dat|2015|04|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150313052552/http://oceanservice.noaa.gov/facts/midoceanridge.html |archivedate={{dat|2015|03|13||bez}} }}</ref> Grēdas paceļas par 2—3 kilometriem virs okeānu [[abisālais līdzenums|abisālajiem līdzenumiem]] un šajās struktūrās notiek jaunas [[Okeāniskā Zemes garoza|okeāniskās Zemes garoza]]s veidošanās un norisinās spredinga process.

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{jāuzlabo|jāizņem saites uz Vikipēdiju citās valodās}}
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Statiskais tīklojums''' (angļu: s''tatic mesh'') ir [[daudzpunktu režģis]], kam ir galvenā loma daudzu spēļu dziņu arhitektūrā, ieskaitot [[Unreal Engine]], [[Source]] un [[Unity (spēļu dzinis)|Unity]]. Vārds "statisks” atsaucas uz faktu, ka statisko tīklojumu objektu izskats nevar tikt mainīts, mainot daudzpunktu režģa [[Virsotne|punktu]] novietojumu, bet tie reāllaikā var tikt pārvietoti, mainīts to izmērs un virsmas izskats. Ar statiskajiem tīklojumiem var izveidot sarežģītākus objektus, nekā ar [[Konstruktīvā cietā ģeometrija|konstruktīvo cieto ģeometriju]] (''Constructive solid geometry''), un tie nodrošina ātrāku [[Renderēšana|renderēšanu]].

sentences: '''Empīrisms''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]] - ''empeiria'') ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka visām zināšanām ir jābalstās uz pieredzi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Emīls Krēpelins
| vārds_orig = ''Emil Kraepelin''
|  attēls       = E. Kraepelin.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1856
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 15
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Neištrēlica}}
| m_gads        = 1926
| m_mēnesis     = 10
| m_diena       = 7
| m_vieta       = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Leipcigas Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
| darba_vietas  = [[Minhenes Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne       = [[psihiatrija]]
| pasniedzēji   = [[Vilhelms Vunts]]
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Tiltmaršrutētājs''' ({{val-en|Bridge router, B-router}}) ir funkcionāls bloks, kas apvieno [[tīkla tilts|tilta]] un [[maršrutētājs|maršrutētāja]] funkcijas.<ref>{{AkadTerm|term=tiltmaršrutētājs|lang=LV}}</ref> Tiltmaršrutētājs darbojas kā maršrutētājs apstrādājot zināmu protokolu paketes, bet visas pārējās vienkārši pārsūta tālāk, kā to darītu tilti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pcmag.com/encyclopedia_term/0,2542,t=bridge+router&i=38924,00.asp|title=Definition of: bridge router|publisher=PC Magazine|access-date={{dat|2021|09|03||bez}}|archive-date={{dat|2012|03|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120302042128/http://www.pcmag.com/encyclopedia_term/0%2C2542%2Ct%3Dbridge+router%26i%3D38924%2C00.asp}} {{En ikona}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hobārta
 | official_name            = ''Hobart''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Hobart CBD.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Hobart COA.gif
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Australia#Tasmanija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Austrālija}} [[Austrālija]]
 | subdivision_name1        = [[Tasmanija]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1803. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1357.3
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021. gada jūnijā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 247 068
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = AEST
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             = AEDT
 | utc_offset_DST           = +11
 | latd = 42 | latm = 52 | lats = 58 | latNS = S
 | longd = 147 | longm = 19 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.hobartcity.com.au/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Trīs laikmetu sistēma''' ir [[aizvēsture]]s periodizācijas sistēma, kas to iedala trīs laikmetos:
* [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]]
* [[Bronzas laikmets|Bronzas laikmetā]]
* [[Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmetā]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = ''Ice Cube''
| Attēls = Ice-Cube 2014-01-09-Chicago-photoby-Adam-Bielawski.jpg
| Fons = solists
| Dz_vārds = O'Šea Džeksons
| Dzimis = {{Dat|1969|6|15}}
| Vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| Miris =
| Žanrs = [[Rietumkrasta hiphops]], [[gangsteru reps]], [[hārdkors (hiphops)|hārdkors]], [[politiskais reps]]
| Nodarbošanās = [[Reperis]], [[dziesmu producents]], [[aktieris]], [[kinorežisors]], [[kinoproducents]]
| Gadi = 1984–pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'' (1987—1989)
* ''[[Priority Records|Priority]]'' (1987—pašlaik)
* ''[[Lench Mob Records|Lench Mob]]'' (1994—pašlaik)
* [[EMI]] (2006—pašlaik)
| Darbojies_arī = * ''[[The D.O.C.]]''
* ''[[Crazy Toones]]''
* ''[[Too $hort]]''
* ''[[Yo-Yo]]''
* [[WC (grupa)|WC]]
* ''[[Public Enemy]]''
* [[N.W.A.]]
* ''[[Snoop Dogg]]''
* ''[[Ice T]]''
* ''[[Dr. Dre]]''
| Mlapa = {{URL|www.icecube.com}}
| Dzimums = V
}}
'''O'Šea Džeksons''' ({{val|en|O'Shea Jackson}}, dzimis {{dat|1969|6|15}}), labāk zināms pēc sava skatuves vārda '''''Ice Cube''''', ir amerikāņu [[Reps|reperis]], dziesmu rakstnieks, [[aktieris]] un [[kinorežisors]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''De Armasa''' var būt:

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Karačajas-Čerkesijas Republika
|official_name=''Карачаево-Черкесская Республика''
''Къарачай-Черкес Республика''
''Къэрэшей-Адыгэ Республикэ''
''Къарча-Черкес Республика''
''Карашай-Шеркеш Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Arkhyz, Karachay-Cherkessia, Taulu, Trees 2.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Karachay-Cherkessia.svg
|image_shield = Coat of Arms of Karachay-Cherkessia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Karachay-Cherkess in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Čerkeska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1922
|official_language = [[krievu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[abazīnu valoda]]
[[nogaju valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=12
|p1 = '''2 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Čerkeska]]
|p3 = [[Karačajevska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Abazīnu rajons]]
|p6 = [[Adige-Habļas rajons]]
|p7 = [[Zeļenčukskas rajons]]
|p8 = [[Karačajevskas rajons]]
|p9 = [[Mazais Karačaju rajons]]
|p10 = [[Nogaju rajons]]
|p11 = [[Piekubaņas rajons]]
|p12 = [[Urupas rajons]]
|p13 = [[Ustjdžegutas rajons]]
|p14 = [[Habezas rajons]]
|area_total_km2 = 14277
|total_type=Kopā
|population_total = 468336
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[karačaji]] (41,0 %)
[[krievi]] (31,6 %)
[[čerkesi]] (11,9 %)
[[abazīni]] (7,8 %)
[[nogaji]] (3,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.kchr.info/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KC
|footnotes =
}}

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Botina komēta
| image =
| atklājējs =Leo Botins
| atklāšanas datums ={{Dat|1975|1|4|N}}
| citi nosaukumi =85P/1975 A1; 1975 I; 1975a;
 85P/1985 T2; 1986 I; 1985n
| epoha = {{Dat|2008|11|30|N}}
| afēlijs = 9,06516 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,14747 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =5,10632 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0.775283
| periods = 11,5 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija =
| pēdējais_p ={{dat|2008|12|16|N}}
| nākošais_p =
}}
'''Botina komēta''' (oficiālais apzīmējums '''85P/Boethin''') ir [[periodiskā komēta]]. Komēta nosaukta amatier[[astronomija|astronoma]] Leo Botina (''Leo Boethin'') vārdā, kurš atklāja komētu [[1975]]. gada [[4. janvāris|4. janvārī]], strādājot ar 200 mm [[spoguļteleskops|spoguļteleskopu]] [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atklāšanas laikā komēta bija 12. [[zvaigžņlielums|zvaigžņlieluma]]. 1986. gada janvārī komētas spožums sasniedza 8. zvaigžņlielumu.

sentences: '''Ģeotekstils''' ir sintētisks ūdenscaurlaidīgs (drenējošs) uz grunts izklājams materiāls (polimēru ģeosintētika), kas ceļa uzbūvē kalpo apakšbūves grunts slāņa nodalīšanai no [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] vai [[Autoceļš|autoceļa]] virsbūves vai grunts pamatnes nodalīšanai no vāji nesošām uzbēruma gruntīm. Ģeotekstils var būt austs, neausts vai adīts.<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 254. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Ģeotekstilu parasti izgatavo no [[polipropilēns|polipropilēna]] vai [[poliesteris|poliestera]] diegiem.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}{{Novecojis|talk=}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gandrīz slaveni
| attēls = Almost famous poster1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Almost Famous''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Īans Braiss]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Keita Hadsone]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Anna Pakina]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2000|9|8|Toronto kinofestivāls|2000|9|13|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000|title=Almost Famous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925040138/https://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=almostfamous.htm|title=Almost Famous (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Gandrīz slaveni"''' ({{val|en|Almost Famous}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Billijs Krudups]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeisons Lī]], [[Patriks Fudžits]] un [[Anna Pakina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|9|8||bez}}.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =951 Gaspra
| image =
| caption =
| discovery = yes
| discoverer =G. N. Neujmins
| discovered ={{Dat|1916|7|30}}
| designations = yes
| mp_name = SIGMA 45; A913 YA; 1955 MG1
| alt_names =
| mp_category =[[Asteroīdu joslas]] asteroīds
| epoch ={{Dat|2006|3|6|N}} (JD 2453800.5)
| aphelion =2.594 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.825 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.210 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.174
| period =3.28 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.88 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =4.102°
| asc_node =253.218°
| mean_anomaly =53.057°
| arg_peri =129.532°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =18,2x10,5x8,9 [[kilometrs|km]]
| mass = 2-3×1016 [[kilograms|kg]]
| surface_grav =0.002 [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =0.006 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0,22
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
| spectral_type =[[S tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =11,46m
}}
'''951 Gaspra''' ir [[S tipa asteroīds|S tipa]] [[asteroīds]], kurš riņķo tuvu [[asteroīdu josla]]s iekšmalai. Tas bija pirmais asteroīds, kuru tuvumā pārlidojis [[kosmiskais aparāts]]. [[Galileo (starpplanētu zonde)|Galileo]] [[starpplanētu zonde]] pārlidoja Gaspru [[1991]]. gada [[29. oktobris|29. oktobrī]] pa ceļam uz [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].
== Raksturojums ==
Bez daudziem maziem krāteriem uz asteroīda ir arī pusducis relatīvi līdzenu apvidu un iespiedumu. Viens no šādiem apvidiem ir ''Dunne Regio''. Tas ir 5 x 7 [[kilometrs|km]] liels apgabals, kurā nav par 200 m augstāku virsmu. Pagaidām nav skaidri zināms, vai tas ir triecienu rezultāts, vai arī tās ir lūzuma šķautnes, ja Gaspra ir atdalījies no lielāka [[debess ķermenis|debess ķermeņa]].

sentences:
]]
'''Gondola''' ({{val|it|gondola}}) ir gara un šaura vienaira [[Venēcija|venēciešu]] [[laiva]], kam ir plakans dibens un augsti gali. Vairākus gadsimtus gondolas bija galvenais transporta līdzeklis Venēcijā, arī mūsdienās tās tiek izmantotas [[Lielais kanāls|Lielajā kanālā]], tomēr tagad ar gondolām vairāk pārvietojas tūristi. Notiek arī gondolu [[regate]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Rāns
|     vārds_orig = Otto Wilhelm Rahn
|         attēls = Otto Rahn..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Mihelštadte]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Tirole]], [[Austrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Vācija|vācietis]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[Arheoloģija|arheologs]]<br />rakstnieks
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Роберт Кришьянович Лепсис''
| dz_gads = 1896
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[brigādes komandieris]]
| dienesta_laiks = 1918—1938
|          valsts =  [[KSFPR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra = [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]]
[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|AVPP]]
[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|IeTK]]
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
}}

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
{{atveidošana+}}
'''Starptautisko organizāciju vadītāji 2013. gadā''' ir uzskaitījums, kurā ietvertas starptautiskās organizācijas un to vadītāji, atspoguļojot situāciju 2013. gadā.
== ANO organizācijas ==

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Dorsāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspuses vidējo daļu (''dorsu''). Tā atšķiroties no [[Koronāls līdzskanis|koronālajiem līdzskaņiem]] (priekšējiem mēleņiem), kuri tiek artikulēti ar mēles priekšējo lokano daļu un [[radikāls līdzskanis|radikālajiem līdzskaņiem]], kuri tiek artikulēti ar mēles pamatni.<ref>{{Ladefoged}}</ref> Latviešu valodniecība dorsālos līdzskaņus iedala pie '''[[Mēlenis|mēleņiem]]''', šķirot vidējos (palatālos) un pakaļējos (velāros) mēleņus.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
rakstā (18. gadsimts). Apvilktas sūtras 2.1, 2.2, 2.4 and 2.5, kuras ietver komnetāri (''bhasya'').]]
'''Jogas sūtras''' ({{val|sa|योगसूत्र}}) ir [[Rādža joga]]s pamatteksts, kas sastāv no četrās sadaļās apkopotām 196 [[sūtra|sūtrām]] jeb aforismiem. Par tā autoru uzskata [[Pataņdžali]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Koknese (nozīmju atdalīšana)|Koknese}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Koknese
| tips                = stacija
| attēls              = File:Kokneses stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Kokneses stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val-de|Kokenhusen}}
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = Stacijas iela 1,
Koknese, Aizkraukles nov.
| latd  = 56.6509776 | latNS  = N
| longd = 25.4395673 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Aizkraukle (stacija)|Aizkraukle]] (12 km)
[[Pļaviņas (stacija)|Pļaviņas]] (18 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Muldakmens (stacija)|Muldakmens]] (16 km)
[[Alotene]] (8 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 94
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Koknese''' ir [[dzelzceļa stacija]] [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|līnijā Rīga—Krustpils]], kas atrodas [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] un [[Kokneses pagasts|Kokneses pagasta]] administratīvajā centrā [[Koknese|Koknesē]]. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Ochotona princeps.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas svilpējzaķis]] (''Ochotona princeps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Lagomorpha
|         kārta_lv = Zaķveidīgie
|           dzimta = Ochotonidae
|        dzimta_lv = Svilpējzaķu dzimta
|         dzimta_r = Svilpējzaķi
|            ģints = Ochotona
|         ģints_lv = Svilpējzaķi
|         binomial = Ochotona <small>([[Link]], 1795)</small>
|       iedalījums = 30 sugas, kas ietilpst 3 apakšģintīs:
* ziemeļu svilpējzaķi (''Pika'')
* krūmu—stepju svilpējzaķi (''Ochotona)
* kalnu svilpējzaķi (''Conothoa'')
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Teichfrosch.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana esculenta|Zaļā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|         binomial = Amphibia <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|       iedalījums = 3 apakšklases:
* †{{TaksoSaite|Labyrinthodontia|Labirintodonti}}
* †{{TaksoSaite|Lepospondyli|Plānskriemeļu abinieki}}
* {{TaksoSaite|Lissamphibia|Kailamfībijas}}
|      kategorijas = nē
|apakštips=Vertebrata|apakštips_lv=Mugurkaulnieki|Infratips=Gnathostomata|infratips_lv=Žokļaiņi}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences: '''Slimība''' ir [[organisms|organisma]] funkciju traucējumi. Veselā organismā stabilu stāvokli nodrošina [[homeostāze]]. Ja organisma funkciju regulācijas sistēma pārstāj normāli darboties, homeostāze tiek izjaukta. Šādus organisma funkciju traucējumus sauc par slimībām. Dažas slimības ir īslaicīgas, un organisms tās ātri uzveic. Citas ir smagākas, tāpēc ir nepieciešama palīdzība, lai tās uzveiktu vai novērstu šo slimību izraisītos traucējumus.

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamesti sniegos
| attēls                   = Eight Below poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Eight Below''
| žanrs                    = izdzīvošanas filma, drāma
| režisors                 = [[Frenks Māršals (režisors)|Frenks Māršals]]
| producents               =
* [[Patriks Kroulijs]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Deivids Didžilio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Mūna Blodguda]]
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Džeisons Bigss]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|2|17|ASV|2006|6|16|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006|title=Eight Below|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424171837/http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antarctica.htm|title=Eight Below|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|120,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šona Millere-Uibo
 |      vārds_orig = ''Shaunae Miller-Uibo''
 |          attēls = Shaunae Miller-Uibo at Doha 2019 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Šona Millere-Uibo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|4|15}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Bahamas|Naso}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BAH}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=69}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 metri]], [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Pure Athletics Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{BAH}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 m sievietēm|400 m]]}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 m sievietēm|400 m]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m}}
{{MedalSilver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|400 m}}
{{MedalSilver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m}}
{{MedalBronze|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2022|400 m }}
{{MedalBronze|Sopota 2014|400 m}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Goldkosta 2018|200 m}}
}}
'''Šona Millere-Uibo''' ({{val|en|Shaunae Miller-Uibo}}; dzimusi {{dat|1994|4|15}} [[Naso]]) ir [[Bahamu Salas|Bahamu]] [[vieglatlēte]], sprintere, startē [[200 metri|200]] un [[400 metri|400 metru]] distancēs. Viņa ir divkārtēja olimpiskā čempione un [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada]] pasaules čempione 400 metros.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Kornblume.jpeg
| att_nosaukums  = {{TaksoSaite|Centaurea cyanus|Zilā rudzupuķe}}
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| apakšklase     = Asteridae|
| apakšklase_lv  = Asteru apakšklase
| rinda          = Asterales
|rinda_lv        = Asteru rinda
|dzimta          = Asteraceae
| dzimta_lv      = Kurvjziežu dzimta
| ģints          = Centaurea
| ģints_lv       = Dzelzenes
| suga           = Centaurea cyanus
| suga_lv        = Zilā rudzupuķe
| binomial       =
}}

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Emirs Dizdarevičs
|     vārds_orig = ''Emir Dizdarević''
|         attēls = Dizdarevic,Emir 2015 Wien.JPG
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Emirs Dizdarevičs 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Zenica|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}}
{{BIH}}
{{CRO}}
{{BIH}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Smadzenes''' ir centrālās [[nervu sistēma]]s kontroles centrs, kas ir atbildīgs par [[uzvedība|uzvedību]]. Smadzenes atrodas [[galva|galvā]] un tās no ārpuses aizsargā [[galvaskauss]]. Smadzeņu galvenais uzdevums ir apstrādāt [[informācija|informāciju]], ko [[Cilvēka ķermenis|ķermenis]] iegūst, izmantojot visas piecas maņas: [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[garša|garšu]], [[oža|ožu]] un [[tauste|tausti]]. Visiem [[mugurkaulnieki]]em ir smadzenes.

sentences: '''10. oktobris''' ir gada 283. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (284. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 82 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =   | latNS  =
| longd =  | longm =   | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Televaņģēlisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| consecration_year     = 2015
| status                =
| functional_status     = Slēgta
| heritage_designation  =
| leadership            = [[Džons Olivers]]
| website               = {{URL|http://www.ourladyofperpetualexemption.com/}}
}}
'''Mūžīgās atbrīvošanas dievmāte''' ({{val|en|Our Lady of Perpetual Exemption}}) bija komiķa [[Džons Olivers|Džona Olivera]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] izveidota juridiski atzīta satīriska [[kristīgā baznīca|baznīca]].<ref name="twsSlateMagazine">Laura Bradley, August 17, 2015, Slate Magazine, [http://www.slate.com/blogs/browbeat/2015/08/17/john_oliver_televangelism_last_week_tonight_creates_a_church_to_hilariously.html Praise Be to John Oliver, Who Started a Church Just to Expose Televangelists], Retrieved August 17, 2015, ".</ref> Baznīcas mērķis bija parodēt [[Roberts Tiltons|Robertu Tiltonu]], [[Kreflo Dolārs|Kreflo Dolāru]] un citus [[televaņģēlija|televaņģēlistus]], kas sludina "labklājības evaņģēliju", lai no upuriem iegūtu naudu.<ref name="twsTime1">Melissa Locker, August 17, 2015, Time Magazine, [http://time.com/3999933/john-oliver-televangelist-church-alst-week-tonight/ John Oliver Becomes a Televangelist and Finally Starts His Own Church], Retrieved August 18, 2015, ".</ref><ref name="twsMediaite">Matt Wilstein, August 17, 2015, MediaIte, [http://www.mediaite.com/tv/john-oliver-one-ups-colbert-super-pac-by-creating-his-own-tax-exempt-church/ John Oliver One-Ups Colbert Super PAC by Creating His Own Tax-Exempt Church], Retrieved August 18, 2015, ".</ref> Baznīca centās pievērst lielāku uzmanību valdības maz pārraudzītajam baznīcu un [[labdarība]]s organizāciju [[Nodokļu politika|nodokļu atlaides]] statusam.<ref name="twsWashPost1">Abby Ohlheiser, August 17, 2015, Washington Post, [http://www.washingtonpost.com/news/acts-of-faith/wp/2015/08/17/comedian-john-oliver-takes-on-the-prosperity-gospel-by-becoming-a-televangelist/ Comedian John Oliver takes on the prosperity gospel by becoming a televangelist], Retrieved August 17, 2015, ".</ref><ref name="twsCBCNews">Jonathan Ore, CBC News, August 17, 2015, [http://www.cbc.ca/news/trending/john-oliver-mocks-televangelists-by-registering-his-own-church-accepting-donations-1.3193809 John Oliver mocks televangelists by registering his own church, accepting donations: Church leaders in the U.S. raise millions of dollars in tax-free donations to buy mansions and jets], Retrieved August 17, 2015, ".</ref> Baznīca tika dibināta 2015. gada 16. augustā, šova ''[[Last Week Tonight]]'' 20 minūšu garā segmentā par televaņģēlistiem.<ref name="twsTime1" />

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ OMX Group, Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2007. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = ''[[NASDAQ]]'', ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| homepage         = [http://www.nasdaqomx.com/ nasdaqomx.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''NASDAQ OMX Group, Inc.''''' (saīsinājumā ''NDAQ'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda [[fondu birža]]s ASV, [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]] un [[Baltija|Baltijā]] un [[Armēnija|Armēnijā]]. Galvenais birojs atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Enrikiljo ezers
|attēls=07-05-11LagoEnriquilloDR.jpg
|paraksts=Enrikiljo ezera ainava
|karte=Lake enriquillo.jpg
|kartes_paraksts=Enrikiljo ezers no komosa, 1993. gada septembris
| map = Dominikāna
| plat_d=18 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=71 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{DOM}}
|platība=265
|garums=35
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=24
|tilpums=
|augstums_vjl=-44
|izteka=Nav
|baseins=
|valstis=[[Dominikāna]]
|salas=3
|pilsētas=
}}
'''Enrikiljo ezers''' ({{val|es|Lago Enriquillo}}) ir lielākais [[ezers]] [[Dominikāna|Dominikānas Republikā]], [[sālsezers]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ateles paniscus 01.JPG
| att_nosaukums = Melnais zirnekļpērtiķis
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =
| virsklase_lv =
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| infraklase =
| infraklase_lv =
| virskārta=
| virskārta_lv=
| kārta=Primates
| kārta_lv=Primāti
| apakškārta=Haplorrhini
| apakškārta_lv=Sausdeguna pērtiķi
| infrakārta=Simiiformes
| infrakārta_lv=Augstākie primāti
| virsdzimta=
| virsdzimta_lv=
| dzimta=Atelidae
| dzimta_lv=Cebīdu dzimta
| apakšdzimta =Atelinae
| apakšdzimta_lv =Zirnekļpērtiķis
| ģints=Ateles
| ģints_lv=Zirnekļpērtiķis
| suga =Ateles paniscus
| suga_lv =Melnais zirnekļpērtiķis
| pasuga =
| pasuga_lv =
| izplatība =
| binomial=Ateles paniscus <small>[[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758
| sinonīmi=
}}

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: Šajā lapā ir [[filozofija|filozofu]] uzskaitījums hronoloģiskā secībā.

sentences: '''Stratokrātija''' ir [[valsts pārvaldes forma]], ko īsteno karavadoņi.

sentences:
'''Nīderlandes vēstures kanons''' ({{val|nl|Canon van Nederland}}) ir saraksts ar 50 tēmām, kuru mērķis ir piedāvāt [[Nīderlandes vēsture]]s [[hronoloģija|hronoloģisku kopsavilkumu]], kurš [[Nīderlande|Nīderlandē]] būtu jāmāca [[pamatskola|pamatskolā]] un [[vidusskola]]s pirmajos divos gados.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Wat is de Canon van Nederland? |trans_title=What is the Canon of Dutch History? |url=http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/vragen-en-antwoorden/wat-is-de-canon-van-nederland.html|publisher=[[Ministry of Education, Culture and Science (Netherlands)]] |accessdate=30 May 2011|language=Dutch}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|title=A Key to Dutch History|year=2007|publisher=[[Amsterdam University Press]]|isbn=90-5356-498-5|page=228|editor=Frits van Oostrom, Hubert Slings|url=http://www.entoen.nu/doc/AKeyToDutchHistory.pdf}}</ref>  Piecdesmit tēmas ir sadalītas
četrpadsmit sadaļās.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Telmennūrs
|attēls=
| map = Mongolija
| plat_d=48 | plat_m=50 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=97 | gar_m=20 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=198
|garums=28
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=27
|tilpums=2,67
|augstums_vjl=1789
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=3
|pilsētas=
}}
'''Telmennūrs''' ({{val|mn|Тэлмэн нуур}}) ir [[sālsezers]] [[Mongolija]]s rietumu daļā, [[Dzavhana]]s aimakā. Trīs salas. Sāļums — 6,49—7,61‰. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta.

sentences: '''Pareizticība''' ([[baznīcslāvu valoda|baznīcslāvu]]: ''Правосла́виѥ'', no {{val|el|ὀρθοδοξία}}, ''orthodoxía'') jeb '''Ortodoksā baznīca''', ir termins [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] apzīmēšanai. Pareizticība ir [[kristietība]]s [[Austrumu Baznīca|Austrumu atzars]], viens no trim konceptuālajiem kristietības pamatvirzieniem paralēli [[Romas Katoļu baznīca]]i un [[protestantisms|protestantismam]]. Tā ir autokefālu (patstāvīgu) Baznīcu grupa — "federācija",<ref name="autogenerated1">[http://storico.radiovaticana.org/let/storico/2006-11/106332_dazi_dati_par_konstantinopoles_pareizticigo_baznicu_un_tas_patriarhu_bartolomeju_i.html Daži dati par Konstantinopoles pareizticīgo Baznīcu un tās patriarhu Bartolomeju I]</ref> — kas ir saglabājusi teoloģiski doktrinālo vienotību, taču nav vienota strukturāli, tas ir, nav vienota administratīvi autoritatīva centra. Galvenie ir [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles]], [[Aleksandrijas patriarhāts|Aleksandrijas]], [[Antiohijas patriarhāts|Antiohijas]] un [[Jeruzalemes patriarhāts|Jeruzalemes]] patriarhāti (sākotnēji metropolijas).<ref>[http://fizmati.lv/resursi/macibu_materiali/parejie_materiali/c_dalas_kursi/eiropas_kulturas_vesture_i/kristietibas_atzarojumi.pdf Maikls Sadgrovs. Kristietības atzarojumi.]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Konstantinopole]]s ekumeniskais patriarhāts ir pareizticīgo visaugstākais sēdeklis, tas ir arī visas pasaules pareizticīgo centrs. Ekumeniskais patriarhs ir "pirmais starp līdzīgajiem" ({{val|la|primus inter pares}}) attiecībā uz citiem pareizticīgo patriarhiem. Konstantinopoles primāts iemieso sevī pareizticīgo vienību un koordinē to darbību, taču viņam nav nekādas administratīvās varas.

sentences:
[[Kategorija:Jātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Nīderlandē|Jātnieces]]
[[Kategorija:Nīderlandes jātnieki| Jātnieces]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sleeper''
| operators =
| attēls = Sleeper ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Džeks Grosbergs]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmans]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = Vudijs Allens
| oriģinālnos = ''Sleeper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|17}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3547432449/|title=Sleeper (1973) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sleeper''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bad Day at Black Rock''
| operators =
| attēls = Bad Day at Black Rock (1955 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, krimināldrāma
| režisors = [[Džons Stērdžiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Anna Frānsisa]]
* [[Dīns Džegers]]
* [[Volters Brenans]]
* [[Džons Eriksons]]
* [[Ernests Borgnains]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika = [[Andrē Previns]]
| oriģinālnos = ''Bad Day at Black Rock''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|1|7}}
| ilgums = 81 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bad Day at Black Rock''''' ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors ir [[Džons Stērdžiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Roberts Raians]], [[Anna Frānsisa]], [[Dīns Džegers]], [[Volters Brenans]], [[Džons Eriksons]], [[Ernests Borgnains]] un [[Lī Mārvins]].

sentences: '' — sārtalģe, kuru var sastapt netālu no [[Havaju salas|Havaju salām]]]]

sentences:
{{Spēļu infokaste|name=Pasaules čempionāts skriešanā Rīga 2023|host city={{vieta|Latvija|Rīga}}|nations participating=|teams participating=|debuting countries=|athletes participating=|stadium=|length=[[Pusmaratons]], [[5000 metri |5 km]], [[jūdze|jūdze]]|previous=[[2020. gada Pasaules čempionāts pusmaratonā|Gdiņa 2020]]<br/>(pusmaratons)<!-- 2022. gada sacīkstes tika atceltas -->|next=''[[2025. gada Pasaules čempionāts skriešanā|Sandjego 2025]]''|website={{URL|www.riga23.org|Rīga 2023}}|logo=World Athletics Road Running Championships Riga 2023 logo.svg|size=320px}}
'''2023. gada Pasaules čempionāts skriešanā''' notika [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], no 2023. gada 30. septembra līdz 1. oktobrim.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710070303/https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/citi/kampana-riga--pasaules-skriesanas-galvaspilseta-cer-uz-maratonturistu-skaita-rekordu.a473805/|title=Kampaņā «Rīga – pasaules skriešanas galvaspilsēta» cer uz maratontūristu skaita rekordu|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldathletics.org/lv/competitions/world-athletics-road-running-championships/riga23|title=Home {{!}} WRU 23 {{!}} World Athletics|website=worldathletics.org|access-date=2022-11-07}}</ref>
Tas bija pirmais pasaules čempionāts skriešanā šosejā, kas ietvēra gan [[Pasaules čempionāts pusmaratonā|Pasaules čempionātu pusmaratonā]], kas pēdējo reizi notika 2020. gadā [[Gdiņa|Gdiņā]], gan arī 5 kilometru un [[jūdze]]s distances.<ref name=":1" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2021-11-05|archive-url=https://archive.today/20211105132407/https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/}}</ref> Sacensības notika viena apļa plakanā trasē [[Rīga]]s ielās.

sentences: {{Citas nozīmes|publiski tiesisku nodokli|Pagasts (nozīmju atdalīšana)|Pagasts}}

sentences: '''Ukrainas Padomju Sociālistiskās Republikas valsts himna''' ({{val|uk|Державний гімн Української радянської соціалістичної республіки}}) bija [[Ukrainas PSR]] [[himna]] no 1949. līdz 1992. gadam.

sentences: {{Commons cat|Bicycle parts|Velosipēda detaļas}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
[[matemātika|Matemātikā]] '''netiešs vienādojums''' ir attiecības forma <math>\ R(x_1, \ldots, x_n) = 0</math>, kur <math>\ R</math> ir vairāku mainīgo [[funkcija]] (biežāk [[polinoms]]). Piemēram, vienības apļa netiešais vienādojums is <math>x^2+y^2 = 1</math>.

sentences:
s landtāga sēžu nams, tagad [[Latvijas Saeima]]s nams]]
'''Landtāgs''' ({{val|de|Landtag}} — ‘zemes sapulce’) ir pārstāvju sapulce vācvalodīgajās zemēs (pavalstīs) [[Vācija|Vācijā]] un [[Austrija|Austrijā]]. Vēsturiski landtāgi pastāvēja arī [[Svētā Romas impērija|Svētajā Romas impērijā]], [[Livonija|Livonijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes hercogistē]], vēlāk arī [[Somijas lielhercogiste|Somijas lielhercogistē]], [[Igaunijas guberņa|Igaunijas]], [[Kurzemes guberņa|Kurzemes]] un [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņās]].

sentences: '''28. janvāris''' ir gada 28. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 337 (338 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Baums''' var būt:

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Uganda}}

sentences:
[[Kategorija:Odesas apgabalā dzimušie]]
[[Kategorija:Odesa]]

sentences: '''Latvijas novadu karogi''' tika izstrādāti jaunajiem [[Novads|novadiem]] pēc [[2009. gads|2009]]. gadā pabeigtās [[Latvijas administratīvais iedalījums|administratīvi teritoriālās reformas]]. Tāpat kā [[Latvijas novadu ģerboņi|novadu ģerboņi]], pēc 2021. gada reformas jaunajiem novadiem ir jāizstrādā jauni karogi, ja novada robežas ir mainījušās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/1-julija-no-119-latvijas-pasvaldibam-paliks-42-kads-bus-gerbonu-liktenis.a410404/|title=1. jūlijā no 119 Latvijas pašvaldībām paliks 42. Kāds būs ģerboņu liktenis?|website=[[lsm.lv]]|access-date=2021-08-17|date=2021-05-25|language=lv}}</ref>

sentences: '''Tīzenhauzeni''' ({{val-de|von Tiesenhausen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Amudarja
| citvaloda         = tg
| oriģinālnosaukums = Омударё
| citvaloda1        = fa
| oriģinālnosaukums1= آمودریا
| citvaloda2        = uz
| oriģinālnosaukums2= Omudaryo
| citvaloda3        = tk
| oriģinālnosaukums3= Amyderýa
| attēls            = Construction of Afghanistan-Tajikistan Bridge during a foggy day.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Afganistānas-Tadžikistānas tilta celtniecība pār Amudarju
| vietaskarte       = Uzbekistāna#Āzija
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Vahša]], [[Pandža]]
| ieteka            = [[Arāla jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{TJK}}
{{AFG}}
{{UZB}}
{{TKM}}
| garums            = 2400
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 2525
| gada_notece       = 55
| baseins           = 534 739
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=6 | sāk_plat_s=30 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=68 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=52 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=4 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=59 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=51 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Rumānijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Rumānijas žurnālisti]]

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences:
'''Rietumkrievijas valdība''' jeb '''Rietumu - Krievijas valdība''' ({{val-ru|За́падно-ру́сское прави́тельство}}) bija 1919. gada jūlijā [[Berlīne|Berlīnē]] dibināta marionešu valdība, kuras mērķis bija pārstāvēt [[Vācija]]s intereses [[Baltija]]s zemēs pēc tam, kad neveiksmi bija piedzīvojuši mēģinājumi izveidot Vācijas pakļautībā esošu [[Apvienotā Baltijas hercogiste|Baltijas hercogisti]] (1918) un [[Latvijas Pagaidu valdība (A.Niedras kabinets)|Latvijas Pagaidu valdību]] (1919). Septembra vidū Rietumkrievijas valdībai izdevās iegūt kredītu 300 miljonu vācu marku apmērā uz 10 gadiem.

Rietumkrievijas valdībai no 17. septembra formāli pakļāvās [[Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija]], tomēr 6. oktobrī tās pavēlnieks [[Bermonts-Avalovs]] izveidoja sev padotu '''Rietumu Krievijas padomi''' ({{val-ru|Совет Западной России}}, {{val-de|Verwaltungsrat der Westarmee}}), kas pārņēma Rietumu - Krievijas valdības funkcijas.<ref>Цветков В. Ж. Белое дело в России. 1919 г. (формирование и эволюция политических структур Белого движения в России). Москва, 2009, с.340 — 364.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hloroforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHCl3
|molmasa=119,4
|blīvums=1480
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=62 °C
}}
[[File:The Discovery of chloroform (1913).webm|thumb|thumbtime=7|''The Discovery of Chloroform''. [[Žestu valoda]], 1913.]]
'''Hloroforms''' (trihlormetāns, CHCl3) ir slikti degošs [[šķīdinātājs]]. Tas ir smags, bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]] ar raksturīgu smaržu.

sentences: bieži tiek klasificēts kā [[vandalisms]] (viens no nozieguma veidiem)]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gitija
 | official_name            = {{gree|Γύθειο}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = 20190509 376 gytheion.jpg
 | image_caption            = Gitijas krastmala.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 35,141
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 4279
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 36 | latm = 45 | lats = 42 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 33 | longs = 58 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 232 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 17
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Gitija''' ({{val|el|Γύθειο}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas [[Peloponēsa]]s pussalas dienvidu daļā, [[Mani pussala]]s austrumu krastā (17 metrus v.j.l.), 171 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]] un 51 km uz dienvidaustrumiem no [[Kalame]]s. Pēc 2011. gada [[Kalikratisa reforma]]s pilsēta atrodas [[Austrummani dēms|Austrummani dēmā]]. Senos laikos tā bija [[Sparta (pilsēta)|Spartas]] pilsētas [[osta]].<ref>[https://ru.wikisource.org/wiki/%D0%A0%D0%A1%D0%9A%D0%94/Gythium Gythium]// Реальный словарь классических древностей / авт.-сост. Ф. Любкер ; Под редакцией членов Общества классической филологии и педагогики Ф. Гельбке, Л. Георгиевского, Ф. Зелинского, В. Канского, М. Куторги и П. Никитина. — СПб., 1885. — С. 585.</ref> Pie Gitijas atrodas senā [[Kranaja]], neliela sala, uz kuras pēc [[sengrieķu mitoloģija]]s [[Parīds]] no [[Troja]]s un [[Trojas Helēna|Helēna]] no Spartas pavadīja kopā savu pirmo nakti, pirms došanās uz Troju, kas noveda pie [[Trojas karš|Trojas kara]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jamanu sievietes
|tauta=Jamani
|skaits=1600(2017)
|vieta=[[Ugunszeme]]
{{ARG}}
{{CHL}}
|valoda=[[spāņu valoda]]
[[jamanu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[kaveskari]]
}}
'''Jamani''' (pašnosaukums: ''yámana'') vai '''jagani'''<ref>{{PZT|726|Ugunszemieši}}</ref> ir viena no [[Ugunszeme]]s aborigēnajām tautām [[Argentīna|Argentīnā]] un [[Čīle|Čīlē]]. Līdz 20. gadsimta sākumam apdzīvoja Ugunszemes arhipelāga dienvidu salas. Tiek uzskatīta par pasaulē vistālāk dienvidos dzīvojošo tautu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts Grīns
|     vārds_orig = ''Albert Grühn''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Kandava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = mežā starp [[Ārlava|Ārlavu]] un [[Roja|Roju]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts Grīns, Auguste Štreita
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pantmērs''' ir noteikts uzsvērto (/) un neuzsvērto (V) zilbju skaits un to regulārās mijas kārtība [[Dzeja|dzejas]] rindās.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mazākā pantmēra vienība ir pēda jeb takts — zilbju kopa, kas regulāri atkārtojas.<ref>Anita Skalberga. Literatūra 11. klasei. Rīga: RaKa, 2000. 337. lpp.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Priekules slimnīcas Svētās Annas Romas katoļu kapela
| infobox_width         = 300px
| image                 =
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 26  | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 35  | longs = 4 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Dienvidkurzemes novads]],
[[Priekule]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2008]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[kapela]]
| leadership            = [[prāvests]]
Gatis Mārtiņš Bezdelīga
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3468 www.katedrale.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[2008]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Forbes}}
'''''Forbes'' 100 slavenības''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Forbes Celebrity 100'') ir ikgadējs saraksts, ko apkopo žurnāls ''[[Forbes]]''. Šāds saraksts tiek veidots kopš 1999. gada. Saraksta mērķis ir uzskaitīt 100 visspēcīgākās slavenības pa publicēto gadu. Faktori, kas tiek ņemti vērā, ietver ienākumus, ''[[Google]]'' meklēšanas rezultātus, [[fandoms|fanu bāzes]], ieskaitot klipus un žurnālu vākus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences:
[[File:IEditWikipediaBlueBoxSiko.jpg|thumb|Sieviete T kreklā ar uzrakstu ''I edit Wikipedia'']]
'''T krekls''' ir viens no [[krekls|kreklu]] veidiem, nosaukts pēc tam esošās T burta formas. T krekliem parasti ir īsas piedurknes un apaļa kakla līnija, kā arī tiem nav apkakles. Kreklus visbiežāk izgatavo no kokvilnas tekstila.

sentences: '''Ugunsdzēsējs''' ir cilvēks, kura darbs ir dzēst [[uguns|uguni]] nelaimju un [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas [[brigāde|brigādēs]], lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Indiāna
| official_name           = ''Indiana''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Downtown indy from parking garage zoom.JPG
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Indianapolisas, štata lielākās pilsētas, panorāma
| image_flag              = Flag of Indiana.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Indiana-StateSeal.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Hoosier State''
| motto                   = ''The Crossroads of America''
| anthem                  =
| capital                 = [[Indianapolisa]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Indiana in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Indiānas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Ēriks Holkombs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 94321
| area_land_km2           = 92907
| area_water_km2          = 1414
| area_water_percent      = 1,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Hūzjera paugurs]], 383
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 6483802
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,57%
melnie — 9,42%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 67%
[[katoļi]] — 20%
nereliģiozi — 16%
| timezone                = [[UTC-5]]
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = [[UTC-4]]
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{URL|http://www.in.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pinatubo
| Nosaukums2       = ''Pinatubo''
| Photo            = Pinatubo ash plume 910612.jpg
| Paraksts         = Dūmu mākonis 1991. gada izvirduma laikā
| Augstums         = 1486
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 15 |latm= 08 |lats=30 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 21 |longs= 00 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Zambalesas kalni]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2021|11|30}}
| First ascent         =
}}
'''Pinatubo''' ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. [[1991]]. gadā notika spēcīgs Pinatubo vulkāna [[izvirdums]], kurā gāja bojā 847 cilvēki.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coolgeography.co.uk/GCSE/Year11/Managing%20Hazards/Volcanoes/mount_pinatubo.htm |title=Mount Pinatubo - the impacts of a volcanic eruption in an LEDC |access-date={{dat|2012|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121010041244/http://www.coolgeography.co.uk/GCSE/Year11/Managing%20Hazards/Volcanoes/mount_pinatubo.htm |archivedate={{dat|2012|10|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Driver 3''
|bilde            =
|developer        = ''[[Reflections Interactive]]''
|publisher        = ''[[Atari (zīmols)|Atari]]''
|designer         =
|series           =
|engine           =
|version          =
|released         = {{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2003|6|6}}
 {{flaga|ASV}} {{dat|2003|6|9}}
|genre            = [[ātrumsacīkšu spēle]], [[piedzīvojumu spēle]], [[šaujamspēle]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          = {{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 16+
{{flaga|ASV}} [[ESRB]]: Mature (16+)
|platforms        = ''[[PlayStation 2]]'', [[personālais dators]], ''[[Xbox]]'', [[mobilais tālrunis]], ''[[GameBoy Advance]]''
|media            = [[DVD]], [[kārtridžs]]
|requirements     =
}}
'''''Driver 3''''' ir [[ātrumsacīkšu spēle|ātrumsacīkšu]] un [[piedzīvojumu spēle|piedzīvojumu]] [[šaujamspēle]], ''Driver'' sērijas trešā spēle. To izstrādāja ''[[Reflections Interactive]]'', bet izdeva ''[[Atari (zīmols)|Atari]]''. [[2003. gads|2003]]. gada [[6. jūnijs|6. jūnijā]] ''Driver 3'' izdeva [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ''[[Playstation 2]]'' un ''[[Xbox]]'' konsolēm. [[Eiropa|Eiropā]] to oficiāli izdeva [[9. jūnijs|9. jūnijā]], bet vēlāk spēli izdeva arī [[personālais dators|personālajam datoram]], [[mobilais tālrunis|mobilajam tālrunim]] un ''[[GameBoy Advance]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Kuvahara''' var būt:
* [[Jasujuki Kuvahara]];
* [[Kacujoši Kuvahara]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''We Need to Talk About Kevin''
| operators =
| attēls = We need to talk about kevin ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Linna Remzija]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Ezra Millers]]
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| oriģinālnos = ''We Need to Talk About Kevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Artificial Eye''
* ''Oscilloscope Laboratories''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|10|12|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4268000769/weekend/|title=
We Need to Talk About Kevin |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''We Need to Talk About Kevin''''' ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Linna Remzija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Džons Reilijs]] un [[Ezra Millers]]. Filma ir balstīta uz [[Laionela Šrivere|Laionelas Šriveres]] 2003. gada romāna ar [[We Need To Talk About Kevin (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences: {{cita nozīme|programmatūru paketi|DNS pavairošanas metodi|Cilpmediēta izotermiska amplifikācija}}

sentences: '''Morganātiskā laulība''' (no {{val-de|Morgengabe}} — "rīta balva") bija laulību paraža kārtu sabiedrībās [[viduslaiki|viduslaikos]], kurā zemākas kārtas sieva neieguva vīra kārtas tiesības. Visilgāk morganātiskā laulība saglabājās valdnieku namos, kuros vīriešu laulībām ar zemākas kārtas sievietēm bija nepieciešama īpaša valdnieka atļauja.<ref>{{LKV|XIV.|27 827}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C8H11NO3
|              molmasa = 169,18
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 216,5–218 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

sentences: '''Siņdzjanas pāraudzināšanas nometnes''' ({{val|ug|قايتا تەربىيەلەش لاگېرى}}), ({{val|zh|新疆}}:再教育营|zàijiàoyùyíng), arī '''internēšanas nometnes''', ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s [[Siņdzjana|Siņdzjanas autonomā apgabala]] valdības un [[Ķīnas komunistiskā partija|Ķīnas komunistiskās partijas]] Siņdzjanas provinciālās komitejas uzturētas masu ieslodzījuma vietas. Nometnes ir daļa no asimilācijas un pretekstrēmisma kampaņas, ko pret Siņdzjanā dzīvojošajām mazākumtautībām veic Ķīnas valdība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2019-0247_LV.html|title= Rezolūcijas priekšlikums B9-0247/2019|accessdate=2021-08-29 |work= Eiropas Parlamenta rezolūcija par uiguru stāvokli Ķīnā (China cables)|publisher= Eiropas Parlaments|date= 2019-12-16}}</ref> Nometnēs ieslodzīto skaits pārsniedz vienu miljonu iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/uiguru-kulturas-masveida-iznicinasana--kinas-sleptais-genocids.a337754/|title= Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds|accessdate=2021-08-15 |work= |publisher= [[lsm.lv]]|date= 2019-11-17}}</ref>

sentences:
, kas tiek audzēti ar [[hidroponika]]s metodi presētos salmu blāķos]]
'''Augkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s pamatnozare, kurā nodarbojas ar dažādu gan [[pārtika|pārtikā]], gan arī [[lopkopība|lopkopībā]], [[rūpniecība|rūpniecībā]] un citās [[saimniecība]]s nozarēs izmantojamu [[kultūraugi|kultūraugu]] audzēšanu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Augkopība |author1=Antons Ruža, Aleksandrs Adamovičs, Biruta Bankina, Andris Bērziņš u.c. |year=2004 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-72-9 |page=9}}</ref> Pasaules nozīmīgākās augkopības kultūras ir [[kukurūza (graudi)|kukurūza]], [[kvieši]], [[rīsi]], [[sojas pupas]], [[kartupeļi]] un [[kokvilna]]. Svarīgs augkopības produkts ir [[siens]]. Lai gan termins „augkopība” visbiežāk attiecas uz augiem, tas var attiekties uz sugām no citām [[valsts (bioloģija)|bioloģiskajām valstīm]], piemēram, [[sēnes|sēnēm]] ([[lauka atmatene|atmatenēm]], [[šitake]]) un [[aļģes|aļģēm]]. Dažu sugu aļģes tiek audzētas, lai gan tās pārsvarā iegūst [[savvaļa|savvaļā]]. [[Mikroorganisms|Mikroorganismu]] kultivēšanu, ja tiem ir saimnieciska nozīme, bieži pieskaita pie augkopības. No mikrobiem parasti neražo pārtiku, bet tos izmanto, lai ražotu pārtikas produktus. Piemēram, baktērijas tiek izmantotas, lai no [[piens|piena]] [[rūgšana|ražotu]] [[jogurts|jogurtu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Mangano''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Rūdolfs fon Tranzē
|     vārds_orig = ''Eduard Friedrich Alwil Rembert Rudolf von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Eduards Rūdolfs fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Studiju gadu attēls
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Liezēre]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Rūdolfs fon Tranzē, Doroteja Šulca fon Ašerādena
|          brāļi = Frīdrihs Oskars Eižens
|          māsas = Ulrike Ellinora, Šarlote Vilhelmīne Adelheide Magda, Elīze Matilde Luīze Olga Alma
|   dzīvesbiedrs = Anna Liāna fon Volfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Nunavutas vienošanās''' ({{val|en|Nunavut Act}}) stājās spēkā [[1999]]. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums [[Kanāda]]s vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka [[inuīti]] 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, [[Nunavuta|Nunavutu]];
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lielu [[kompensācija|kompensāciju]].

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Kristāla nakts
| image                    = 1938 Interior of Berlin synagogue after Kristallnacht.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Kristāla naktī iznīcināta [[sinagoga]]
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = 1938. gada 9.-10. novembris
| time                     =
| place                    = [[File:Flag of Germany (1935–1945).svg|25px]] [[Trešais Reihs]] (kā arī [[Sudetu apgabals]]), [[Dancigas brīvpilsēta]]
| also known as            =
| cause                    = [[antisemītisms]], Ernsta fon Rāta slepkavība
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = Sturmabteilung triecienieki, [[Schutzstaffel]], [[Hitlerjūgends]], vācu pilsoņi
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        = 91+
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 = [[Sturmabteilung]] triecienieki, [[Schutzstaffel]], [[Hitlerjūgends]], vācu pilsoņi
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vaiga sviedros
| operators =
| attēls = PainGain poster lv.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Maikls Bejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Entonijs Mekijs]]
* [[Tonijs Šelhubs]]
* [[Eds Heriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pain & Gain''
| studija = ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|4|11}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315538433/|title=
Pain & Gain |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vaiga sviedros"''' ({{Val|en|Pain & Gain}}) ir 2013. gada ASV spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dveins Džonsons]], [[Entonijs Mekijs]], [[Tonijs Šelhubs]] un [[Eds Heriss]].

sentences:
{{infokaste+}}
s pils (pirms 1905).]]
'''Aleksandrs fon Zīverss ''' ({{val|de|Alexander von Sievers}}, {{val|ru|Александр Эммануилович Сиверс}}, 1851—1935) bija vācbaltiešu dārznieks, [[Kārļumuiža]]s īpašnieks un dārzniecības skolas izveidotājs. Krievijas impērijas ķeizariskās dārzkopības biedrības valdes loceklis.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums  = 16. armija
| attēls =
| virsraksts =
| valsts =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
| pastāvēšana = No [[1939. gads|1939. gada]] [[22. oktobris|22. oktobra]] līdz [[1945. gads|1945. gada]] [[8. maijs|8. maijam]]
| pakļautība = [[Armiju grupa Ziemeļi]]<br /> [[Armiju grupa Kurzeme]]
| karaspēka veids =
| krāsas =
| devīze =
| militārās operācijas = [[Otrais pasaules karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri =
}}

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences:
[[Datorika|Datorikā]] '''darba pierādījums''' ({{val-en|Proof-of-Work}}) ir ekonomisks pasākums cīņai ar [[pakalpojumatteices uzbrukums|pakalpojumatteices uzbrukumiem]], [[mēstule|mēstulēm]] un citiem uzbrukumiem tīkliem, kur pakalpojuma pieprasītājam tiek likts veikt kādu darbu pirms pakalpojuma saņemšanas, kas parasti tam maksā datora procesora laiku. Konceptu izgudroja [[Sintija Dvorka]] (''Cynthia Dwork'') un [[Moni Naors]] (''Moni Naor'') 1993. gadā un publicēja žurnāla rakstā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Cynthia | last1 = Dwork | author1-link = Cynthia Dwork | first2 = Moni | last2 = Naor | author2-link = Moni Naor
 | title = Pricing via Processing, Or, Combatting Junk Mail, Advances in Cryptology
 | journal = CRYPTO’92: Lecture Notes in Computer Science No. 740 | publisher =  Springer | year = 1993 | pages = 139–147
 | url = http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~naor/PAPERS/pvp.ps
}}</ref> Termins "Darba pierādījums" pirmo reizi tika lietots [[Markuss Jakobsons|Markusa Jakobsona]] (''Markus Jakobsson'') un ''Ari Juels'' 1999. gada publikācijā.<ref>{{Publikācijas atsauce
 | first1 = Markus | last1 =  Jakobsson | first2 = Ari | last2 = Juels
 | url = http://www.emc.com/emc-plus/rsa-labs/staff-associates/proofs-of-work-protocols.htm
 | title = Proofs of Work and Bread Pudding Protocols
 | journal = Communications and Multimedia Security | pages = 258–272 | publisher = Kluwer Academic Publishers | year =1999
}}</ref> Vēsturisks darba pierādījuma piemērs, kur naudai (maiņas līdzeklim) vērtību piešķir paveiktais darbs, ir [[gliemežvāki|gliemežvāku]] nauda [[Zālamana salas|Zālamana salās]].

sentences: '''20. marts''' ir gada 79. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (80. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 286 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Price''''' var būt:
* [[Armintija Praisa]];
* [[Edīte Praisa]];
* [[Kerijs Praiss]];
* [[Vinsents Praiss]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stučeva
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4795&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 16
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 31
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 19
| longs = 46
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4604 Rēzekne-4
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kalifornijas Universitāte Bērkli
''{{nobold|University of California, Berkeley}}''
|attēla_nos   = Seal of the University of California.svg
|att_izm      = 130px
|moto         = ''Fiat Lux''
|dibin        = 1868. gadā
|valsts       = ASV
|vieta        = [[Bērkli]], [[Kalifornija]]
|tips         = Publiska
|dotācijas    = {{ASV dolārs|2,6 miljardi}}<ref>[http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf UC Annual Endowment Report] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120112174511/http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf |date={{dat|2012|01|12||bez}} }} ''Office of the Treasurer of The Regents.'' Retrieved March 31, 2010.</ref><ref name="Facts">{{Tīmekļa atsauce|url=http://berkeley.edu/about/fact.shtml |title=Facts at a glance |publisher=University of California, Berkeley |accessdate=2010-05-24}}</ref>
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        =
}}
'''Kalifornijas Universitāte Bērkli''' ({{val|en|University of California, Berkeley}}) ir uz mācīšanu un pētniecību orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Bērkli]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]].

sentences: '''Ziemassvētku egle''' ir dekorēts dabīgs vai mākslīgs mūžzaļš [[skujkoks]], parasti tā ir [[egles|egle]]. Ziemassvētku egles dekorēšana tiek saistīta ar [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] svinēšanu. Ziemassvētku eglīte parasti tiek ievietota un dekorēta mājā, taču var arī tikt izmantota ārpus telpām. Tradicionālie egles rotājumi ir Ziemassvētku gaismiņas (sākotnēji tās bija sveces), dažādi rotājumi, vītnes un vizuļi. Bieži egles virsotnē tiek novietots eņģelis vai zvaigzne, tā simbolizējot [[Jēzus Kristus]] dzimšanu Bētlemē.

sentences: '''Augu šūnas''' ir [[eikariots|eikariotiskas]] [[šūna]]s, kas daļēji atšķiras no citu eikariotisko organismu šūnām.<ref>[http://micro.magnet.fsu.edu/cells/plantcell.html Molecular Expressions Cell Biology: Plant Cell Structure<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Galvenās augu šūnas atšķirīgās sastāvdaļas ir:

sentences: '''Saūda Arābijas reāls''' (valūtas kods: '''SAR''') ir [[Saūda Arābijas Karaliste|Saūda Arābijas Karalistes]] oficiālā [[valūta]]. Viens rijāls ir vienāds ar 20 [[Kurušs (Saūda Arābija)|kurušiem]] jeb 100 [[Halala|halalām]].

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Čīlē|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Čīles žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ēģiptes princis
| attēls                   = Prince of egypt ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Prince of Egypt''
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 =
* [[Brenda Čepmena]]
* [[Saimons Velss]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               =
* [[Sandra Rabinsa]]
* [[Penija Finkelmana Foksa]]
| scenārija autors         =
* [[Filips Lazebniks]]
* [[Nikolass Mejers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vels Kilmers]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Helēna Mirena]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Stīvens Švarcs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1998|12|16|Pirmizrāde|1998|12|18|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/prince-egypt-1998|title=The Prince of Egypt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princeofegypt.htm|title=The Prince of Egypt|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|218,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spārnkauls |
  Latin        = Os sphenoidale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray145.png |
  Caption      = Spārnkauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
[[Kategorija:Klasiskā mehānika]]
[[Kategorija:Enerģijas uzglabāšana]]
[[Kategorija:Svārstības]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai ne šeit
| attēls                   = Anywhere-but-here-movie-poster-1999-1020272455.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anywhere But Here''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Veins Vangs]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Elvins Sardžents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Šons Hatosijs]]
* [[Hārts Bočners]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|11|12||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anywhere-here-film|title=Anywhere But Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anywherebuthere.htm|title=Anywhere But Here|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hālids Šeihs Muhameds
|     vārds_orig = خالد شيخ محمد
|         attēls = Khalid Shaikh Mohammed after capture.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hālids Šeihs Muhameds 2003. gadā pēc apcietināšanas
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|3|1}} vai {{dzimšanas datums un vecums|1965|11|14}}<ref name=biography.com>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 |title=Khalid Sheikh Mohammed Biography - Facts, Birthday, Life Story |publisher=[[The Biography Channel]] |accessdate=2012-02-14 |archive-date=2010-08-31 |archive-url=https://web.archive.org/web/20100831082440/http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 }}</ref>
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Pakistāna|Beludžistāna|2s=Beludžistāna (province)}}<ref name=biography.com/><ref name=NYTimesGuantanamoDocketISN10024>{{ziņu atsauce| url = http://projects.nytimes.com/guantanamo/detainees/10024-khalid-shaikh-mohammed| title = Guantanamo Docket: Khalid Shaikh Mohammed| publisher = The New York Times| date = 2008-11-03| author = [[Margot Williams]]| accessdate =| quote= Detaini is a Pakistani who was raised in Kuwait (KU) during his formative years.}}</ref> vai {{vieta|Kuveita|Kuveita|3s=Kuveita (pilsēta)}}<ref name="BBC_16_March_2007">{{ziņu atsauce |date= 16 March 2007 <!-- 09:25 GMT--> |url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/south_asia/2811855.stm|title = Profile: Al-Qaeda 'kingpin'|publisher = BBC| accessdate = 2007-08-28}}</ref><ref name=NNDB>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nndb.com/people/429/000027348/|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=[[NNDB]]|accessdate=23 February 2012}}</ref><ref name=GlobalSecurity.org>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=GlobalSecurity.org|accessdate=23 February 2012|archive-date={{dat|2014|09|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm |date={{dat|2014|09|15||bez}} }}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[beludžs]]
|   nodarbošanās = [[terorists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hālids Šeihs Muhameds''' ({{val|ar|خالد شيخ محمد}}, ''Khālid Shaykh Muḥammad'', dzimis {{dat|1964|3|1}} vai {{dat|1965|11|14}}) ir, iespējams, [[Kuveita|Kuveitā]] dzimis [[Pakistāna]]s [[beludži|beludžu]] izcelsmes [[terorists]], kuru uzskata par galveno [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] organizatoru. Pašlaik atrodas cietumā [[Gvantanamo līča aizturēšanas nometne|ASV karabāzē Gvantanamo]], kur tiek tiesāts par apsūdzībām terora aktu organizēšanā, tai skaitā civiliedzīvotāju masu slepkavībām. Viņš tika notverts Pakistānas pilsētā [[Rāvalpindi]] {{dat|2003|3|2||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Ukraine International Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Ukraine International Airlines'' reiss 752
 | occurrence_type =
 | image           = UR-PSR (B738) at Ben Gurion Airport.jpg
 | caption         = ''Boeing 737-8KV'' lidmašīna 2019. gadā
 | image2          =
 | caption2        =
 | date            = {{dat|2020|1|8|N|bez}}
 | summary         =
 | site            = Netālu no Šariaras [[Teherāna (ostāns)|Teherānas ostānā]], [[Irāna|Irānā]]
 | coordinates     = {{coord|35|33|40|N|51|06|14|E|type:event_region:IR-07|display=it}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 737|Boeing 737-8KV]]''
 | operator        = ''[[Ukraine International Airlines]]''
|tail_number      = UR-PSR
|origin           = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|destination      = {{vieta|Ukraina|Kijeva}}
|passengers       = 167
|crew             = 9
|injuries         =
|fatalities       = 176<ref name=crash>{{cite web|title=Ukrainian Boeing plane crashes in Iran, 176 people dead|url=https://edition.cnn.com/middleeast/live-news/iran-plane-crash-live-intl-hnk/index.html|publisher=CNN|accessdate=8 January 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200108104442/https://edition.cnn.com/middleeast/live-news/iran-plane-crash-live-intl-hnk/index.html|archive-date=8 January 2020|date=8 January 2020}}</ref>
|survivors        = 0
}}
'''''Ukraine International Airlines'' reiss 752''' ('''PS752''') bija [[Ukraina]]s lidsabiedrības ''[[Ukraine International Airlines]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Teherāna]]s [[Irāna|Irānā]] uz [[Kijeva|Kijevu]] Ukrainā {{dat|2020|1|8||bez}}. ''[[Boeing 737|Boeing 737-8KV]]'' lidmašīna tika notriekta neilgi pēc pacelšanās apmēram 15 km no lidostas.<ref name="reuters-7-jan">{{cite web |title=Ukrainian airplane with 180 aboard crashes in Iran: Fars |url=https://www.reuters.com/article/us-iran-crash/ukrainian-airplane-with-180-aboard-crashes-in-iran-fars-idUSKBN1Z70EL |publisher=[[Reuters]] |accessdate=8 January 2020 |date=8 January 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200108035747/https://www.reuters.com/article/us-iran-crash/ukrainian-airplane-with-180-aboard-crashes-in-iran-fars-idUSKBN1Z70EL |archive-date=8 January 2020 }}</ref><ref name="aj-8-jan">{{cite web |title=Ukrainian airliner crashes near Tehran: Iranian media |url=https://www.aljazeera.com/news/2020/01/ukrainian-airliner-crashes-tehran-iranian-media-200108032720868.html |publisher=[[Al Jazeera]] |accessdate=8 January 2020 |date=8 January 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200108034517/https://www.aljazeera.com/news/2020/01/ukrainian-airliner-crashes-tehran-iranian-media-200108032720868.html |archive-date=8 January 2020 }}</ref> Lidmašīnā atradās 167 pasažieri un 9 apkalpes locekļi, kas visi (kopā 176 personas) gāja bojā. Saskaņā ar ASV, Kanādas un Lielbritānijas izlūkdienestiem lidmašīnu notrieca irānieši ar zeme—gaiss tipa raķeti.<ref name=cnbc0109>[https://www.cnbc.com/2020/01/09/trump-says-he-has-doesnt-believe-the-boeing-plane-crash-in-iran-was-due-to-mechanical-error.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200109213226/https://www.cnbc.com/2020/01/09/trump-says-he-has-doesnt-believe-the-boeing-plane-crash-in-iran-was-due-to-mechanical-error.html |date=9 January 2020 }} Iran missile appears to have shot down Ukraine-bound Boeing airliner, US sources tell NBC News, CNBC</ref><ref>{{cite web |last1=Jamali |first1=Naveed |last2=Laporta |first2=James |last3=Da Silva |first3=Chantal |last4=O'Connor |first4=Tom |title=Iranian Missile System Shot Down Ukraine Flight, Probably By Mistake, Sources Say |url=https://www.newsweek.com/iranians-shot-down-ukraine-flight-mistake-sources-1481313 |website=Newsweek.com |publisher=Newsweek |accessdate=9 January 2020 |date=9 January 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200109171639/https://www.newsweek.com/iranians-shot-down-ukraine-flight-mistake-sources-1481313 |archive-date=9 January 2020 }}</ref> Vēlāk notriekšanu atzina arī Irānas oficiālie pārstāvji, nosaucot to par cilvēcisku kļūdu saasinātā militārā situācijā.<ref>[https://www.bbc.com/news/world-middle-east-51073621 BBC: Iran plane crash: Ukrainian jet was 'unintentionally' shot down]</ref>

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|bgcolour = 6495ED
|name = Eižens Anrī Pols Gogēns<br />''Eugène Henri Paul Gauguin''
|image = Paul Gauguin.jpg
|imagesize = 200px
|caption =
|birthname =
|birthdate = {{dat|1848|6|7}}
|location = [[Parīze]], {{FRA}}
|deathdate = {{miršanas datums un vecums|1903|5|9|1848|6|7}}
|deathplace = Atuona, Marķīza salas, [[Franču Polinēzija]].
|places =
|nationality = [[franči|francūzis]]
|field = [[glezniecība]]
|training =
|movement = [[postimpresionisms]], [[primitīvisms]]
|famous works =
|paraksts =
|patrons =
|influenced by =
|teachers =
|pupils =
|influenced =
|awards =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Voldemārs fon Budbergs''' ({{val-de|Karl Woldemar Freiherr von Budberg}}, {{dat VS|{{dat|1777|8|8}}|{{dat||7|28}}}} — {{dat VS|{{dat|1842|3|7}}|{{dat||2|23}}}}) bija muižnieks, iestāžu darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, literāts, cenzors. [[Vidzeme]]s gubernatora kancelejas direktors (1817-1819), Vidzemes virskonsistorijas loceklis. Konsistorijas uzdevumā cenzējis Rīgā un Jelgavā izdotus Vidzemes autoru darbus (1829-1842).

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences:
krusts. Šajā gadījumā tas sastāv no četriem viena un tā paša [[kvazars|kvazāra]] attēliem, un par gravitācijas lēcu kalpo masīva [[galaktika]], kas atrodas starp šo kvazāru un [[Zeme|Zemi]].]]
'''Gravitācijas lēca''' ir parādība, kas rodas, tāla [[kosmiskais objekts|kosmiskā objekta]] [[Elektromagnētisms|elektromagnētiskajam starojumam]] mainot izplatīšanās virzienu tuvāk novietota kosmiskā objekta [[gravitācija|gravitācijas laukā]]. Gravitācijas lēca izkropļo tālā kosmiskā objekta ([[kvazārs|kvazāra]], [[galaktika]]s vai [[galaktiku kopa]]s) attēlu, tāpat kā [[lēca|optiskā lēca]]. Astronomi gravitācijas lēcas izmanto, lai iegūtu informāciju par objektu, kura starojums iet caur šo lēcu. Parastos apstākļos šādus objektus no Zemes nebūtu iespējams novērot.

sentences:
{{enciklopēdisks stils}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viens pats mājās 3
| attēls                   = Home Alone 3 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Home Alone 3
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Raja Gosnells]]
| producents               =
* [[Džons Hjūzs]]
* [[Hiltons Grīns]]
| scenārija autors         = Džons Hjūzs
| galvenajās lomās         =
* [[Alekss D. Linzs]]
* [[Oleks Krupa]]
* [[Ria Kihlsteda]]
* [[Lenijs von Dollens]]
* [[Deivids Torntons]]
* [[Havilands Moriss]]
* [[Skārleta Johansone]]
| mūzika                   =
* [[Džons Viljamss]]
* [[Niks Glenijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Malkoms Kempbels]]
* [[Brūss Grīns]]
| studija                  = Hughes Entertainment
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 102 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Viens pats mājās 2]]" (1992)
| nākošā                   = "[[Viens pats mājās 4]]" (2002)
| imdb                     = 0119303
}}

sentences:
{{Saistīts teksts}}
'''Zvērināti notāri''' ir valsts amatpersonas, kas pastāv pie [[Apgabaltiesa|apgabaltiesām]] un sniedz iedzīvotājiem notariālos pakalpojumus kā neatkarīgi, neitrāli [[Fiziska persona|fizisko]] un [[Juridiska persona|juridisko personu]] civilo tiesību un likumisko interešu nodrošinātāji. Zvērināti notāri apliecina [[Dokuments|dokumenta]] vai [[Darījums|darījuma]] patiesumu, tam piešķirot publisku ticamību.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gerhards Dēnhofs
|          vārds_orig = ''Gerhard Dönhoff''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1554
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Livonijas ordeņa valsts]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1602
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = virsnieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sliktie
 | oriģinālnos = ''The Bad Guys''
 |      attēls = Bad-Guys-teaser-LV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pjērs Perifels]]
 |  producents =
* Deimons Ross
* Rebeka Hantlija
 |   scenārijs =
* [[Ītans Koens (scenārists)|Ītans Koens]]
* Hilarija Vinstona
 |     aktieri =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Marks Merons]]
* [[Kreigs Robinsons]]
* [[Entonijs Ramoss]]
* [[Akvafina]]
* [[Ričards Aiouādi]]
* [[Zesī Beitsa]]
* [[Lilija Singa]]
* [[Aleksa Boršteina]]
 |      mūzika = [[Denjels Pembertons]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža = Džons Venzons
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|3|17|Latīņamerika|2022|3|25|Latvija|2022|4|22|ASV}}
 |      ilgums = 100 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-bad-guys-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmdaxmja0|title=''The Bad Guys'' (U)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|access-date=March 25, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|250,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Bad Guys (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8115900/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|15||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 8115900
}}
'''"Sliktie"''' ({{val|en|The Bad Guys}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV [[datoranimācija]]s kriminālā kinokomēdija ko veidojusi studija ''[[DreamWorks Animation]]'' un izplata ''[[Universal Pictures]]''. Filmas režisors ir [[Pjērs Perifels]] (pilnmetrāžas filmas režisora debija), scenāristi [[Ītans Koens (scenārists)|Ītans Koens]] un Hilarija Vinstone, balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Ārons Bleibijs|Ārona Bleibija]] bērnu grāmatu sēriju. Galvenos varoņus ierunājuši [[Sems Rokvels]], [[Marks Merons]], [[Kreigs Robinsons]], [[Entonijs Ramoss]], [[Akvafina]], [[Ričards Aiouādi]], [[Zesī Beitsa]], [[Lilija Singa]] un [[Aleksa Boršteina]]. Filmā stāstīts par antropomorfu dzīvnieku noziedzīgu grupējumu, kas pēc notveršanas mēģina izlikties par paraugpilsoņiem.

sentences: '''Laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val|en|timestamp}})<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref> ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. [[Pasts|Pastā]], kur uzspiež tikai datumu, to sauc par '''kalendāra zīmogu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/193574-pasta-likums#p-465973|title=Pasta likums, 41. pants.}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Falling''
| operators =
| attēls = Falling (2020) film poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vigo Mortensens]]
| producents =
| scenārijs = Vigo Mortensens
| aktieri = * [[Lānss Henriksens]]
* Vigo Mortensens
* [[Terijs Čens]]
* [[Sverirs Gudnasons]]
* [[Hanna Grosa]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Falling''
| studija = * ''Scythia Films''
* ''Zephyr Films''
* ''Perceval Pictures''
* ''Ingenious Media''
* ''Lip Sync Productions''
* ''HanWay Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Modern Films''
* ''Mongrel Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|31|[[Sandensas kinofestivāls]]|2020|12|4|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|980,690}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9143112/|title=Falling (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Falling''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galvenās lomas atveidotājiem ir [[Vigo Mortensens]], kuram šī ir debija kā režisoram. Filmā citas lomas atveido [[Lānss Henriksens]], [[Terijs Čens]], [[Sverirs Gudnasons]], [[Hanna Grosa]] un [[Lora Linnija]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Marina Trandenkova
 |      vārds_orig = ''Марина Транденкова''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|1|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=170}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 11,06 s (1996)<ref name="sa" />
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 22,44 s (1997)<ref name="sa" />
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Team|{{EUN}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1992|teksts=Barselona 1992}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Country|{{RUS}}}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[1994. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1994]]|4×100 m stafete}}
}}
'''Marina Trandenkova''' ({{val|ru|Марина Евгеньевна Транденкова}}; dzimusi '''Krivošeina''' (''Кривошеина'') {{dat|1967|1|7}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijusī padomju un krievu [[vieglatlēte]], startējusi [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Binārās opcijas'''{{fact}} ir [[iespēju līgums]], kuram investēšanas brīdī jau ir zināms un noteikts peļņas vai zaudējumu apjoms. Darījuma laikā netiek veikta nekāda aktīvu iegāde, bet tiek veikta aktīva cenas svārstību paredzēšana ar mērķi gūt no tā peļņu. Tirdzniecības rezultātā treiderim{{fact}} ir iespēja gūt peļņu no veiktā darījuma ļoti īsā laika posmā (30, 60 sekunžu, 5, 15 minūšu, 1 stundas, 1 dienas laikā utt. – tas ir atkarīgs no tā, kādu tirdzniecības laiku treideris izvēlas).
Taču no otras puses, ja darījums ir bijis neveiksmīgs, tiek zaudēts ieguldījums pilnībā vai daļēji (Tas ir atkarīgs no brokera nosacījumiem. Daļa brokeru piedāvā atgriezt daļu no darījuma summas, ja tas ir izrādijies neveiksmīgs).<ref name="Ipedia">[http://www.investopedia.com/terms/b/binary-option.asp Binary Option Definition] Investopedia. Retrieved 2013-06-30.</ref>

sentences:
.]]
'''Lēkts''' [[astronomija|astronomijā]] ir brīdis, kad [[debess]] spīdeklis parādās uz [[matemātiskais horizonts|matemātiskā horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] lēkts ir diska augšējās malas parādīšanās uz matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Gadsimta likme
|    oriģinālnos = ''The Big Short''
|         attēls = The Big Short teaser poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = drāma
|       režisors = [[Ādams Makejs]]
|     producents =
* [[Dede Gardner|Dede Gārdners]]
* [[Jeremy Kleiner|Džeremijs Kleiners]]
* [[Arnons Milčans]]
* [[Breds Pits]]
|      scenārijs =
* Ādams Makejs
* [[Charles Randolph|Čārlzs Rendolfs]]
|        aktieri =
* [[Kristians Beils]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Raiens Goslings]]
* Breds Pits
|         mūzika = [[Nicholas Britell|Nikolass Britels]]
|      operators = [[Barry Ackroyd|Barijs Ekroids]]
|        montāža = [[Hank Corwin|Henks Korvins]]
|        studija =
* ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
|    izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2015|11|12|[[Amerikas Kinoinstitūts|''AFI Fest'']]|2015|12|11|ASV}}
|         ilgums = 130 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-short-film | title=''THE BIG SHORT'' (15) | work=Britu filmu klasifikācijas padome | date=November 9, 2015 | accessdate=November 9, 2015}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name=budget>{{Tīmekļa atsauce|last1=Thompson|first1=Anne|title=AFI FEST REVIEW: 'The Big Short' Is Smart Expose of Financial Meltdown|url=http://blogs.indiewire.com/thompsononhollywood/afi-fest-closer-the-big-short-is-smart-expose-of-financial-meltdown-video-20151113|website=Thompson on Hollywood|publisher=Indiewire|accessdate=18 November 2015|archive-date={{dat|2015|12|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151201220553/http://blogs.indiewire.com/thompsononhollywood/afi-fest-closer-the-big-short-is-smart-expose-of-financial-meltdown-video-20151113}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|133,4 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Gadsimta likme"''' ({{val|en|The Big Short}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiskā [[komēdijdrāma]]s filma. Filmas režisors un scenārija līdzautors ir [[Ādams Makejs]].<!--<ref name="McKay" /> --> Filma balstīta uz 2010. gadā izdoto [[Michael Lewis|Maikla Luisa]] tāda paša nosaukuma grāmatu par [[2007.—2010. gada globālā finanšu krīze|2007.—2010. gada globālo finanšu krīzi]].<!--<ref name="McKay" /> --> Galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Stīvs Karels]], [[Raiens Goslings]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|11||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title = Paramount pushes 'The Big Short' into awards season|url = http://www.cnsnews.com/news/article/paramount-pushes-big-short-awards-season|website = CNS News|accessdate = 2015-12-26|archiveurl = https://web.archive.org/web/20160126033951/http://www.cnsnews.com/news/article/paramount-pushes-big-short-awards-season|archivedate = 2016-01-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title = The Big Short {{!}} Trailer & Movie Site {{!}} December 2015|url = http://www.thebigshortmovie.com/|website = The Big Short|accessdate = 2015-12-26|archiveurl = https://web.archive.org/web/20151230183944/http://www.thebigshortmovie.com/|archivedate = 2015-12-30}}</ref>

sentences: '''Dinamiskais spiediens''' ir kustīga šķidruma spiediena palielināšanās, salīdzinot ar tā statisko vērtību kustības dēļ.<ref name=LJC3.5>Clancy, L.J., ''Aerodynamics'', Section 3.5</ref>

sentences: '''Literatūras kritika''' jeb '''literatūrkritika''' ir praktiska humanitāra disciplīna, kas pēta, analizē, interpretē, arī vērtē [[literatūra|literatūru]], īpaši pievēršoties aktuālajai literatūrai un aktuālajiem literatūras procesiem. Var sacīt, ka literatūras kritika pēta literatūru sinhronā aspektā, diahrono aspektu atstājot [[literatūras vēsture]]i. Latvijas tradīcijā literatūras kritika tiek uzskatīta par vienu no [[literatūrzinātne]]s apakšnozarēm. Literatūras kritika ir ļoti cieši saistīta ar [[literatūras teorija|literatūras teoriju]] ([[angļu valoda|angļvalodīgajā]] tradīcijā tās dažkārt pat netiek šķirtas).

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Skaidrīte Sirsone
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Manturova]], [[Kostromas apgabals]] {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1998
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 10
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = literatūrkritiķe
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Eratostena siets''' ir vienkāršs [[algoritms]] visu to [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] atrašanai, kas nepārsniedz kādu dotu [[naturāls skaitlis|naturālu skaitli]]. Algoritmu izdomāja sengrieķu matemātiķis [[Eratostens]].

sentences: '''Nu ar Dievu, Vidzemīte''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ishtar''
| operators =
| attēls = Ishtar poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors = [[Eleina Meja]]
| producents = [[Vorens Bītijs]]
| scenārijs = Eleina Meja
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* Vorens Bītijs
* [[Izabella Adžanī]]
* [[Čārlzs Grodins]]
* [[Džeks Vestons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ishtar''
| studija = ''Delphi V Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|5|15}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|51 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1264223745/weekend/|title=Ishtar |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ishtar''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu [[kinokomēdija]], kuras režisore un scenārija autore ir [[Eleina Meja]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Vorens Bītijs]], [[Izabella Adžanī]], [[Čārlzs Grodins]] un [[Džeks Vestons]].

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meklējot Nekurzemi
| attēls                   = Findingneverlandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Finding Neverland''
| žanrs                    = fantāzija, drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Nellija Belflauera]]
| scenārija autors         = [[Deivids Magī]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūlija Kristija]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Rada Mičela]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kaczmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2004|10|29|Apvienotā Karaliste|2004|11|12|ASV|2005|3|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/finding-neverland-2004-0|title=Finding Neverland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=findingneverland.htm|title=Finding Neverland (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|116,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Meklējot Nekurzemi''' ({{val|en|Finding Neverland}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūlija Kristija]], [[Dastins Hofmans]] un [[Rada Mičela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences: '''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,
 psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C33H66O2
|              molmasa = 494,51
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
{{iw+}}
'''Līknes modelēšana''' ir [[3D modelēšana]]s metode, kas balstās uz [[līkne|līknēm]], lai ģenerētu virsmas [[ģeometrija|ģeometriju]], līknes, kuras tiek ietekmētas, izmantojot masas kontroles punktus. Līkņu modelēšana var būt parametriska (balstās uz ģeometriskiem un funkciju parametriem) vai brīvas formas (skatīt [[Brīvformu virsmas modelēšana]] ), un tā var balstīties uz [[NURBS]], lai aprakstītu virsmas formas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Curve modelling|url=https://3dprintingforbeginners.me/glossary/curve-modelling/|website=http://3dprintingforbeginners.me/glossary/curve-modelling/|accessdate={{dat|2018|5|19||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170329045738/http://3dprintingforbeginners.com/glossary/curve-modelling/|archivedate={{dat|2017|03|29||bez}}}}</ref>

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name            = Galva
| Latin           =
| Image           = Portrait of a Meerkat.jpg
| Caption         = [[Surikats|Surikata]] galva
}}

sentences: '''Bušido''' ({{val|ja|武士道}} — 'karavīra ceļš') ir [[samurajs|samuraju]] uzvedības un goda kodekss. Bušido kodekss pieprasīja no kareivja bezierunu pakļaušanos un kara mākslas atzīšanu par vienīgo vīrieša cienīgo nodarbi.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Last.fm
| logo_attēls          =
| veids                = Tiešsaistes mūzikas datubāze, mūzikas straumāšanas vietne, sociālais tīkls un interneta radio
| īpašnieks            = CBS Interactive
| darbību_uzsāka       = 2002. gadā
| valodas              = Daudzvalodu (12 valodas)
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| mājas_lapa           = {{url|http://www.lastfm.com}}
|lapas_attēls=}}
'''Last.fm''' ir [[Mūzika|mūzikas]] interneta [[Interneta vietne|vietne]], kas dibināta Lielbritānijā [[2002. gads|2002]]. gadā. [[2009. gads|2009]]. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju.<ref>Jones, R. (29.03.2009.) [http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement Last.fm Radio Announcement] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120217155915/http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement |date={{dat|2012|02|17||bez}} }}, Last.fm blog, skatīts: 27.11.2013. (angliski)</ref> [[2007. gads|2007]]. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] iegādājās kompānija [[CBS Interactive]].<ref>  Havenstein, H. (30.05.2007) [http://www.computerworld.com/s/article/9021918/CBS_ups_social_networking_ante_with_Last.fm_acquisition CBS ups social networking ante with Last.fm acquisition], Computerworld, skatīts:27.11.2013. (angliski) </ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jurijs Andropovs
| vārds_orģ           = ''Юрий Андропов''
| attēls              = RIAN archive 101740 Yury Andropov, Chairman of KGB.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andropovs kā [[VDK]] priekšsēdētājs (1974)
| amats               = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1982|11|12|N}}
| term_beigas         = {{dat|1984|02|09|N}}
| priekštecis         = [[Leonīds Brežņevs]]
| pēctecis            = [[Konstantīns Čerņenko]]
| dzim_dati           = {{dat|1914|06|12}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas Impērija|Stavropole|td=Krievija}}
| mir_dati            = {{mdv|1984|02|9|1914|06|12}}
| mir_vieta           = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība             = [[krievs]]
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             = Ņina (Jengaličeva), Tatjana (Ļebedeva)
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts            = Yuri Andropov Signature.svg
| piezīmes            =
}}
'''Jurijs Andropovs''' ({{val|ru|Юрий Владимирович Андропов}}; dzimis {{dat|1914|06|15}}, miris {{dat|1984|02|9}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[politiķis]], [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] [[PSKP CK ģenerālsekretārs|CK ģenerālsekretārs]] no {{dat|1982|11|12|Ģ}} līdz viņa nāvei 15 mēnešus vēlāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/men/life/article.php?id=78510 Noslēpumu glabātājs Jurijs Andropovs], Arvīds Kuģis, Mājas viesis, raksts pārpublicēts portālā TVNET ({{dat|2008|04|16|SK}}), informācija iegūta {{dat|2008|10|08|SK}}</ref> [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s priekšsēdētājs ([[1967]]-[[1982]]), kas [[Brežņevs|Brežņeva]] vadības laikā pakāpeniski palielināja [[VDK]] kontroli pār [[Padomju Savienība]]s iekšpolitiku un ārpolitiku.

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Persiešu valodas stundas
| operators =
| attēls = Persischstunden 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vadims Perelmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nauels Peress Biskajarts]]
* [[Larss Eidingers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Persischstunden''
| studija = * ''Hype Film''
* ''LM Media''
* ''ONE TWO Films''
* ''Belarusfilm''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|22|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2020|9|24|Vācija}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{RUS}}
* {{GER}}
* {{BLR}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Persiešu valodas stundas"''' ({{Val|de|Persischstunden}}; {{Val|ru|Уроки фарси}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Krievija]]s, [[Vācija]]s un [[Baltkrievija]]s kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Vadims Perelmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nauels Peress Biskajarts]] un [[Larss Eidingers]]. Filmu iedvesmoja vācu rakstnieka [[Volfgangs Kolhāse|Volfganga Kolhāses]] īsais stāsts ''Erfindung einer Sprache''.

sentences: {{Commonscat|Capitals in North America}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1994 Winter Olympics}}

sentences:
— lauksaimniecībā izmantojama zeme]]
'''Lauksaimniecība''' ir [[tautsaimniecība]]s nozare, kas vērsta uz [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes [[pārtika]]s produktu iegūšanu un/vai citu to izejvielu iegūšanu [[rūpniecība]]s nolūkiem, piemēram, [[aitkopība|aitkopji]] iegūst [[vilna|vilnu]], lai pēc tam no tās gatavotu [[apģērbs|apģērbu]]. Mūsdienās daudzi lauksaimnieki ir pārorientējušies arī uz [[biodegviela]]s iegūšanu no [[rapši]]em, kas arī ir lauksaimniecības nozare. Zinātni, kas pēta ar lauksaimniecību saistītos jautājumus, sauc par [[agronomija|agronomiju]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ສາທາລະນະລັດປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ
Sathalanalat Paxathipatai Paxaxon Lao
|    pilnais_valsts_nosaukums = Laosas Tautas Demokrātiskā Republika
|            valsts_nosaukums = Laos
|               karoga_attēls = Flag of Laos.svg
|            karoga_nosaukums = Laosas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Laos.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Laosas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = [[Pheng Xat Lao]]
|               kartes_attēls = Location_Laos_ASEAN.svg
|             kartes_paraksts = Laosa kartē
|               galvaspilsēta = [[Vjenčana]]
| latd=17 | latm=58 | latNS=N | longd=102 | longm=36 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[lao valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Sociālisms|Sociālistiska republika]]
Vienpartijas [[komunisms|komunistu]] valsts
|        valsts_galvas_tituls = [[Laosas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Thongluns Sisulits]] (''Thongloun Sisoulith'')
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Laosas premjerministrs|Premjerministrs]]                                  | valsts_galva2 = [[Phankham Viphavanh]]                         | valsts_galvas_tituls3 = [[Laosas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Bounthong Chitmany]]
[[Pany Yathotou]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Laosas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1949|7|19}}
|                 platība_km2 = 237 955
|               platība_rangs = 82.
|              procenti_ūdens = 2,0
|          iedzīvotāju_skaits = 6 889 826<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/laos-population/|title=Laos Population |publisher=worldometers|accessdate=22 October 2017}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2017. gads|2017]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 106.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 177.
|                     IKP_PPP = $13,792 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $2 204
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,608
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 130.
|                        Gini = 34,6
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Laosas kips]]
|                valūtas_kods = LAK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.la]]
|              tālsarunu_kods = 856
|                iso_kods_num = 418
|              iso_kods_alfa2 = LA
|              iso_kods_alfa3 = LAO
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis canadensis, armoured division.jpg
| att_nosaukums = ''[[Bothriolepis canadensis]]'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|   kategorijas = nē
| binomial =Bothriolepis <small>Eichwald 1840</small>
}}
'''Botriolepji''' (''Bothriolepis'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints, kas [[Devons|devona]] periodā bija plaši izplatīta visā pasaulē ar lielāko sugu skaitu antiarhu starpā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva [[Eihvalds]] 1840. gadā. Nosaukums Bothriolepis veidots no [[Grieķu valoda|grieķu]] vārdiem ''βόθρος'' — bedrīte un ''λεπῐ́ς'' — zvīņas, sakarā ar bedrainu ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipveida suga ir ''Bothriolepis ornata''. Ģints ir plaši sastopama [[Latvija]]s devona nogulumos.

sentences:
{{citas nozīmes|gaismas parādību|krēsla (nozīmju atdalīšana)|krēsla}}
]]
'''Krēsla''' ir [[gaisma]]s parādība [[atmosfēra|atmosfērā]]. Krēsla rodas, izkliedētai [[Saule]]s gaismai daļēji apgaismojot arī to [[Zeme]]s daļu, kas nav tieši apspīdēta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecais zēns
| attēls                   = Oldboy 2013 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Oldboy''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Rojs Lī]]
* [[Dags Deivisons]]
* [[Neitans Hehens]]
| scenārija autors         = [[Marks Protosēvičs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Raks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013|title=Oldboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323161232/http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldboy2013.htm|title=Oldboy (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecais zēns"''' ({{val|en|Oldboy}}) ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks [[Dienvidkoreja]]s 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Brolins]], [[Elizabete Olsena]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|27||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristofs Frīdrihs Neanders
|     vārds_orig = Christoph Friedrich Neander
|         attēls = Christoph Friedrich Neander.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Iecava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]](tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1802
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Florences katedrāle
| native_name           =
| image                 = Florence Duomo from Michelangelo hill.jpg
| image_size            = 300px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Florence
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 43 | latm  = 46 | lats  = 23.63 | latNS  = N
| longd = 11 | longm = 15 | longs = 21.57 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| historic_religious_affiliation =
| location              = {{vieta|Itālija|Florence}}
| consecration_year     = 1436
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
* [[Arnolfo di Kambio]]
* [[Filipo Brunelleski]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotika (arhitektūra)|gotika]], [[renesanse]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1436
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 153 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 114,5 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Florences vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1982. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/174 174]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 532 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Florences katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q191739"
}
</mapframe>
'''Florences katedrāle''' ({{val|it|Cattedrale di Santa Maria del Fiore}}) ir galvenā baznīca [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences: '''''TGV''''' ({{val|fr|Train à Grande Vitesse}} — 'liela ātruma vilciens') ir [[Francija]]s [[ātrvilciens|ātrvilcienu]] sistēma, kuru apkalpo valsts dzelzceļa operatora ''[[SNCF]]'' meitas uzņēmums ''SNCF Voyages''.

sentences: '''Ilūkstes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 33 [[iela]]s [[Ilūkste|Ilūkstē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/#result-varis|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ilūkste, Augšdaugavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Iruāza jūra
|attēls=Iroise_sea_map-fr.svg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 48 |latm = 13 |lats =  |latNS = N
 |longd = 4 |longm = 48 |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība= 3550
|garums=60
|platums=35
|Max_dziļums=
|valstis={{FRA}}
|pilsētas=[[Bresta (Francija)|Bresta]]
}}
'''Iruāza jūra''' ({{val|fr|mer d'Iroise}}, {{val|br|Hirwazh}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Bretaņas pussala]]s rietumu galā, bieži tiek uzskatīta par daļu no [[Ķeltu jūra]]s. Izvietojusies starp [[Uesāna]]s salu ziemeļos un [[Sēna (sala)|Sēnas]] salu dienvidos; ziemeļaustrumos piekļaujas [[Lamanšs|Lamanšam]], rietumos — [[Ķeltu jūra]]i. Krasta līnija stipri izrobota, austrumu daļā divi gari līči — [[Brestas līcis]] un [[Duarnēnesa līcis]]. Ziemeļdaļā [[Molēnas arhipelāgs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OAO Gazprom transgaz Belarus'''
| native_name      = ''ОАО Газпром трансгаз Беларусь''
| logo             =
| caption          =
| type             = Atklāta akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1960. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes piegāde, transportēšana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Gazprom]]'', {{RUS}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.btg.by btg.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''OAO Gazprom transgaz Belarus'''''' ({{val|ru|ОАО Газпром трансгаз Беларусь}}) ir [[Baltkrievija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī veic gāzes tranzītu uz citām valstīm. Uzņēmums pilnībā pieder [[Krievija]]s gāzes ieguves uzņēmumam ''[[Gazprom]]''. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
[[Kategorija:Mežaparks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mežaparks]]

sentences: '''25. decembris''' ir gada 359. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (360. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 6 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Karl_L).jpg
| att_nosaukums =[[Parastais zalktis]] (''Natrix natrix'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| virsdzimta = Colubroidea
| virsdzimta_lv = Zalkšu virsdzimta
| binomial = Colubroidea <small>([[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], 1811)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Zalkšu virsdzimta''' (''Colubroidea'') ir [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas [[augstākās čūskas|augstāko čūsku]] dzimtas, izņemot [[Kārpaino zalkšu dzimta|kārpaino zalkšu dzimtu]] (''Acrochordidae''). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni.<ref name=rob>Robert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. [https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150420090604/https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false |date={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, [[terciārs|terciāra]] perioda sākumā.<ref name=rob/>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |           platums =
 |             vārds = Moljērs
 |        vārds_orig = ''Molière''
 |            attēls = Pierre Mignard - Portrait de Jean-Baptiste Poquelin dit Molière (1622-1673) - Google Art Project (cropped).jpg
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums = Moljērs
 |           dz_gads = 1622
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 15
 |          dz_vieta = {{ubl|{{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]|(tagad {{FRA}})}}
 |            m_gads = 1673
 |         m_mēnesis = 2
 |           m_diena = 17
 |           m_vieta = {{ubl|{{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]|(tagad {{FRA}})}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Francijas Karaliste]]
 |           tautība =
 |           dzimums = V
 |            vecāki = Žans Poklēns
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Armanda Bežāra
 |             bērni = Esprita-Madlēna Poklēna
 |          paraksts = Firma de Moliere.svg
 |        pseidonīms = Moljērs
 |      nodarbošanās = dramaturgs, teātra aktieris, teātra režisors, dzejnieks
 |rakstīšanas valoda = [[franču valoda]]
 |           periods = [[17. gadsimts]]
 |             žanri = [[komēdija]], [[farss]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[klasicisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|[[Tartifs]] (''Tartuffe, ou l'Imposteur'', 1664)|[[Skopulis]] (''L'Avare'', 1668)}}
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas = jā
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername          = Roberts Enke
| image               =
| fullname            =
| dateofbirth         = {{dat|1977|08|24}}
| cityofbirth         = [[Jēna]]
| countryofbirth      = {{GDR}}
| dateofdeath         = {{miršanas datums un vecums|2009|11|10|1977|08|24}}
| cityofdeath         = ''Neustadt am Rübenberge''
| countryofdeath      = {{flag|Vācija}}
| height              = 186<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hannover96.com/CDA/profis0/portraits0/versteck-fuer-portraits/robert-enke0.html|title= Robert Enke|accessdate= {{dat|2010|7|2}}|author= |date= |publisher= hannover96.de|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081026072136/http://www.hannover96.com/CDA/profis0/portraits0/versteck-fuer-portraits/robert-enke0.html|archivedate= {{dat|2008|10|26||bez}}}} {{en ikona}}</ref>
| position = [[Vārtsargs (futbols)|Vārtsargs]]
| youthyears1 = 1985 |youthclubs1 = {{flaga|Vācija}} BSG Jenapharm
| youthyears2 = 1986—1995 |youthclubs2 = {{flaga|Vācija}} [[FC Carl Zeiss Jena|Carl Zeiss Jena]]
| years1 = 1995—1996 |clubs1 = {{flaga|Vācija}} [[FC Carl Zeiss Jena|Carl Zeiss Jena]] |caps1 = 4 |goals1 = 0
| years2 = 1996—1999 |clubs2 = {{flaga|Vācija}} [[Menhengladbahas "Borussia"|Borussia Mönchengladbach]] |caps2 = 32 |goals2 = 0
| years3 = 1999—2002 |clubs3 = {{flaga|Turcija}} [[Lisabonas "Benfica"|Benfica]] |caps3 = 77 |goals3 = 0
| years4 = 2002—2003 |clubs4 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona|Barcelona]] |caps4 = 1 |goals4 = 0
| years5 = 2003 |clubs5 = {{flaga|Turcija}} {{Īre}} [[Stambulas "Fenerbahçe"|Fenerbahçe]] |caps5 = 1 |goals5 = 0
| years6 = 2004 |clubs6 = {{flaga|Spānija}} {{Īre}} [[CD Tenerife|Tenerife]] |caps6 = 9 |goals6 = 0
| years7 = 2004—2009 |clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[Hannover 96]] |caps7 = 164 |goals7 = 0
| totalcaps = 288 |totalgoals = 0
| nationalyears1 = 1997—1999 |nationalteam1 = {{flaga|Vācija}} Vācija U21 |nationalcaps1 = 15 |nationalgoals1 = 0
| nationalyears2 = 2007—2009 |nationalteam2 = {{fb|GER}} |nationalcaps2 = 8 |nationalgoals2 = 0
}}
'''Roberts Enke''' ({{Val|de|Robert Enke}}; dzimis {{dat|1977|08|24}} [[Jēna|Jēnā]], [[Austrumvācija|Austrumvācijā]], miris {{dat|2009|11|10}} ''Neustadt am Rübenberge'', [[Vācija|Vācijā]]) bija vācu [[futbolists]], spēlēja [[Vārtsargs (futbols)|vārtsarga]] pozīcijā.

sentences: MeŠī ir [[Latvija|latviešu]] grupas '''"[[Prāta Vētra]]" diskogrāfija'''. [[Prāta Vētra]] kopumā ir izdevusi 11 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 11 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2000. gads|2000]]. gadā tika izdota izlase [[latviešu valoda|latviešu valodā]] "[[Izlase '89-'99]]" un [[2004]]. gadā tika pārizdots albums "[[Veronika (albums)|Veronika]]". Prāta Vētra ir izdevusi arī 11 singlus. Ir izdoti arī seši DVD.

sentences: {{Commons cat|Linguists by country|Valodnieki pēc valsts}}

sentences:
'''Ceļa pinums''' ir divu viena sliežu platuma ceļu salikums uz vienas [[Gulsnis|zemsliežu pamatnes]]. Parastā ceļa pinuma sastāvā ir smails [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] (var būt līklīnijas) vietā, kur viens sliežu pavediens krusto otru, kā arī [[Sliede#Pretsliede|pretsliedes]]. Asmens ceļa pinumam var nebūt krusteņa un attiecīgi šim krustenim paredzētās pretsliedes, kad to izmanto negabarīta vietas apbraukšanai neizbraucot ārpus sliežu platuma, piemēram platformas remonta laikā vai negabarīta vilcienu palaišanai garām negabarīta platformai. Asmens ceļa pinumā ir [[pārmija]] (skatīt galeriju zemāk), bet parastā nav. Ceļa pinums ''Lp'' sastāv no iecirkņiem: ''LK –  LV – LK''. Krusteņa iecirknis ''LK'' ietver krusteņa un aizkrusteņa, kā arī pārvedlīknes daļu. ''LV'' vidusiecirknis sastāv no parastiem četru sliežu posmiem. Ceļa pinumu var ekspluatēt remontdarbu laikā, kad nepieciešams apbraukt remontējamo iecirkni, vai - lai izbrauktu šaurās vietās, piemēram - zem [[Ceļa pārvads|pārvadiem]], kuras pārbūvēt īsā termiņā nav iespējams. Dzelzceļa transportā jautājums var aktualizēties garos divceļu posmos, kad vilcienu palaišana pēc vienceļa shēmas ilgākā laika posmā nenodrošina nepieciešamo posma [[Caurlaides spēja|caurlaides]] un [[Caurvedes spēja|caurvedes]] spēju. Parasti, kad pagaidu [[SCB|signalizācija]] ir nepilnīga un to neekspluatē uz pastāvīgiem pamatiem, pinumu norobežo signālisti ar apstāšanās signāliem un vilcienu palaišana notiek ar pavadoņa uzņemšanu pirms pinuma un tālāk pēc viņa norādījumiem ar samazinātu ātrumu (mašīnistu speciāli brīdinot). [[Vilcienu kustības organizācija|Kustības organizācijas]] uzlabošanai var izmantot savstarpēji saslēgtus [[Luksofors|luksoforus]], ar kuriem norobežo ceļa pinumu.

Ceļu salikumus, kuros savietoti dažāda platuma sliežu ceļi, sauc par [[Ceļa savietojums|savietojumiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Darbs bez autora
| attēls = Never Look Away (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Werk ohne Autor''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Florians Henkels fon Donersmarks]]
| producents = * [[Jans Mojito]]
* [[Kvirins Bergs]]
* [[Makss Viedemans]]
* Florians Henkels fon Donersmarks
| scenārija autors = Florians Henkels fon Donersmarks
| galvenajās lomās = * [[Toms Šillings]]
* [[Sebastians Kohs]]
* [[Paula Bīra]]
| mūzika = [[Makss Rihters]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2018|10|3|Vācija|}}
| ilgums = 189 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018|title=Never Look Away|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162044/https://www.bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018}}</ref>
| valsts = {{GER}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverlookaway.htm|title=Never Look Away|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Darbs bez autora'''' jeb '''"Nekad nenovērsies"''' ({{val|de|Werk ohne Autor}}) ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Florians Henkels fon Donersmarks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Šillings]], [[Sebastians Kohs]] un [[Paula Bīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Automašīna''' jeb '''automobilis''' ({{val|gr|αὐτο}} ''(auto)'' — 'pats' un {{val|la|mobilis}} — 'kustīgs') ir ar riteņiem aprīkots bezsliežu [[transportlīdzeklis]], ko uz priekšu dzen tajā iemontēts [[dzinējs]]. Paredzēts, lai pārvietotos pa [[Sauszeme|sauszemi]]. Izšķir vairākus automašīnu veidus, kā [[vieglā automašīna|vieglie auto]], [[autobuss|autobusi]], [[mikroautobuss|mikroautobusi]], [[Kravas automašīna|kravas auto]]. Automašīnās ir sēdeklis vadītājam, kā arī var būt sēdeklis vienam vai vairākiem pasažieriem. Ir dažādu marku automašīnas.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Memfisas zooloģiskais dārzs
|logo          =
|image         = MemphisZooentrance.JPG
|image_width   = 250px
|image_caption = Memfisas zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1906. gada aprīlis
|location      = [[Memfisa (ASV)|Memfisa]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|area          = 31 ha
|coordinates   = {{Coord|35.1500|-89.9943|type:landmark_region:US|display=inline,title}}
|num_animals   = 3500
|num_species   = 500
|members       = [[ZAA]]<ref>https://www.aza.org/current-accreditation-list</ref>
|exhibits      = 3 zonās sadalītas 19 ekspozīcijas
|website       = {{URL|https://www.memphiszoo.org/}}
}}
'''Memfisas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Memphis Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ir mājvieta vairāk nekā 3500 dzīvniekiem, kas pārstāv vairāk nekā 500 dažādas sugas. Zooloģiskais dārzs, kas izveidots 1906. gada aprīlī, ir bijis Overtonas parka galvenais nomnieks vairāk nekā 100 gadus. Zeme, kas pašlaik ir paredzēta Memfisas zoodārzam, tika noteikta 1888. gadā Overtona parka ģenerālplānā, un tā pieder Memfisas pilsētai. Zooloģiskais dārzs atrodas uz 76 akriem (31 ha), no kuriem aptuveni 55 akri (22 ha) ir attīstīti.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Zinātņu Akadēmijas grēda
|attēls                 = USSR-Tajikistan-Peak Communism.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Alpīnistu nometne pie [[Ismoila Somonī smaile]]s Zinātņu Akadēmijas grēdā
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =55 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =01 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 110
|platums                = 40
|platība                =
|kalns                  = [[Ismoila Somonī smaile]]
|augstums               = 7495
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Zinātņu Akadēmijas grēda''' ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|789}}</ref> Izvietojusies Pamira rietumdaļā, stiepjas ap 110 km meridionālā virzienā. Grēdas korē alpīnās reljefa formas; 24 virsotnēm augstums virs 6000 m, tajā skaitā divi «septiņtūkstošnieki»: grēdas un Tadžikistānas augstākā virsotne [[Ismoila Somonī smaile]] ({{nobr|7495 m}} v.j.l.) un [[Koržeņevskas smaile]] ({{nobr|7105 m}} v.j.l.).

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Biders
|          vārds_orig = ''Friedrich Bidder''
|              attēls = Friedrich Bidder.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1810
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 9
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Trapenes pagasts|td=Latvija}}
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 22
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[fizioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = Aleksandrs Šmits
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Kārlis Heinrihs fon Biders''' ({{val|de|Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder}}; 1810-1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] fiziologs, [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1842), rektors (1858-1865). Pētīja veģetatīvo nervu sistēmu, dzīvo organismu vielmaiņu un siltuma regulāciju.<ref>[[Jānis Stradiņš]]. Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2012. - 456 lpp. </ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Edžertons''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Heinrihs Kants
|     vārds_orig = Johann Heinrich Kant
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], (tagad [[Kaļiņingrada]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecsaule]], [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|   dzīves_vieta = [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Imanuels Kants]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{infokaste+}}
'''Johans Heinrihs Kants''' ({{val-de|Johann Heinrich Kant}}; dzimis {{Dat|1735|11|28}}, miris {{Dat|1800|02|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] skolotājs un luterāņu mācītājs. [[Kēnigsberga]]s filozofa [[Imanuels Kants|Imanuela Kanta]] jaunākais brālis.

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences: '''Poliandrija''' ({{val|grc|πολυανδρία}} ''(polyandria)'', no ''πολύ- (poly-)'' — 'daudz' un ''ἀνήρ (anēr)'' — 'vīrs') jeb '''daudzvīrība''' ir [[poligāmija]]s forma, kurā sieviete ir vienlaikus precēta ar diviem vai vairāk vīriem. [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] poliandrija bija sastopama pie [[aleuti]]em un [[eskimosi]]em, bet mūsdienās ir sastopama dažās [[Indija]]s daļās, [[Himalaji|Himalajos]] ([[Tibeta|Tibetā]], [[Kašmira|Kašmirā]], [[Sikima|Sikimā]] un [[Butāna|Butānā]]), atsevišķos reģionos [[Mongolija|Mongolijā]], [[Ķīna|Ķīņā]] un dažos Subsahāras rajonos [[Āfrika|Āfrikā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus rotundifolia|suga_lv=Apaļlapu ozols|binomial=Quercus rotundifolia|attēls=Quercus rotundifolia acorns Croatia.jpg|attēls2=Quercus rotundifolia - 2007.jpg}}
'''Apaļlapu ozols''' ({{val-la|Quercus rotundifolia}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skvalēna struktūrformula

Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C30H50
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100 °C
|viršanas temperatūra=285 °C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

sentences:
<pre><nowiki>
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks =
| kos_iesaukums =
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
kur:
 kos_veids = te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts
 d_pakāpe =  dienesta pakāpe
 kos_koplaiks = kopējais laiks, pavadīts kosmosā
 kos_kuģi = ar kādiem kugiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot)

sentences: '''P/E koeficients''' ({{val|en|Price Earnings Ratio}}) ir [[Akcija (vērtspapīrs)|akciju]] tirgos, [[Finanses|finanšu]] analīzē un [[Investīcija|investīciju]] banku nozarēs plaši izmantots rādītājs. Tiek aprēķināts kā attiecība starp uzņēmuma akcijas cenu un [[Peļņa|peļņu]] pēc [[Nodoklis|nodokļiem]] uz vienu akciju.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Swedbankas Terminu vārdnīca |url=https://www.swedbank.lv/private/investor/smartInvestor/glossary?language=LAT |accessdate={{dat|2019|2|28||bez}}}}</ref> P/E koeficients investoriem ļauj labāk izprast [[Uzņēmums|uzņēmuma]] vērtību. Tas parāda cenu, kādu investori ir gatavi maksāt par uzņēmuma ienākumu vienību (vai arī nākotnes peļņu). Publiskiem uzņēmumiem P/E koeficients tiek obligāti uzrādīts [[Birža|biržā]], kur uzņēmums tiek kotēts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|Zaķi (nozīmju atdalīšana)|Zaķi}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lièvre en été.jpg
| att_nosaukums = [[Pelēkais zaķis]] (''Lepus europaeus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|      binomial = Lepus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Jūrikas šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Eureka Sound.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Nansena šaurums]]
| savieno1     = [[Norvīdžena līcis]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Aksela Heiberga sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=79| plat_m= 10| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=84| gar_m= 50| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 290
| platums      = 9—48
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Stūra]]
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Ūsimā
| official_name = ''Uusimaa''<br />''Nyland''
| image_skyline =
| imagesize = 250px
| image_caption =
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag = Flag of Uusimaa.svg
| image_shield = Uusimaa.vaakuna.svg
| shield_size = 75px
| image_map = Uusimaa sijainti Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 9568
| population_total = 1723000
| population_as_of = 2022
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = | latm = | lats =| latNS =
| longd = | longm = | longs =| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Helsinki]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 26 pašvaldības
| website = {{url|http://www.uudenmaanliitto.fi/}}
}}

sentences:
'''Vasks''' var būt:
* [[vaski]] — plastiskas, viegli veidojamas ķīmiskās vielas,
* [[bišu vasks]] — taukiem līdzīga viela, ko izdala bites,
* [[Andrejs Vasks]] — latviešu vēsturnieks,
* [[Pēteris Vasks]] — latviešu komponists,
* [[16513 Vasks]] — asteroīds.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Türkmenistan''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Turkmenistāna
|            valsts_nosaukums = Turkmenistan
|               karoga_attēls = Flag of Turkmenistan.svg
|            karoga_nosaukums = Karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Turkmenistan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Turkmenistānas valsts himna]]
|               kartes_attēls = Turkmenistan on the globe (Eurasia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ašgabata]]
|latd=37 |latm=58 |latNS=N |longd=58 |longm=20 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Turkmēņu valoda|Turkmēņu]], pašpārvalžu: [[Krievu valoda|krievu]], [[Uzbeku valoda|uzbeku]], [[Dari|dari]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = parlamentāra republika
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Serdars Berdimuhamedovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|10|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Pabeigta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|12|08}}
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 488 100
|               platība_rangs = 52
|              procenti_ūdens = 4,9
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 5 662 544
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 117
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 10,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 221
|                     IKP_PPP = USD 103,987 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2008/02/weodata/weorept.aspx?sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=925&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=59&pr.y=9 |title=Turkmenistāna|publisher=Starptautiskais Valūtas Fonds|accessdate=2008-10-09}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 18 771<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,688
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 109
|                        Gini = 40,8
|                   Gini_gads = 1998
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Turkmenistānas manats]]
|                valūtas_kods = TMM
|                  laika_zona = [[Turkmenistānas laiks|TMT]]
|                  utc_offset = +5
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +5
|                      domēns = [[.tm]]
|              tālsarunu_kods = 993
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Turkmenistāna''' ({{val|tk|Türkmenistan}}) ir valsts [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Tās nosaukums ir aizgūts no persiešu valodas un nozīmē "[[turkmēņi|turkmēņu]] zeme". Līdz [[1991]]. gadam tā bija [[Padomju Savienība]]s [[Turkmēnijas PSR]]. Tā robežojas ar [[Afganistāna|Afganistānu]] dienvidaustrumos, [[Irāna|Irānu]] dienvidrietumos, [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] ziemeļaustrumos, [[Kazahstāna|Kazahstānu]] ziemeļrietumos un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] rietumos. 85% valsts iedzīvotāju ir turkmēņi, 87% iedzīvotāju ticība ir [[islāms]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dekstrometorfāna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 125-71-3
|      ķīmiskā formula = C18H25NO
|              molmasa = 271,4
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 111 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences: '''Ciparsignālu procesors''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''digital signal processor'') ir [[specializācija|specializēts]] [[mikroprocesors]], kas izstrādāts ciparsignālu apstrādei reālā laikā. Šos plaši lieto arī analogo (digitalizētu) signālu apstrādei datu pārraides sistēmās. Ciparsignālu procesoriem parasti lieto vienkāršākas un īsākas programmas nekā vispārējas nozīmes procesoriem. Šiem procesoriem bieži vien lieto ļoti ātru atmiņu (kas šī iemesla dēļ ir dārga (un tāpēc mazietilpīga)).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Greipfrūts
|          platums = 235px
|           attēls = Grapefruits - whole-halved-segments.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × paradisi
|          suga_lv = Greipfrūts
|           suga_r = Greipfrūts
|         binomial = Citrus × paradisi
|         izcelsme =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Viesturs Šulcs
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rankas pagasta Rēveļos
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Arvīds un Mirdza Šubes
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[Vaskulārie augi|vaskulāro augu]] [[sistemātika]], [[taksonomija]], [[terminoloģija]],
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Meža fakultāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|LPSR ZA Bioloģijas institūta]] [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorija]]
| akad_amats = asociētais [[profesors]]
| alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]], [[Ella Muižarāja]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Pointbarova
| oriģinālnosaukums    = ''Point Barrow''
| attēls               = Point Barrow IPY.jpg
| paraksts             =
| karte                = Aļaska#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{USA}}
| latd=71| latm=17| lats=42| latNS=N
| longd=156| longm=49| longs= 45| longEW=W
| novietojums          = [[Barova rags]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1881
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1883
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 10
| pers_ziema           = 10
| augstums             = 5,18<ref>[https://www.pmel.noaa.gov/arctic-zone/ipy-1/Metadata-1.htm Meteorological Data from the First International Polar Year (1881-1884)]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Pointbarova''' ({{val|en|Point Barrow}}) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]], izveidota [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]] programmas ietvaros.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Izvietota [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] krastā {{nobr|15 km}} uz dienvidrietumiem no [[Barova rags|Barova raga]] [[Aļaska|Aļaskā]].<ref>[https://siarchives.si.edu/collections/auth_exp_fbr_eace0061 Smithsonian Institution Archives. International Polar Expedition to Point Barrow, Alaska (1881-1883)]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences: {{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

sentences:
{{cita nozīme|filozofisku uzskatu|arhitektūras stilu|racionālisms (arhitektūra)}}
'''Racionālisms''' [[filozofija|filozofiskā]] izpratnē ir uzskats, ka zināšanu un spriedumu pamatā par apkārtējo pasauli un tajā notiekošajiem procesiem ir cēloņsakarības. Citiem vārdiem, katrai vērojamai parādībai, notikumam vai procesam ir konkrēts cēlonis vai cēloņu kopums (secība).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Eremoneura''
| attēls =Syrphid.jpg
| att_nosaukums =[[Ziedmušas|Ziedmuša]] (''Syrphidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial =
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Empidoidea|Dejotājmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Cyclorrhapha}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".

== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Amels Tuka
 |      vārds_orig = ''Amel Tuka''
 |          attēls = 083 800m series tuka (32505894374) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Amels Tuka 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Bosnijas un Hercegovinas SR|Kakaņa|2s=Bosnija un Hercegovina|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BIH}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=187}}
 |           svars = {{mērv|kg=77}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[800 metri|800 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''AK Zenica''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]| 800 m}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]| 800 m}}
{{MedalCompetition|U-23 Eiropas čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada U-23 Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Tampere 2013]]| 800 m}}
}}
'''Amels Tuka''' ({{val|bs|Amel Tuka}}; dzimis {{dat|1991|1|9}}) ir [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] [[vieglatlēts]], vidējo distanču skrējējs, divu [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātu]] medaļnieks [[800 metri|800 m]] skrējienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.european-athletics.org/athletes/group=t/athlete=150262-tuka-amel/index.html |title=AMEL TUKA |accessdate=2019-04-02 |work= |publisher=european-athletics.org |date= |language=en }}</ref> Viņš ir vienīgais Bosnijas sportists, kas ieguvis medaļas lielākajās starptautiskajās vieglatlētikas sacensībās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Frīdrihs Bornhaupts
|          vārds_orig = Carl Friedrich Bornhaupt
|              attēls = Carl Friedrich von Bornhaupt (1802 - 1889).jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1802
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Rīga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1889
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[arheoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Bornhaupts''' (''Carl Friedrich Bornhaupt'', dzimis {{dat|1802|6|5}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1889|4|5}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, arheologs un numismāts.

sentences: '''Fosforescence''' ir viens no [[fotoluminiscence]]s veidiem, līdzīgs [[fluorescence]]i. Kad fosforescents materiāls tiek apspīdināts ar [[gaisma|gaismu]], tas sāk spīdēt, jo  absorbējot īsākus gaismas viļņus, tas emitē garākus viļņa garumus. Atšķirībā no fluorescences, fosforescentais materiāls emitē starojumu kādu laiku pēc starojuma avota noņemšanas. Fluorescējošie materiāli pārtrauc izstarot gaismu nanosekunžu laikā (sekundes miljardā daļa) pēc starojuma avota noņemšanas, bet fosforescējošie materiāli var turpināt spīdēt no dažām mikrosekundēm līdz daudzām stundām pēc starojuma avota noņemšanas. Pazīstamā baltā [[fosfors|fosfora]] spīdēšana tumsā nav fosforescence, bet gan [[hemiluminiscence]], kas pavada fosfora oksidēšanos gaisā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Odera
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Odra
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Odra
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Odera
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Oder
| valsts2           = Vācija
| citnosaukums2     = Vodra
| citvaloda2        = wen
| citvaloriģin2     = Wodra
| valsts3           = Čehija
| citnosaukums3     = Odra
| citvaloda3        = cs
| citvaloriģin3     = Odra
| attēls            = River Oder.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Odra pie Frankfurtes pie Oderas
| karte             = Dorzecze Odry mapa.png
| kartes_paraksts   = Oderas baseins
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Odras kalni
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baltijas jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{POL}}
{{DEU}}
| garums            = 866
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 634
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 574
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 18,3
| baseins           = 118 861
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=48 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=17 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
}}
'''Odera''', '''Odra''' ([[poļu valoda|poļu]] un [[čehu valoda|čehu]] — ''Odra'', [[vācu valoda|vācu]] — ''Oder'') ir upe [[Eiropa|Eiropā]], [[Polija]]s otrā lielākā upe. Sākas [[Morāvija|Morāvijā]] — Odras kalnos. Augštecē izteikta kalnu upe (Čehijas daļā — 438 m kritums 136 km garā posmā), bet Polijā kļūst par līdzenumu upi. Tek cauri [[Silēzija|Lejassilēzijai]], pēc tam 176 kilometrus ir Polijas un Vācijas robežupe, daļa no [[Oderas-Neises līnija]]s. Grīvā sadalās vairākās attekās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = 20070304贵阳-黄腰柳莺 (cropped and mirrored).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus proregulus
 |       suga_lv = Sibīrijas ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus proregulus
([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1811)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#0080FF|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Adriāno Čelentāno
| Vārds_orig = ''Adriano Celentano''
| Attēls = Adriano al Politecnico di Milano.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Adriāno Čelentāno 2013
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1938|1|6}}
| Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = Pops, roks, disko
| Nodarbošanās =
| Instrumenti =
| Gadi = 1957—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}
'''Adriāno Čelentāno''' ({{val|it|Adriano Celentano}}, {{izrunā|adriˈano tʃelenˈtano}}; dzimis {{dat|1938|1|6}}) ir itāļu dziedātājs, komponists, komiķis, aktieris, kinorežisors, TV raidījumu vadītājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Fudzi
| Photo                = Kodaki fuji frm shojinko.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Šojiko ezera puses
| karte                = Japāna
| paraksta_izvietojums =
| latd= 35|latm= 21|lats= 29|latNS= N
| longd= 138|longm= 43|longs= 52|longEW= E
| Augstums         = 3776
| Atrašanās vieta  = {{flaga|Japāna}} [[Japāna]]
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1707.-1708. gadā
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Symbian Ltd.
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1998. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Symbian]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Symbian Ltd.''''' bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[viedtālrunis|viedtālruņu]] [[operētājsistēma]]s ''[[Symbian]]'' izstrādi. Dibināts 1998. gadā. 2008. gadā to iegādājies ''[[Nokia]]''; pēc vairākiem gadiem darbi pie operētājsistēmas attīstīšanas nodoti ''[[Accenture]]'', bet vēlāk pārtraukti.

sentences: {{Commons category|Sports by continent|Sports pēc kontinenta}}

sentences: '''Inženiergrafika''' ir simbolu un pieņēmumu sistēma, kuru izmanto [[Rasējums|rasējumos]]. Inženiergrafikas teorētiskos pamatus nosaka [[tēlotāja ģeometrija]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Inženiergrafika|first4=Ieva|first8=Zoja|last7=Veide|first7=Gaļina|last6=Stroževa|first6=Veronika|last5=Leja|first5=Ella|last4=Jurāne|last=Auzukalns|last3=Fjodorova|first3=Genevefa|last2=Dobelis|first2=Modris|isbn=978-9984-32-147-9|year=2008|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|first=Jānis|last8=Veide}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corvus (Monedula) dauricus (ad) Fauna Japonica.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Coloeus
 |      ģints_lv = Kovārņi
 |          suga = Coloeus dauuricus
 |       suga_lv = Daurijas kovārnis
 |      binomial = Coloeus dauuricus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1776)</small>
 |     izplatība =
{{legend|red|Daurijas kovārņa izplatības areāls}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Corvus dauuricus''
}}

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
| title     = Brawl Stars
| image     =
| alt       =
| caption   =
| developer = [[Supercell]]
| publisher = [[Supercell]]
| platforms = [[iOS]], [[Android]]
| released  =
* Beta - 2017. gada 14. jūnijs
* Visā pasaulē - 2018. gada 12. decembris
| genre     = [[Daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]
| modes     = [[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
'''''Brawl Stars''''' ir [[daudzspēlētāju tiešsaistes kaujas arēna]]<ref name="vb1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/2018/12/12/supercells-brawl-stars-launches-on-ios-and-android/|title=Supercell's Brawl Stars launches on iOS and Android|last=Minotti|first=Mike|website=VentureBeat|access-date=2020-03-17|date=2018-12-12|language=en-US}}</ref> un [[šaujamspēle]] no trešās personas skatpunkta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.scmp.com/yp/discover/entertainment/tech-gaming/article/3090691/brawl-stars-review-fun-mobile-hero-shooter|title='Brawl Stars' review: 'Overwatch' lite, on smartphones|website=Young Post|access-date=2020-08-11}}</ref> ko izstrādā un piedāvā Somijas uzņēmums ''[[Supercell]]''. Tās globālā izlaišana notika 2018. gada 12. decembrī ''[[iOS]]'' un ''[[Android]]'' operētājsistēmām.<ref name="GlobalRel">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.androidpolice.com/2018/11/14/supercells-brawl-stars-globally-launching-december-can-pre-register-right-now/|title=Supercell's Brawl Stars is globally launching in December, and you can pre-register right now|last=Sholtz|first=Matthew|website=Android Police|access-date=2019-08-29|date=2018-11-14|language=en-US}}</ref> Spēlētāji var izvēlēties vienu no vairākiem ar [[kursorsvira|kursorviru]] vadāmiem ''brawlers'' tēliem un dažādus spēles režīmus ar atšķirīgiem uzdevumiem, kas spēlētājiem jāizpilda.<ref name="RB">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.redbull.com/in-en/Brawl-Stars-tips-for-beginners|title=A Beginner's guide to your new favourite mobile esport|website=Red Bull|access-date=5 April 2021|language=en}}</ref>

sentences: '''Rubulis''' (arī '''Rubuls''', '''Rubuļs''') ir latgaliešu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Reinholds Girgensons
|     vārds_orig = ''Reinhold Girgensohn''
|         attēls = Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Oto Girgensons]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{cita nozīme|māju|par spāņu uzvārdu|Vilja}}

sentences:
[[Kategorija:Valdemārpils]]
[[Kategorija:Ielas Talsu novadā|Valdemārpils]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Valdemārpils]]

sentences: '''Plazmolīze''' ir process, kurā [[šūna]] hipertoniskā šķīdumā zaudē savu ūdeni ([[atūdeņošanās|atūdeņojas]]). Pretējs process ir [[deplazmolīze]], kas var notikt, ja šūnu ievieto hipotoniskā šķīdumā. Tādējādi samazinās [[osmotiskais spiediens]] un notiek tīrā ūdens plūsma šūnas iekšienē. Ar plazmolīzes un deplazmolīzes procesiem iespējams noteikt šūnas tonisko vidi, kā arī izšķīdušo vielu molekulu membrānas šķērsošanas ātrumu.

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences: '''Allods''' ([[Vācu valoda|vāciski]]: ''Allod'', ''mittellateinisch Allodium'') bija privāts nekustamais īpašums [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Vācija|Vācijā]], arī [[Livonija|Livonijā]].

sentences: '''Animators''' ir [[mākslinieks]], kurš izveido vairākus attēlus, dizainus vai modeļus, lai izveidotu [[animācijas filma|animācijas filmu]]; animācijas speciālists.<ref>{{tezaurs|MLVV|Animators|animators}}</ref>

sentences: {{Commons category|Sports in Mauritania|Sports Mauritānijā}}

sentences: '''Stacijas dežurants''' un '''vilcienu dispečers''' ir dzelzceļa atbildīgie darbinieki par drošu [[vilcienu kustības organizācija|vilcienu kustības organizāciju]]. Pirmajā gadījumā vilcienu kustību vada atsevišķā sadales punktā un tam tieši piekļaujošajos posmos, bet otrajā - veselā iecirknī vai pat vairākos iecirkņos vienlaicīgi, kur ietilpst vairāki sadales punkti un posmi. Nejaukt ar stacijas ēkas dežurantu, kurš lielās stacijās ir atbildīgs par kārtību stacijas ēkā. Stacijas dežurants pilda visus vilcienu dispečera rīkojumus pat, ja vilcienu dispečera rīcībā neatrodas centralizācijas iekārta ierīču tiešai darbināšanai<ref>[https://likumi.lv/ta/id/214699-dzelzcela-tehniskas-ekspluatacijas-noteikumi Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumi]</ref>. Kad [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] iekārtu attīstība bija zemā līmenī, katrā sadales punktā uz vietas atradās stacijas dežurants, kurš parasti strādāja diennakti dalot maiņās, bet vilcienu dispečers norādījumus par vicienu palaišanas priekšrocībām deva pa telefonu. Toties līdz ar tehnoloģisko SCB iekārtu progresu radās iespēja visas stacijas dzežuranta funkcijas pārlikt uz vilcienu dispečera pleciem un daļēji atteikties no stacijas dežurantiem, kas deva darba algas fonda ietaupījumu un rīkojumu veiktspējas operativitāti. Tomēr pilnībā atteikties no stacijas dežurantiem nav iespējams, jo SCB iekārtu bojājuma gadījumā vai liela [[manevri (dzelzceļš)|manevru]] apjoma darbu laikā, kā arī [[:Kategorija:Dzelzceļa infrastruktūra|dzelzceļa infrastruktūras]] remontdarbu laikā vilcienu dispečers stacijas nodod vietējā vadībā stacijas dežuranta rīcībā. Pretājā gadījumā vilcienu dispečera kapacitāte neļauj tikt galā ar lielo darba apjomu. Vilcienu dispečera darbs ir ļoti emocionāli smags ar lielu atbildības nastu, tāpēc tas var atstāt ietekmi uz veselību<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=62fVqENc-XY Vilcienu dispečers necenzēti lamājas]</ref>. Lielās stacijās un ārpusklases stacijās pēc darba apjoma piepūles stacijas dežuranta un vilcienu dispečera amats var būt vairāk vai mazāk līdzvērtīgs.

sentences: '''Provokācija''' ir darbība vai pasākumu kopums, ar mērķi izraisīt atbildes rīcību vai provocētā (-ēto) bezdarbību, tādā veidā ar mērķi mākslīgi radīt sarežģītus apstākļus, vai sekas provocētam (-iem). Provokācijas veicējs tiek saukts par provokatoru. Tā kā provokācijas pamatojas uz cilvēka psiholoģiju un kā sociālas būtnes uzvedību, tās pēta [[psiholoģija]] un [[socioloģija]].

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Baklažāns
|           attēls = Solanum melongena ja02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Nakteņi
|             suga = S. melongena
|          suga_lv = Baklažāns
|         binomial = Solanum melongena
|         sinonīmi = ''Solanum ovigerum''<br />''Solanum trongum''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|              nosaukums =
|                   logo =
|              logo_size =
|          logo_apraksts =
|                  bilde =
|              bilde_izm =
|               apraksts =
|                   type =
|                  brand =
|             producedby =
|                 origin =
|             introduced =
|           discontinued =
|                related =
|                markets =
|         previousowners =
| trademarkregistrations =
|            ambassadors =
|                tagline =
|                website =
}}
</pre>

sentences:
[[Kategorija:Aktieri]]
[[Kategorija:Kino|balss aktieri]]
[[Kategorija:Televīzija|balss aktieri]]

sentences: '''Barbaru karalistes''' bija [[Rietumromas impērija]]s teritorijā izveidotās [[Ģermāņi|ģermāņu]] (barbaru) cilšu karalistes, kas pastāvēja [[Vēlīnais antīkais laikmets|vēlīnajā antīkajā laikmetā]] un agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] posmā no 5. līdz 8. gadsimtam. Barbaru iekarotāji ieņemtajās teritorijās bija skaitliskā mazākumā, tāpēc tie pārņēma romiešu administrācijas, [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] un kultūras elementus, kā arī [[Kristietība|kristietību]] tās [[Ariānisms|ariānisma]] formā, vienlaikus saglabājot savas ģermāņu cilšu tiesību paražas.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences: {{Commonscat|Short track speedskaters from China|Ķīnas šorttrekisti}}

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences: '''Tautomērija''' ({{val-el|ταύτίς (tauto)}} — 'tas pats', ''μέρος (meros)'' — 'daļa') ir [[izomērija]]s paveids, kad divi vai vairāki vielas izomēri viegli un atgriezeniski pāriet cits citā (to sauc arī par '''dinamisko izomēriju'''). Šādus izomērus sauc par '''tautomēriem'''. Tautomērā līdzsvara stāvoklī viela vai tās šķīdums vienlaicīgi satur visu izomēru [[molekula]]s noteiktās attiecībās. Tautomērija sevišķi izplatīta [[organiskās vielas|organiskajām vielām]]. Tautomērijas gadījumā visbiežāk notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoma pārvietošanās no viena molekulas atoma pie cita un atpakaļ. Bieži iespējams iegūt stabilus atsevišķus atvasinājumus abām vielas tautomērajām formām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|    apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
|         kārta = Hemiptera
|      kārta_lv = Blaktis
|        dzimta = Psyllidae
|     dzimta_lv = Lapblusiņas
|   apakšdzimta = Acizziinae
|      ģints_lv =
|         ģints = Acizzia
|          suga = Acizzia acaciae
|      binomial = Acizzia acaciae (Maskell, 1894)
| sinonīmi =
* ''Psylla acaciae'' Maskell, 1894
* ''Psyllia acaciae'' (Maskell, 1894)
* ''Neopsylla acaciae'' (Maskell, 1894)
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Acizzia acaciae''''' ir [[Lapblusiņas|lapblusiņu]] suga. Sastopama [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Jaundienvidvelsa|Jaundienvidvelsas]], [[Dienvidaustrālija]]s un [[Viktorija (Austrālija)|Viktorija]]s štatos) un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Attīstās uz ''[[Acacia melanoxylon]]''.<ref name="HDO"/>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Eridāna
| abbreviation = Eri
| name_latin = Eridanus
| RA = 3,25
| dec = −29
| areatotal = 1138
| arearank = 6. vieta
| numbermainstars = 24
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 12
| brighteststarname = Ahernars
| starmagnitude = 0,46
| neareststarname = ''ε Eri''
| stardistance = 10,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Greblis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kanzasa
| official_name           = ''Kanzas''
| other_name              =
| settlement_type         = štats
| image_skyline           = Kansas Summer Wheat and Storm Panorama.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Kanzasas ainava
| image_flag              = Flag of Kansas.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Kansas.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Saulespuķu štats
(''The Sunflower State'')
| motto                   = ''Ad astra per aspera''
| anthem                  =
| capital                 = [[Topīka]]
| largest_city            = [[Vičita]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kansas in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kanzasas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Lora Kelija]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Deivids Tolends]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 213100
| area_land_km2           = 211754
| area_water_km2          = 1346
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2940865
| population_as_of        = 2020
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 75,6%
melnādainie — 5,7%
aziāti — 2,9%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,1%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 57%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 20%
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://portal.kansas.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kanzasa''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Kanzasas [[galvaspilsēta]] ir [[Topīka]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 39
 | lv  = Trīsdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Divas janvāra sejas
| operators =
| attēls = The Two Faces of January film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Huseins Amini]]
| producents =
| scenārijs = Huseins Amini
| aktieri = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Two Faces of January''
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''StudioCanal''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|2|11|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
* [[Turku valoda|turku]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3626979845/|title=
The Two Faces of January |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Divas janvāra sejas"''' ({{Val|en|The Two Faces of January}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Francija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Huseins Amini]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vigo Mortensens]], [[Kirstena Dansta]] un [[Oskars Aizeks]]. Filma balstīta uz [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismita]] tāda paša nosaukuma 1964. gada romānu.

sentences: Pirmais '''romiešu-jūdu karš''' norisinājās [[66. gads|66]]-[[73. gads|73 gadā]]. To dažkārt sauc par '''Lielo ebreju sacelšanos''' (המרד הגדול ''ha-Mered Ha-Gadol''), jeb vienkārši '''Ebreju karš''''','' bija pirmā no trim lielākajām ebreju sacelšanām pret [[Romas impērija|Romas impēriju]]. [[Ebreji]] cīnījās romiešu kontrolētajā [[Jūdeja|Jūdejā]], un rezultātā tika izpostītas ebreju pilsētas, pārvietoti tās iedzīvotāji un piešķirta zeme romiešu militārām vajadzībām, kā arī nopostīts ebreju templis un valsts.

sentences:
'''Kālija laukšpats''' var būt:
* [[Ortoklazs]] — nozīmīgs tektosilikātu minerāls, kas veido magmatiskos iežus;
* [[Mikroklīns]] — ķīmiski vienāds ar ortoklazu, bet ar atšķirīgu kristālisko struktūru;
* [[Sanidīns]] — augstas temperatūras kālija laukšpata paveids (K,Na)(Si,Al)4O8 ;
* [[Adulārs]] — ortoklaza zemas temperatūras paveids vai daļēji jauktas struktūras mikroklīns;
* [[Amazonīts]] — mikroklīna zaļš paveids.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Senecio aquaticus|dzimta=Asteraceae|rinda=Asterales|kategorijas=nē|suga_lv=Ūdens krustaine|suga=Senecio aquaticus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=Hill|klase=Magnoliopsida|tips_lv=Segsēkļi|tips=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Marsh Ragwort (Senecio aquaticus), Baltasound - geograph.org.uk - 3089093.jpg|rinda_lv=Asteru rinda}}'''Ūdens krustaine''' ({{val|la|Senecio aquaticus}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s [[Centrāleiropa|centrālajā]], [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu]] daļā un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]] šis ir ļoti rets adventīvs (ievazāts) augs, kurš reizēm sastopams nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/senecio-aquaticus-hill/|title=ūdens krustaine - Senecio aquaticus Hill - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-18}}</ref>

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena muižas dzīvojamās ēkas tornītis. Jēkabpils.
2010. gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
(zaļā krāsā)]]
'''Feniķija''' ir senas teritorijas nosaukums, kas kā šaura zemes strēle apmēram 8—25 km platumā stiepās gar [[Vidusjūra]]s austrumu piekrasti. Lielākā Feniķijas daļa atrodas mūsdienu [[Libāna]]s teritorijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nesasteigsim
 | oriģinālnos = ''Playing It Cool''
 |      attēls = Playing It Cool Movie Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija
 |    režisors = [[Džastins Rīrdons]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Kriss Šafers]]
* [[Pols Viknērs]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Ešlija Tisdeila]]
* [[Tofers Greiss]]
* [[Patriks Varbertons]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Voltage Pictures]]''
* ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
 | izplatītājs = ''[[Vertical Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|3|31}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/playing-it-cool-2014|title=Playing It Cool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018|archive-date={{dat|2015|07|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150722034804/http://www.bbfc.co.uk/releases/playing-it-cool-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nesasteigsim"''' ({{val|en|Playing It Cool}}) ir 2015. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džastins Rīrdons]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Mišela Monagana]], [[Entonijs Makijs]], [[Obrija Plaza]], [[Ešlija Tisdeila]], [[Tofers Greiss]] un [[Patriks Varbertons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|31||bez}}.

sentences: '''Mikado'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ({{val|ja|帝}} vai 御門 — ‘diženi vārti’) ir senākais [[Japānas imperators|imperatora]] tituls [[Japāna|Japānā]], mūsdienās nomainīts ar ''[[tenno]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Kārlis Kristiāns Hofmeisters
|     vārds_orig = ''Georg Karl Christian Hoffmeister''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Sarkaņi (Sarkaņu pagasts)|Sarkaņi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1887
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Narva]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences: '''Gubumākoņi''', ''cumulus'' (Cu) ir pa visām debesīm izmētāti atsevišķi [[mākoņi]] ar stingru, bieži vien pelēku pamatu. Tie attīstās vertikālā virzienā un izskatās vai nu pēc kaudzes, vai kalna, vai torņa (atkarībā no to veida). Latvijā tie visbiežāk novērojami [[vasara|vasarā]]. Veidojas, siltajam gaisam lēni ceļoties virs Zemes. Gubumākoņi sastāv no [[ūdens]] pilieniem, bet gubu lietusmākoņu virsotnes sastāv no [[ledus]] kristāliņiem. Cauri gubumākoņiem parasti nespīd [[Saule]] un zem tiem ir tumšāks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Kērtiss''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Brain coral.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Diploria labyrinthiformis|Smadzeņkorallis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums =Radiata
| nodalījums_lv =Staraiņi
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| klase =Anthozoa
| klase_lv =Koraļļpolipi
| iedalījums =
3 mūsdienās dzīvojošas apakšklases:<ref name=cla/>
*{{TaksoSaite|Octocorallia|Astoņstarainie koraļļi}}
*{{TaksoSaite|Ceriantharia|Cauruļmītņu anemones}}
*{{TaksoSaite|Hexacorallia|Sešstarainie koraļļi}}
| sinonīmi =
''Actinozoa''
| kategorijas = nē
| binomial = Anthozoa <small>([[Christian Gottfried Ehrenberg|Ehrenberg]], 1834)</small>
}}
'''Koraļļpolipi''' (''Anthozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') klase, kas apvieno diezgan dažādus pārstāvjus. Koraļļpolipu klasei ir 3 apakšklases: [[astoņstarainie koraļļi|astoņstaraino koraļļu apakšklases]] (''Octocorallia''), [[sešstarainie koraļļi|sešstarainu koraļļu apakšklase]] (''Hexacorallia'')<ref name=cla>[http://mapress.com/zootaxa/2011/f/zt03148p023.pdf Class Anthozoa Ehrenberg, 18341]</ref> un kopš 2013. gada, balstoties uz [[DNS]] pētījumiem, ir izdalīta trešā apakšklase - {{TaksoSaite|Ceriantharia|cauruļmītņu anemones}}.<ref>[http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0086612 Fast-Evolving Mitochondrial DNA in Ceriantharia: A Reflection of Hexacorallia Paraphyly?]</ref> Kopumā ir zināmas vairāk kā 6100 koraļļpolipu sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://invasions.si.edu/nemesis/browseDB/GroupSummary.jsp?GRP=Cnidarians-Anthozoans |title=Cnidarians-Anthozoans |access-date={{dat|2014|05|15||bez}} |archive-date={{dat|2014|06|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140609134537/http://invasions.si.edu/nemesis/browseDB/GroupSummary.jsp?GRP=Cnidarians-Anthozoans }}</ref> Visi koraļļpolipi ir [[jūra|jūru]] iemītnieki un lielākā sugu dažādība sastopama [[tropi|tropu]] siltajās jūrās. Daudzi no tiem spēcīgi attīstītā skeleta dēļ ir zemes virsmas [[reljefs|reljefa]] veidotāji, jo rada [[koraļļu rifi|koraļļu rifus]] un [[atols|atolus]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Huanhe
| oriģinālnosaukums    = 黄河站
| attēls               = Chinese research station in Ny Alesund.jpg
| paraksts             = Ieeja Huanhe stacijā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{CHN}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=56| longs=05| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2004
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ķīnas Polāro pētījumu institūts|PRIC]]
| pers_vasara          = 20—25
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Huanhe''' ({{val|zh|黄河站}}; ''Huánghé Zhàn'') ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s vasaras sezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://chinare.mnr.gov.cn/english/gb_article.php?modid=11003004 |title=Chinese Arctic Yellow River Station |access-date={{dat|2019|08|01||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190910001801/http://chinare.mnr.gov.cn/english/gb_article.php?modid=11003004 }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Ķīnas Polāro pētījumu institūts|Ķīnas Polāro pētījumu institūtam]], nosaukta par godu [[Huanhe]] upei.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Ebota''' ({{val|en|Abbot}}; vīriešu dzimtē '''Ebots''') ir uzvārds, kas nozīmē "[[abats]]" (klostera vadītājs).

sentences: '''Izpirkuma''' jeb '''izpirkšanas darījums''' ({{val|en|buyout}}) ir pārpirkšanas veids, kas parasti tiek veikts [[uzņēmums|uzņēmumu]] brieduma posmā un tajā privātā [[kapitāls|kapitāla]] fonds kopā ar partneriem vai bez tiem veic uzņēmuma pārpirkšanu, iegādājoties uzņēmuma daļas no esošajiem īpašniekiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Kogalymavia}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
| name = ''Kogalymavia'' reiss 9268
| image =Airbus A321-231 MetroJet EI-ETJ.JPG
| imagesize = 270px
| caption = Izmantotās lidmašīnas veids 2014. gada augustā
| image2 =Flight 7K9268 crash.svg
| imagesize2 = 270px
| caption2 = ''Kogalymavia'' reisa 9268 ceļš no pacelšanās līdz nogāšanās vietai
| date = {{start date|2015|10|31|df=y}}
| summary =
| Site = netālu no [[Hasna]]s Ēģiptē
| coordinates      = {{Coord|30.1506|N|34.178|E|type:event|display=inline,title}}
| occurrence_type =
| Aircraft Type = [[Airbus A321]]-231
| Operator = [[Kogalymavia]]
| tail_number = EI-ETJ
| passengers = 217<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|title=Russian passenger plane crashes in Egypt's Sinai, country's Prime Minister says|url=http://edition.cnn.com/2015/10/31/middleeast/egypt-plane-crash/index.html|website=cnn|accessdate=31 October 2015}}</ref>
| crew = 7
| total_onboard = 224<ref name="auto"/>
| fatalities = 224 (visi)<ref name="indept">{{tīmekļa atsauce|title=Egypt plane crash live: Crew of Kogalymavia Flight 9268 'had complained about engine problems'|url=http://www.independent.co.uk/news/world/africa/egypt-plane-crash-live-kogalymavia-flight-9268-goes-down-in-sinai-with-224-people-on-board-a6716036.html|date=31 October 2015|work=Independent}}</ref><ref name="express">{{tīmekļa atsauce|title=Egypt crash: 100 bodies pulled from wreckage after Russian plane 'splits in two'|url=http://www.express.co.uk/news/world/615986/Missing-plane-crash-Egypt-Russia-Airbus-A321|accessdate=31 October 2015|publisher=''Express''}}</ref>
| survivors = 0<ref>{{tīmekļa atsauce|title=No survivor on Russian passenger plane crashes in Egypt's Sinai, said country's Prime Minister says|url=http://english.ahram.org.eg/News/162254.aspx|accessdate=31 October 2015|archive-date={{dat|2019|01|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190109222436/http://english.ahram.org.eg/News/162254.aspx}}</ref>
| Origin =  {{vieta|Ēģipte|Šarm eš Šeiha}}
| Destination = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
}}
'''''Kogalymavia'' reiss 9268''' jeb '''''Metrojet'' reiss 9268''' bija [[Krievija]]s lidsabiedrības ''[[Kogalymavia]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Šarm eš Šeiha]]s [[Ēģipte|Ēģiptē]] uz [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]] [[Krievija|Krievijā]] {{dat|2015|10|31||bez}}. ''[[Airbus A320|Airbus A321-231]]'' lidmašīna nogāzās [[Sīnāja pussala|Sīnāja pussalā]] 23 minūtes pēc pacelšanās no lidostas.

sentences:
{{Commonscat|Taylor Swift|Teilora Svifta}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Multivides''' ir [[ierīce]]s vai [[datorprogramma]]s, kas ietver [[video]], [[Kompaktdisks|CD-ROM]] enciklopēdijas, [[skaņas datne]]s vai [[prezentācija]]s. Šim vajadzībām ir izveidotas daudzas programmas, kas spētu atskaņot vai parādīt multivides [[datne]]s, piemēram, ''[[Winamp]]'', ''[[Windows Media Player]]'', ''[[Nerro]]'' un citas.
Tātad, ja multivide ir ierīce vai programma, kas ietver sevī kādu no multivides rakstura datnēm, tad multivides apmācības programmas ir uz multivides datnēm bāzētas apmācības programmas, kuras video, skaņas vai prezentāciju veidā lietotājiem sniedz priekšstatu, kā jāizmanto jaunā programma. Multivides apmācības programmas var būt bāzētas uz dažādu multivides datņu bāzēm. Skolās visbiežāk tās ir uz ''[[MS Power Point]]'' bāzes veidotas prezentācijas.

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Dabas resursi]]
[[Kategorija:Ģeoloģija]]
[[Kategorija:Kalnrūpniecība]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pavilosta}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops geniculata 01.JPG|att_nosaukums=<i>Aegilops geniculata</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops|autors=}}'''Egilopsi''' ({{val|la|Aegilops}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aegilops|title=Genere Aegilops - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-08-17}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100654|title=Aegilops in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-08-17}}</ref>

sentences: '''Paātrinājums''' ir ķermeņa [[ātrums|ātruma]] maiņas temps. Paātrinājumu fizikā apzīmē ar burtu ''a''. Tas var būt gan negatīvs, gan pozitīvs. Paātrinājums, tāpat kā [[spēks]], ir [[vektors|vektoriāls]] lielums. Ja paātrinājuma vektora virziens sakrīt ar ātruma vektora virzienu, tad pieņem, ka paātrinājums ir pozitīvs. Ja paātrinājuma vektors ir vērsts pretēji ātruma vektoram, tad pieņem, ka paātrinājums ir negatīvs. Paātrinājuma vektors vienmēr sakrīt ar spēka vektoru, jo paātrinājumu izraisa spēks. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] paātrinājuma mērvienība ir m/s2. Paātrinājumu var uzskatīt arī par [[ātrums|ātruma]] atvasinājumu pēc [[laiks|laika]] vai [[Trajektorija|ceļa]] otrās kārtas atvasinājumu pēc laika.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus kunan1.jpg
| att_nosaukums  = [[Kamenes gekons]]
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| binomial       = Nactus, <small>([[Arnold G. Kluge|Kluge]], 1983)</small>
}}
'''''Nactus''''' ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=174064 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nactus Kluge, 1983]</ref><ref name=adw>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus/classification Animal Diversity Web: ''Nactus'']</ref><ref name=rd>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Nactus The Reptile Database]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Monako pils
| native_name         = ''Palais de Monaco''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Monako#Francija
| status              =
| image               = Princely Palace of Monaco.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Grimaldi dinastija]]
| current_tenants     =
| location            = {{MON}}
| latd  = 43.731417 | latNS  = N
| longd = 7.420275 | longEW = E
| groundbreaking_date = 12. gadsimts
| start_date          = [[1191]]. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Luters
|          vārds_orig =
|              attēls = Jānis Luters.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = pirms 1938. gada
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1883
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Saukas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 18
| m_vieta = Netālu no Levašovas, [[Ļeņingradas apgabals]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{nepilnīgs}}
{{Citas nozīmes|Kveikeru dibinātāju|Fokss|Fokss}}

sentences: '''Koriolisa spēks''' ir [[Zeme]]s griešanās izraisīts novirzīšanās [[spēks]].

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-34
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = Universālais ložmetējs
|konstruktors       = Louis Stange
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = vairāki, galvenokārt - Mauser
|ražošanā           = 1935 - 1945
|bruņojumā          = 1935 - 1945 (dažu valstu armijās līdz pat mūsdienām)
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  = stobra atdeves enerģijas
|šaušanas_ātrums    = 800 - 900 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 755 m/s
|attālums           = 2000 m
|masa              = * 12,1 kg

* 19,2 kg (ar [[Trijkājis (ieroča sastāvdaļa)|trijkāji]])
|garums             = 121,9 cm
|stobrs             = 62,7 cm
|pārlādes_sistēma   =
patronlente,

dubultdiskveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = patronlentē: 50 vai 250 patronas,

dubultdiskveida magazīnā: 75 patronas
|tēmēklis           = Mehānisks regulējamais tēmēklis
|versijas           = Mg-34/41
MG-34T
MG-81
|daudzums           =
}}
'''Maschinengewehr-34''' jeb '''MG-34''' - [[Vācija]]s [[ložmetējs]] ([[1934]]. gada modelis), galvenais [[Vērmahts|Vērmahta]] kājnieku atbalsta ierocis [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1. pusē un galvenais transportlīdzekļu ([[tanks|tanku]]) ložmetējs visā šā kara laikā. MG-34 ir arī pirmais īsti universālais ložmetējs, kuru varēja izmantot gan kā vieglo ložmetēju no [[divkājis|divkāja]] ilgstošai apšaudei, gan kā balsta ložmetēju uz [[trijkājis|trijkāja]], gan arī kā tanku vai [[pretgaisa aizsardzība|PGA]] ložmetēju.

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Akumulatoru baterija''' ir [[baterija]]s tips, kuru ir iespējams atkārtoti uzlādēt.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ēriks Emanuēls Šmits
|         vārds_orig = ''Éric-Emmanuel Schmitt''
|             attēls = Eric-Emmanuel Schmitt 20100330 Salon du livre de Paris 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Ēriks Emanuēls Šmits grāmatu salonā Parīzē 2010. gada 30. martā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1960
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = ''[[Sainte-Foy-lès-Lyon]]'', [[Rona (departaments)|Rona]], [[Francija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Beļģija]]
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, scenārists
| rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|            periods = no 1991. gada
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Pilāta evaņģēlijs]]",
"[[Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi]]",
"[[Oskars un rozā dāma]]",
"[[Kad es biju mākslas darbs]]"
|        ietekmējies = [[Semjuels Bekets]], [[Žans Anuī]], [[Pauls Klodē]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]'', 1985;
[[Ph.D.]], 1987.
|        apbalvojumi = [[Francijas Akadēmija]]s Lielā teātra balva (2001)
[[Gonkūra prēmija]] (2010)
|           piezīmes =
|        kategorijas = né
}}

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Argentina}}

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Salvijas
|         binomial = Salvia
|           attēls = Salvia officinalis0.jpg
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Ārstniecības salvija]]
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|      apakšdzimta = Nepetoideae
|   apakšdzimta_lv = Kaķmētru apakšdzimta
|            ģints = Salvia
|         ģints_lv = Salvijas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|režisoru|Brasla|Brasla}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Varis Brasla
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1939
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[teātra režisors]]
|       darbības_gadi = 1962—pašlaik
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences: '''"Galaktikas ceļvedis stopētājiem"''' (''The Hitchhiker's Guide to the Galaxy'') ir [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] komēdiju sērija, kuru sarakstīja [[Duglass Adamss]]. Sākotnēji tas bija [[radioraidījums]], kuru pārraidīja [[BBC Radio 4]] no [[1978]]. gada, bet vēlāk tas tika adaptēts citiem formātiem un dažu gadu laikā tapa par starptautisku multimediju fenomenu. Bez radioraidījuma laika posmā no [[1979]]. līdz [[2009. gads|2009]]. gadam ir iznākušas 6 grāmatas, [[1981]]. gadā uzņemts [[TV seriāls]], kā arī [[1984]]. gadā izveidota [[datorspēle]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cūka
| operators =
| attēls = Pig poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maikls Sarnoskis]]
| producents = * Vanesa Bloka
* Maikls Sarnoskis
| scenārijs = Maikls Sarnoskis
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Alekss Vulfs]]
* [[Ādams Arkins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pig''
| studija = * ''AI Film''
* ''Endeavor Content''
* ''Pulse Films''
* ''BlockBox Entertainment''
* ''Valparaiso Pictures''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|16}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Pig-(2021)#tab=summary|title=Pig (2021) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cūka"''' ({{Val|en|Pig}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s [[Kinofilma|filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Sarnoskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Alekss Vulfs]] un [[Ādams Arkins]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
[[File:Bright red tomato and cross section02.jpg|thumb|right|Botānikā tomāts ir auglis. Tomēr sarunvalodā to sauc par dārzeni; tāpēc ASV Augstākā tiesa lēma, ka ievedmuitas noteikumu kontekstā tomāts uzskatāms par dārzeni.]]
'''Nikss pret Hedenu''' bija tiesas prāva 1893. gadā, kurā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar ASV ievedmuitas noteikumiem, [[tomāts]] tiek klasificēts kā [[dārzenis]], nevis [[auglis]].<ref>{{cite web|url=http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=149&invol=304|title=FindLaw's United States Supreme Court case and opinions.|website=Findlaw}}</ref> Tiesas vienbalsīgais viedoklis bija, ka 1883. gada tarifu likumā izmantota vārdu "auglis" un "dārzenis" ikdienas, nevis botānikas nozīme.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Salgira
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Salgir Simferopol.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Salgiras upe [[Simferopole|Simferopolē]]
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Čatirdags|Čatirdaga]] kalni, [[Krima]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=34 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | vietaskarte       = Krima
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | ieteka            = [[Sivašs]], [[Azovas jūra]]
  | iet_plat_d=45| iet_plat_m=38 | iet_plat_s=53 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=35 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{karogs|Ukraina}}
  | tek_caur          = Ukraina, [[Krimas pussala]]
  | garums            = 204
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 3750
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences: '''Lendlers''' ir vācu un austriešu zemnieku pāru deja, izpildāma palēnā tempā 3/4 vai 3/8 [[taktsmērs|taktsmērā]]. [[Valsis|Valša]] priekštecis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences:
{{Citas nozīmes|1229. gada karagājienu uz kuršu zemi|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}
s karte 13. gadsimta vidū. Zobenbrāļu ordeņa karaspēks iebruka Kurzemes ziemeļaustrumu daļā]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Svenskhuseta
| oriģinālnosaukums    = ''Svenskhuset''
| attēls               = Svenskehuset.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=28| lats=43| latNS=N
| longd=15| longm=41| longs= 47| longEW=E
| novietojums          = [[Diksona Zeme]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1882
| atvērta_piezīme      = (būvēta 1872)
| slēgta               = 1883
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 76<ref>[https://www.pmel.noaa.gov/arctic-zone/ipy-1/Metadata-1.htm Meteorological Data from the First International Polar Year (1881-1884)]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Svenskhuseta''' ({{val|no|Svenskhuset}} — ‘Zviedru māja’) ir bijusī kalnraktuvju administratīvā ēka [[Diksona Zeme|Diksona Zemē]] [[Svalbāra|Svalbārā]], viena no vecākajām joprojām eksistējošām būvēm arhipelāgā. Kopš 1946. gada aizsargājama vēsturiska arheoloģijas pieminekļa statuss.<ref>[https://www.kulturminnesok.no/kart/?q=&am-county=&lokenk=location&am-lok=&am-lokdating=&am-lokconservation=&am-enk=&am-enkdating=&am-enkconservation=&bm-county=&cp=1&bounds=78.48030060651027,15.702289938926697,78.47888747599383,15.70443570613861&zoom=20&id=93060 Svenskhuset, Kapp Thordsen, Isfjord, Historisk arkeologisk lokalitet]</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Koldeveja
| oriģinālnosaukums    = ''Koldewey-Station''
| attēls               = Ny Aalesund 1919 IMG 6493.JPG
| paraksts             = Koldevejas stacijas galvenā ēka
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{DEU}}
| latd=78| latm=55| lats=26| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=44| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1991
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Alfreda Vēgenera institūts|AWI]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Koldeveja''' ({{val|de|Koldewey-Station}}) ir [[Vācija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.awi.de/expedition/stationen/awipev-forschungsbasis.html AWIPEV Forschungsbasis. Grenzübergreifende Forschung in der Arktis]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Izveidota 1991. gadā, to pārvalda [[Alfreda Vēgenera institūts]] (AWI). Nosaukta par godu vācu polārpētniekam [[Karl Koldevejs|Karlam Koldevejam]], kura vadībā notika pirmās vācu polārās ekspedīcijas 1968.—1870. gados. 2003. gadā Koldevejas stacija tika iekļauta [[AWIPEV]] pētniecības bāzes struktūrā.

sentences:
]]
'''Latvijas telesakaru tīkls''' ir [[Latvija]]s Valsts [[radio]] un [[televīzija]]s centra pārvaldījumā, tas ir specializētais [[telesakari|telesakaru]] tīkls, kuru Latvijā sāka veidot no 1945. gada. Latvijas Valsts radio un televīzijas centra telesakaru tīkls savieno lielu skaitu objektu visā Latvijā. Tīkla pamats — maģistrālā [[SDH]] radiorelejlīnija, kuras kopējais garums ap 700 kilometriem. Maģistrālās līnijas kanālu pieejamība nav mazāk par 99,99%. Lai piekļūtu SDH maģistrālei, izmanto [[PDH]] radiorelejlīniju aparatūru, kura strādā 13—38GHz frekvenču diapazonā (šobrīd 23 posmos). [[Rīga|Rīgā]] atrodas [[LMDS]] bezvadu piekļuves sistēmas bāzes stacija, kas atbalsta visus [[ATM]] servisus. Bāzes stacijas darbības rādiuss (no [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] — līdz 8km). Minētais tīkls paredzēts televīzijas un radio programmu izplatīšanai, ka arī datu pārraidei. Datu pārraides kanālu izveidošanai izmanto SDH, PDH, ATM un IP tehnoloģijas (atkarībā no prasībām). VAS Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs nodrošina pastāvīgu tīkla kontroli un apkalpošanu 24h diennaktī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
'''Salo''' var būt:
* [[Salo (Somija)]] — pilsēta Somijā;
* [[Salo (Itālija)]] — pilsēta Itālijā;
* [[somi|somu]] uzvārds. Personas ar uzvārdu Salo:
** [[Mika Salo]] — somu autosportists (dzimis 1960. gadā);
** [[Sami Salo]] — somu hokejists (dzimis 1974. gadā);
** [[Tomijs Salo]] — zviedru hokejists (dzimis 1971. gadā).

sentences: '''Galvenais devona lauks''' ('''GDL''') ir teritorija [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumos, kurā [[Devons|devona]] perioda nogulumi iziet virspusē un ir segti vienīgi ar [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumiem. Šī teritorija ietver [[Baltijas valstis|Baltiju]] ([[Igaunija]]s dienvidu daļu, [[Latvija]]s lielāko daļu (izņemot dienvidrietumu stūri) un [[Lietuva]]s centrālo un ziemeļaustrumu daļu), kā arī [[Baltkrievija]]s ziemeļu daļu un [[Krievija|Krievijā]] [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalu]], daļu no [[Novgorodas apgabals|Novgorodas]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabaliem]], bet pie [[Oņegas ezers|Oņegas ezera]] nedaudz iestiepjas [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabalā]] un [[Karēlijas Republika|Karēlijas republikā]]. Šī ir plašākā teritorija [[Eiropa|Eiropā]], kur devona nogulumi iziet virspusē. Galvenajā devona laukā virspusē iziet tikai [[Vidusdevons|vidusdevona]] un [[Augšdevons|augšdevona]] slāņi. [[Apakšdevons]] virspusē neiziet, bet zem vidusdevona nogulumiem urbumos ir konstatēts tikai Baltijas teritorijā. Vidusdevons atsedzas GDL ziemeļrietumu un dienvidu daļā. Pārējā teritorijas daļā atsedzas augšdevona [[Frānas stāvs|frānas]] un [[Famenas stāvs|famenas]] nogulumi, pie tam famena atsedzas galvenokārt austrumu malā pie robežas ar [[Karbons|karbona]] nogulumiem, kas austrumos uzklājas devona nogulumiem. Nelielā apjomā virspusē famenas nogulumi ir sastopami GDL rietumos: [[Kurzeme|Dienvidkurzemē]] un nedaudz Lietuvas ziemeļos.

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Skrundas rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Skrunda]]
| iedz =
| plat =
| pils =
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Rīgas Radioizotopu aparatūras būves zinātniskās pētniecības institūts
|attēla_nos   = RNIIRP eka.jpeg
|att_izm      = 300
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1966]]. gadā; <br> ''' likvidēts''' [[1990]]. gadā
|valsts       = {{Flag|Latvijas PSR}}, {{USSR}}
|vieta        = [[Ganību dambis]] 26A, [[Rīga]], {{LAT}}
|tips         = [[Padomju Savienība|PSRS]] zinātniskās pētniecības institūts
|direktors    = Ļevs Nahgaļcevs<ref>[http://www.niiis.nnov.ru/presscenter/news/0a7e768040b9e88198c1fee149f39642 Ļeva Nahgaļceva 90. gadu dzimšanas dienai, 1927 - 2006]</ref>
|mlapa        =
}}

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums''' ir [[atvaļinājums]], ko pēc darbinieka pieprasījuma piešķir sakarā ar [[grūtniecība|grūtniecību]] un bērna dzimšanu. [[Latvija|Latvijā]] grūtniecības atvaļinājumu (56 kalendāra dienas) un dzemdību atvaļinājumu (56 kalendāra dienas) aprēķina kopā un piešķir 112 kalendāra dienas neatkarīgi no tā, cik grūtniecības atvaļinājuma dienas izmantotas līdz dzemdībām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransisko Pisarro
|     vārds_orig = ''Francisco Pizarro''
|         attēls = Pizarro.jpg
|     att_izmērs = 250 px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1471]]. vai [[1476]]. gads
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Truhiljo]], [[Kastīlijas karaliste|Kastīlija]]
([[Estremadura]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1541
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Lima]], [[Jaunkastīlija]]
({{PER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = konkistadors
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Fransisko Pisarro Gonsaless''' ({{val-es|Francisco Pizarro González}}) (dzimis [[1471]]. vai [[1476]]. gadā, miris {{dat|1541|6|26}}) bija spāņu [[konkistadors]], [[Inku impērija]]s iekarotājs. [[Peru]] [[galvaspilsēta]]s [[Lima]]s dibinātājs. No [[1529]]. gada [[26. jūlijs|26. jūlija]] līdz savai nāvei bija [[Spānija]]s kolonijas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] pārvaldnieks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sofija Kovaļevska
|     vārds_orig = ''Софья Ковалевская''
|         attēls = Sofja Wassiljewna Kowalewskaja 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Vladimirs Kovaļevskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Stokholmas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Kārlis Veierštrāss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Košī-Kovaļevkas teorēma]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Holangīts''' ir [[Žultsvadi|žultsvadu]] [[iekaisums]], kas rodas no inficētas [[žults]] atteces traucējumiem. Holangīts parasti rodas, kad žultsvadi jau ir daļēji nosprostoti ar [[žultsakmeņi]]em. Holangīts ir dzīvībai bīstams un tam ir nepieciešama steidzama ārstēšana. Visbiežākie simptomi ir dzelte, drudzis, sāpes vēderā, smagos gadījumos arī zems [[asinsspiediens]] un neskaidra apziņa.<ref name=Kinney>{{cite journal |author=Kinney TP |title=Management of ascending cholangitis |journal=Gastrointest Endosc Clin N Am |date=April 2007 |volume=17 |issue=2 |pages=289–306 |pmid=17556149 |doi=10.1016/j.giec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ziemeļarābijas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[senarābu valoda]]s, dadāniešu, taimāiešu
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — 4. gadsimts m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = ([[Dienvidarābijas raksts]])
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          = [[feniķiešu raksts]],<br/>[[Dienvidarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Old North Arabian''
 |iso15924           = Narb (106)
 |sample             = Inscription dadanite - pelerinage d'Umm Daraj.jpg
 |caption            = Dadāniešu raksta paraugs (5.—1. gadsimts p.m.ē.)
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ziemeļarābijas raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]] vai tuvi radniecīgu rakstību kopums; līdztekus [[feniķiešu raksts|feniķiešu]] un [[Dienvidarābijas raksts|dienvidarābu]] rakstībām viens no senākajiem fonētiskajiem rakstiem. Attīstījies [[Arābijas pussala]]s ziemeļos un rietumos no 8. gadsimta p.m.ē., bijis lietošanā līdz mūsu ēras 4. gadsimtam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstri pret atnācējiem
| attēls                   = monsters-vs-aliens-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monsters vs. Aliens''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Robs Letermens]]
| producents               = [[Liza Stjuarte]]
| scenārija autors         =
* [[Maija Forbsa]]
* [[Volless Volodarskijs]]
* [[Glens Berdžers]]
* [[Džonanats Eibels]]
* Robs Letermens
| galvenajās lomās         =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Kīfers Saterlends]]
* [[Reins Vilsons]]
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvens Kolberts]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|3|27||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-vs-aliens-2008|title=Monsters vs. Aliens|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monstersvsaliens.htm|title=Monsters vs. Aliens (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|381,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstri pret atnācējiem"''' ({{val|en|Monsters vs. Aliens}}) ir 2009. gada zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisori ir [[Konrāds Vernons]] un [[Robs Letermens]]. Galvenās lomas filmā ierunājuši [[Rīza Viterspūna]], [[Sets Rogens]], [[Hjū Lorijs]], [[Vills Ārnets]], [[Kīfers Saterlends]], [[Reins Vilsons]], [[Pols Rads]] un [[Stīvens Kolberts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|3|27||bez}}.

sentences: {{BioTakso infokaste||rinda=Asterales|suga_lv=Pļavas dzelzene|suga=Centaurea jacea|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|attēls=Centaurea jacea 1.jpg|apakšklase=Asteridae|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea jacea|Pļavas dzelzene}}|binomial=}}'''Pļavas dzelzene''' (''Centaurea jacea'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un ievesta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] ļoti bieži visā teritorijā un ir visbiežāk sastopamā dzelzeņu suga.

sentences: '''Hidroelektrostacija''' (saīsināti: ''HES'') ir [[elektrostacija]], kur par [[enerģija]]s avotu izmanto [[ūdens]] plūsmas enerģiju. Parasti hidroelektrostacijas ceļ uz [[upe|upēm]], uzbūvējot arī dambi un izveidojot [[ūdenskrātuve|ūdenskrātuvi]].

sentences: '''Dialogs''' ({{val|grc|διάλογος}}, ''diálogos'' — ‘saruna’) ir [[saskarsme|saziņa]] starp divām vai vairākām personām, kas parasti ir nejauša, iepriekš neplānota. Šāds sarunas veids ir raksturīgs ikdienas sarunvalodai. Dialogs var izpausties gan kā [[runa|saruna]], gan [[rakstīšana|rakstiskā veidā]]. Dialogā pamīšus runā vai raksta katrs no tā dalībniekiem, katrs dialogā ir gan runātājs, gan klausītājs. Tā ir galvenā dialoga atšķirība no [[diskusija]]s vai [[debates|debatēm]], kur klausītājs var būt arī pasīvs.

sentences: '''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

sentences: '''Vietsēdība''' ir [[cilvēki|cilvēku]] kultūra, kuru [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] raksturīga vienas konkrētas vietas apdzīvošana, pretstatā [[klejotāji]]em. Šo terminu parasti attiecina uz pirmatnējiem [[cilvēki]]em [[Vēlais akmens laikmets|vēlajā akmens laikmetā]]. Cilvēki sāka attīstīties un kļūt par vietsēžiem, ar citiem cilvēkiem veidojot kopējas apmetnes — [[ciems|ciemus]], kas atviegloja izdzīvošanu, [[medības]], [[lauksaimniecība|lauksaimniecību]] un [[lopkopība|lopkopību]]. Laika gaitā cilvēku veidoto ciemu izmērs pieauga un sāka rasties pat nelielas [[pilsēta]]s.

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
dalībnieks. Eksperimenta laikā mēģina noskaidrot, vai pastāv telepātija]]
'''Telepātija''' ({{val|grc|τῆλε}}, ''têle'' un {{gree|πάθος}}, ''páthos'' — ‘tāla sajūta’) ir hipotētiska [[informācija]]s un [[sajūtas|sajūtu]] pārraide un uztvere no viena organisma uz otru, neizmantojot tradicionālos veidus (bez [[valoda]]s, [[mīmika]]s, [[žests|žestiem]]). Citiem vārdiem sakot, telepātija ir kādas personas vai subjekta tieša [[domāšana|domu]] nolasīšana.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Bārbija
| series        =
| color         = pink
| image         = [[File:Barbie Logo.svg|250px]]
| caption       = Bārbijas logotips
| first         = {{dat|1959|3|9|N|bez}}
| last          =
| creator       = [[Rūta Handlere]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = Kens Karsons
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Bārbija''' ({{val-en|Barbie}}) ir [[lelle]], kuru kopš 1959. gada ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Mattel]]''. Tās autore ir [[Rūta Handlere]].

sentences: '''Manierisms''' bija [[māksla]]s virziens, kas izveidojās [[Eiropa|Eiropā]] vēlīnās [[renesanse]]s periodā no 1515. gada līdz 17. gadsimta sākumam, kad to sāka aizstāt [[baroks]].

sentences:
" (ap 100. – 400. g. m. ē)]]
 (1913. gada rekonstrukcija)]]
{{atsauces+}}
'''Ģermāņi''' ({{val-la|Germani}}) bija radniecīgu tautu grupa senajā un [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]],  [[ģermāņu valodas]] piederēja pie [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes]]. Ģermāņi ap [[1. gadsimts|1. gadsimtu]] dzīvoja plašās teritorijās starp [[Reina|Reinu]], [[Visla|Vislu]] no rietumiem uz austrumiem, [[Donava|Donavu]] dienvidos un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, kā arī [[Skandināvija]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apustulis
| attēls                   = Apostleposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Apostle''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Djuvals]]
| producents               =
* [[Stīvens Brauns]]
* [[Robs Kārliners]]
* Roberts Djuvals
| scenārija autors         = Roberts Djuvals
| galvenajās lomās         =
* Roberts Djuvals
* [[Farra Foseta]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Džons Bīslijs]]
* [[Džūna Kārtere Keša]]
* [[Miranda Ričardsone]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Butcher's Run Films]]''
| izplatītājs              = ''[[October Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|12|17|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997|title=The Apostle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513164817/https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]19,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apostle.htm|title=The Apostle|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Apustulis''' ({{val|en|The Apostle}}) ir 1997. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Djuvals]]. Citas lomas filmā atveido [[Farra Foseta]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Džons Bīslijs]], [[Džūna Kārtere Keša]] un [[Miranda Ričardsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|17||bez}}. Djuvals tika nominēts [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i nominācijā "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]".

sentences:
{{Cita nozīme|profesiju|baltu dievību|Kalvis (mitoloģija)}}
{{Cita nozīme|profesiju|ciemu Saldus novadā|Kalēji (ciems)}}
{{citas nozīmes|profesiju|kalējs (nozīmju atdalīšana)|kalējs}}

sentences: '''Bikses''' ir staklēts [[apģērbs|lejasģērbs]], kas aptver [[iegurnis|iegurni]] (bezstaru bikses) un arī atsevišķi abus stilbus (staru bikses). Konstruktīvi atšķirīgas bikses valkā gan apakšdrēbju, gan padrēbju, gan virsdrēbju, gan ārdrēbju kārtās. Pēc garuma staru bikses sniedzas līdz pastaklei, pusgurnam, ceļgalam, pacelei, puslielam, [[potīte|potītei]], [[pēda|pēdai]], pēdapakšai (piemēram, bikses ar pēdsloksnēm). <ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 102. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gyroporus castaneus 2011 G2.jpg
| att_nosaukums = Kastaņu smilšbekas Ukrainā
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Gyroporaceae
| dzimta_lv = Smilšbeku dzimta
| ģints = Gyroporus
| ģints_lv = Smilšbekas
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Kārlis fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Hermann Karl von Keyserlingk''
|              attēls = Herman Karl von Keyserling.PNG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1696
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Blīdenes muiža, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1764
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Varšava]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|        nodarbošanās =  diplomāts, vēsturnieks
|            paraksts =
|            piezīmes = atbalstīja [[Johans Sebastiāns Bahs|Baha]] ģimeni
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tehnoloģija]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Rusj''
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kruīza prāmis
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta =
|būvēts = 1986 Polijā
|mezgli = 18
|tonnāža = 12,797
|statuss =
|pirmais brauciens = 1986. gads
|garums = 139,55 m
|platums = 21 m
|iegrime = 5,6 m
|pasažieri = 450 cilvēki
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri = 250-300 m
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|binomial=Juncus subnodulosus
|autors=Schrank
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Liliopsida
|klase_lv=Viendīgļlapji
|rinda=Poales
|rinda_lv=Graudzāļu rinda
|dzimta=Juncaceae
|dzimta_lv=Doņu dzimta
|ģints=Juncus
|ģints_lv=Doņi
|suga=Juncus subnodulosus
|suga_lv=Strupais donis
|attēls=Juncus subnodulosus kz01.jpg|sinonīmi=Juncus obtusiflorus ''Ehrh.''}}
'''Strupais donis''' ({{val|la|Juncus subnodulosus}}) ir [[doņu dzimta]]s suga.

sentences:
]]
'''Kazarmas''' ir specializētas [[ēka]]s, kas domātas [[karaspēks|karaspēka]] daļas personālsastāva pastāvīgai izvietošanai.

sentences: '''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sukarno
| vārds_orģ           = ''Soekarno''
| attēls              = Presiden Sukarno.jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Sukarno 1949. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Indonēzijas prezidenti|Indonēzijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1945|8|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|1967|3|12|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            = [[Suharto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1901|6|6}}
| dzim_vieta          = [[Surabaja]], [[Nīderlandes Austrumindija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1970|6|21|1901|6|6}}
| mir_vieta           = {{vieta|Indonēzija|Džakarta}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Indonēzijas Nacionālā partija|Nacionālā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Bandunas tehnoloģiskais institūts]]
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            = Sukarno Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Janas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Jakutija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Laptevu jūra]]
| plat_d=72| plat_m=00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=136| gar_m=30| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 80
| platums      = 240
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Jaroka]]
| pilsētas     = [[Jukagira]]
}}
'''Janas līcis''' ({{val|ru|Янский залив}}, {{val|sah|Дьааҥы хомото}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis tās dienvidaustrumu piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Krievija]]s [[Sahas Republika]]s [[Ustjanas uluss|Ustjanas ulusā]]. Rietomos līci norobežo Buorhajas pussala, rietumos — Širokostanas pussala un Ebeļahas līcis. Lielāko daļu no līča dienvidiem aizņem [[Jana (upe)|Janas]] upes delta (ap 10 200 km²). Piekrastē vairāki līči, no kuriem ievērojamākais ir Seļļahas līcis dienvidaustrumos.<ref>[https://ru.wikisource.org/wiki/%D0%AD%D0%A1%D0%91%D0%95/%D0%AF%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9 ЭСБЕ/Янский]</ref> Pie Janas deltas vairākas salas, no kurām lielākās ir [[Jaroka]], Makara sala un Šelonu salas. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir [[Jana (upe)|Jana]], kas devusi līcim nosaukumu. Visa līča piekraste ietilpst valsts dabas paleontoloģiskajā liegumā «Janas mamuti».<ref>[http://www.zapoved.net/index.php/katalog/regiony-rossii/dalnevostochnyj-fo/respublika-sakha-yakutiya/42613-%D0%AF%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B5_%D0%BC%D0%B0%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%82%D1%8B Заповедная Россия. Янские мамонты]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Rotācijas skrūves kompresors''' ir gāzes [[Kompresors|kompresora]] veids, piemēram, gaisa kompresors, kurā tiek izmantots rotācijas tipa pozitīvās pārvietošanas mehānisms. Šie kompresori ir izplatīti rūpnieciskos nolūkos un aizstāj tradicionālākos virzuļu kompresorus, kur nepieciešami lielāki saspiestās gāzes apjomi, piem. lieliem dzesēšanas cikliem- dzesinātājiem, vai saspiestās gaisa sistēmām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: zilā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,34 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0108394/credits/?ref_=bo_tt_tab|title=Three Colors: Blue (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 94 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|8}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''CED Productions''
* ''CAB Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators = [[Slavomirs Idzjaks]]
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Bleu''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Benuā Režēns]]
* [[Helēne Vensāna]]
* [[Florense Pernēla]]
* [[Šarlote Verī]]
* [[Emanuela Riva]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Bluevidcov.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: zilā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs : Bleu}}, {{Val|pl|Trzy kolory. Niebieski}}) ir 1993. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Benuā Režēns]], [[Helēne Vensāna]], [[Florense Pernēla]], [[Šarlote Verī]] un [[Emanuela Riva]]. Tā ir pirmā no trim filmām "[[Trīs krāsas (trioloģija)|Trīs krāsas]]" trioloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, kurai seko "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994) un "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994); nosaukta Francijas karoga krāsā. Saskaņā ar Keslovski, filmas tēma ir brīvība, īpaši emocionālā brīvība, nevis tās sociālā un politiskā nozīme.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Migels Anhels Asturjass
|         vārds_orig = ''Miguel Ángel Asturias''
|             attēls = MiguelAngelAsturias.JPG
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|Gvatemala|Gvatemala|2s=Gvatemala (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1974
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{vieta|Spānija|Madride}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Romānu autors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = Sirreālisms
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''[[El Señor Presidente]]'', ''Hombres de maíz''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1967)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Migels Anhels Asturjass''' ({{val|es|Miguel Ángel Asturias Rosales}}; dzimis {{dat|1899|10|19}}, miris {{dat|1974|6|9}}) bija gvatemaliešu dzejnieks, romānists, dramaturgs, žurnālists un diplomāts.

sentences: {{Citas nozīmes|Ziemeļmaķedonijas vēsturi|Senā Maķedonija|Maķedonijas vēsture}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Krotonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=70 - 73 °C
|viršanas temperatūra=185 - 189 °C
}}
'''Krotonskābe''' (''trans''-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no [[Indija|Indijā]] kultivēta [[eiforbiju dzimta]]s auga ''Croton tiglium'', no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[izokrotonskābe]].

sentences:
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
'''Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne''' ir šaursliežu 750 mm platuma dzelzceļš, kas savieno [[Gulbene]]s un [[Alūksne]]s pilsētas. Šī ir vienīgā šaursliežu dzelzceļa līnija [[Baltija]]s valstīs, kurā notiek regulāri pasažieru pārvadājumi.<ref>[https://www.vietas.lv/objekts/gulbenes_aluksnes_mazbanitis/ Gulbenes - Alūksnes Mazbānītis. vietas.lv]</ref> Mūsdienās līniju apsaimnieko SIA "Gulbenes-Alūksnes bānītis". Līdz 2010. gadam līnijā kursēja 3 vilcienu pāri dienā, bet no {{dat|2010|02|01|Ģ}} rīta reiss atcelts.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/16044/gulbenes--aluksnes-mazbanitis-no-ritiem-vairs-nebrauks Gulbenes — Alūksnes mazbānītis no rītiem vairs nebrauks]</ref> Iepriekš izsludinātos datumos vilciens reisā dodas ar tvaika lokomotīvi "Ferdinands".<ref>[http://www.delfi.lv/news/national/novadi/likvide-gulbenes-aluksnes-banisa-brivdienu-reisu.d?id=29823269 Likvidē Gulbenes — Alūksnes 'bānīša' brīvdienu reisu]</ref> No 2000. gada vilciena popularizēšanai līnijā Gulbene – Alūksne septembra pirmajā nedēļas nogalē tiek organizēti Bānīša svētki.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Semjuels Kolts
|     vārds_orig = ''Samuel Colt''
|         attēls = Samuel Colt by Brady, 1857.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1814
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Izgudrotājs, uzņēmējs, mednieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi = Džons S. Kolts
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Harta Džarvisa (prec.1856-1862)
|          bērni = Kaldvels Harts Kolts
|     alma_mater =
|       paraksts = Samuel Colt signature 1855.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Semjuels Kolts''' ({{val|en|Samuel Colt}}; dzimis {{dat|1814|7|19}}, miris {{dat|1862|1|10}}) bija amerikāņu uzņēmējs un izgudrotājs, kas popularizēja [[revolveris|revolveri]]. Dibinājis uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā ''[[Colt's Manufacturing Company]]'', kas masveidā ražoja revolverus.

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Brūnaboina
| native_name    =  Brú na Bóinne
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Brú_na_Bóinne_-_20170705121104.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ņūgreindža
| map            =
| map_type       = Īrija#Eiropa
| map_relief  = jā
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 53.69284 | latNS  = N
| longd = 6.44932 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Īrija|Mītas grāfiste}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 32. gadsimtu p.m.ē.
| abandoned      = ap 20. gadsimtu p.m.ē.
| epochs         = [[neolīts]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1962–1975
| archaeologists = Maikls O'Kellijs
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.worldheritageireland.ie/bru-na-boinne/built-heritage/newgrange/}}
| architectural_styles =
| architectural_details =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Brūnaboina - Boinas Loka arheoloģiskais ansamblis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv
|        designation1_date = 1993. gads <small>(17. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/659 659]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| notes          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Estoty''' ir mobilo spēļu studija, kas atrodas Baltijas valstīs, Eiropā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jarena
 | official_name            = ''Yaren''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = de facto valsts galvaspilsēta
 | image_skyline            = Nauru_Government.jpg
 | image_caption            = Nauru Republikas parlamenta ēkas
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nauru
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flag|Nauru}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 747
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = EAT
 | utc_offset               = +11
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 0 | latm = 32 | lats = 52 | latNS = S
 | longd = 166 | longm = 55 | longs = 15 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Āsivisuita - Nipisata
| alt_name            = ''Aasivissuit – Nipisat''
| iucn_category       =
| photo               = Maligiaq_fjord_in_summer_2010_(2).JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       = Maligiakas fjords vasarā
| photo_width         =
| map_type            = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_relief = jā
| latd  = 67.063931 | latNS  = N
| longd = 51.433317 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Grenlande}}, [[Sisimiuta]]
| nearest_city        =
| area                =
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Āsivisuita - Nipisata: inuītu medību vietas starp ledājiem un jūru
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2018 <small>(42. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1557 1557]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Klasiskais liberālisms''' ir [[Ideoloģija|politiskā ideoloģija]] un [[Liberālisms|liberālisma]] [[Liberālisma vēsture|atzars]], kas atbalsta un stimulē [[Brīvā tirgus ekonomika|brīvo tirgu]] ar valsts neiesaistīšanos ekonomikā; [[pilsoniskās brīvības]] saskaņā ar [[Tiesiskums|likuma varu,]] uzsvaru liekot uz [[Ierobežota valdība|ierobežotu valdību]], [[Ekonomiskā brīvība|ekonomisko brīvību]] un [[Politiskā brīvība|politisko brīvību]]. Tas tika izstrādāts 19. gadsimta sākumā, balstoties uz iepriekšējā gadsimta politiskajām un ekonomiskajām idejām, reaģējot uz [[Urbanizācija|urbanizāciju]] un [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpniecisko revolūciju]] [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].{{Sfn|Conway}}<ref name="google.com">{{Grāmatas atsauce|first=Richard|last=Hudelson|date=1999|url=https://archive.org/details/modernpoliticalp00hude/page/37|title=Modern Political Philosophy|pages=[https://archive.org/details/modernpoliticalp00hude/page/37 37–38]|isbn=978-0765600219|publisher=M. E. Sharpe}}</ref>{{Sfn|Dickerson|Flanagan|O'Neill}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Isulana
 | official_name            = ''Isulan''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Isulan roundabout.jpg
| image2                   = Isulan Municipal Hall (N. Aquino Avenue, Isulan, Sultan Kudarat; 08-14-2023).jpg
| image3                   = Isulan.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator sultan kudarat isulan.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Sultankudarata]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1957
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 17
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 541.25
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 97490
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 37 | lats = 53 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 35 | longs = 52 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9805
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 65
 | website                  = {{URL|http://www.isulan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
20. gadsimta sākuma kuļmuca]]
'''Kuļmuca''', '''sviesta muca''' jeb '''ķērne''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''kerne''<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Brigita Bušmane |date=2005. gada 5. marts |title=Paniņu nosaukumi latviešu valodas izloksnēs |journal=МАТЕРИАЛЫ XXXIV Международной филологической конференции |publisher=[[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]] |page=8—9. lpp |url=http://www.genling.nw.ru/baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |access-date=2015. gada 14. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20060204182501/http://www.genling.nw.ru/Baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |archive-date=2006. gada 4. Februāris }}</ref>) ir ierīce, ko izmanto [[krējums|krējuma]] sakulšanai [[sviests|sviestā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |title= Kuļmuca |publisher= Tēzaurs |language= latviski |accessdate= 2015. gada 14. septembrī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   =  Dienvidkurzemes 2. vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Ziedu iela 7, [[Aizpute]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 43 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 36 | longs = 35| longEW = E
|schooltype             =
|fundingtype            =
|established            =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Taisa Sorokina
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{URL|https://aizputesneklatiene.lv/index.php/lv/}}
}}

sentences: '''Londonas Karaliskā entomologu biedrība''' (''The Royal Entomological Society of London'') ir [[Anglija|angļu]] zinātniskā [[entomoloģija|entomoloģiskā]] sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija [[Čārlzs Darvins]].

sentences: {{Commonscat|Religion in Poland|Reliģija Polijā}}

sentences: '''Psihe''' ({{val|gr|ψυχή}} (''psychē'') — 'dvēsele') ir [[cilvēks|cilvēka]], arī augstāko [[dzīvnieks|dzīvnieku]], [[īpašība|īpašību]] kopums, kas nevis materiāli vai enerģētiski, bet gan informacionāli regulē [[izturēšanās|izturēšanos]] un cilvēkam dod iespēju [[domāšana|domāt]], [[griba|gribēt]] un [[jušana|just]]. Psihe visu laiku atrodas [[mijiedarbība|mijiedarbībā]] ar somatiskajiem procesiem. Psihe tiek vērtēta pēc dažādiem paramteriem: pēc [[integritāte]]s, [[aktivitāte]]s, [[attīstība]]s, [[pašregulācija]]s, [[adaptācija]]s utt. Cilvēkam piemīt augstākā psihes forma — [[apziņa]]. Ar psihes pētīšanu nodarbojas [[psiholoģija|psiholoģijā]], [[neirofizioloģija|neirofizioloģijā]], [[psihoterapija|psihoterapijā]] un [[psihiatrija|psihiatrijā]].

sentences:
{{EPC H158}}
'''EPC H158''' jeb '''Étage Principal Cryogénique H158''' (no [[franču valoda|franču]] - kriogēnā pirmā pakāpe) - [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] pamata [[raķešpakāpe]].

sentences: '''Kolektīvā iepirkšanās''' ir iepirkšanās organizācijas princips, pie kura vairākas [[persona]]s apvienojas grupā, lai iegūtu [[vairumtirdzniecība]]s atlaides precēm un pakalpojumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Paper Man''
| attēls = Paper man poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = * [[Kīrans Malronijs]]
* [[Mišela Malronija]]
| producents = * [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Gaimons Kesedijs]]
| scenārija autors = * Kīrans Malronijs
* Mišela Malronija
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Hanters Perišs]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika = [[Marks Makadams]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs = ''[[MPI Media Group]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|6|15|Losandželosas filmu festivāls|2010|4|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 110 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=paperman.htm|title=Paper Man (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,514}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Paper Man''''' ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Kīrans Malronijs]] un [[Mišela Malronija]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]], [[Kīrans Kalkins]], [[Hanters Perišs]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|15||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
'''Mašīnmācīšanās''' ir [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] apakšnozare, kas izmanto [[datorsistēma]]s, lai efektīvi veiktu konkrētus uzdevumus, neizmantojot skaidri programmētas instrukcijas, tā vietā paļaujoties uz paraugiem un secinājumiem. Mašīnmācīšanās [[algoritms|algoritmi]] vai algoritmu ietvari izveido [[iztvērums|iztvēruma]] datu matemātisku modeli, kas pazīstams kā "apmācības dati", lai veiktu prognozēšanu vai pieņemtu lēmumus. Mašīnmācīšanās tiek izmantota situācijās, kur nav iespējams izstrādāt īpašu instrukciju algoritmus uzdevuma veikšanai, piemēram,
e-pasta filtrēšanas, tīkla iebrucēju atklāšana, [[mašīntulkošana]] un [[datorredze]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex digitata kz02.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex digitata|suga_lv=Pirkstainais grīslis|autors=L.|binomial=Carex digitata}}'''Pirkstainais grīslis''' ({{val|la|Carex digitata}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] (neiekļaujot Eiropas ziemeļu, rietumu un dienvidu daļu) sastopama suga.

sentences:
'''Velitss''' var būt:
* [[Martins Velitss]] (''Martin Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Peters Velitss]] (''Peter Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā), Martina dvīņubrālis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
]]
'''Elektriskā mašīna''' ir [[mašīna]], kas pārveido [[Elektriskā enerģija|elektrisko enerģiju]] [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā]] vai otrādi. Svarīgākais elektrisko mašīnu iedalījums sastāv no divām grupām: [[Elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] un [[Ģenerators|elektroģeneratoriem]]. Dažkārt kā trešo elektrisko mašīnu grupu izdala [[Transformators|transformatorus]], lai gan tie nepārveido vienu [[enerģija]]s veidu citā un tiem nav [[Kustīgās daļas|kustīgo daļu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Heneralsantosa
 | official_name            = ''General Santos''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Gensan.jpg
| image2                   = Aerial view of port of general santos.jpg
| image3                   = Gen Santos city 3.jpg
| image4                   = The colorful and lively Kadsagayan Parade during Kalilangan.jpg
| image5                   = Upgraded General Santos International Airport.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1968
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1988
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 26
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 492.86
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 697315
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 07 | lats =  | latNS = N
 | longd =125  | longm = 10 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 197
 | website                  = {{URL|http://www.gensantos.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anglikānisms''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''anglicanus'') ir [[reformācija|reformācijā]] radies [[protestantisms|protestantisma]] novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā [[Anglikāņu sadraudzība|Anglikāņu sadraudzībā]] — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglijas Baznīca|Anglijas Baznīcu]].

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 15T
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attels paraksts    =
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            =
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2008. gads|2008]] — pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15T Prague
15T Riga
|garums             = 31,40 m (31,60 m)
|platums            = 2,46 m (2,50 m)
|augstums           = 3,6 m
|pašmasa            = 42 tonnas
|grīdas tips        = 100% zemā
|durvju skaits      = 6
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 720 kW (16 x 45 kW)
540 kW (12 x 45 kW)
|maksimālais ātrums = 60 km/h (70 km/h)
|sēdvietu skaits    = 61 (60)
|stāvvietu skaits   = 239 (260)
|pasažieri kopā     = 300 (320)
|izmanto            = {{flag|Čehija}}: [[Prāga]]
{{flag|Latvija}}: [[Rīga]]
}}

sentences: '''Ei, jūs tur!''' ir [[Imants Kalniņš|Imanta Kalniņa]] 1971. gadā sarakstīta [[rokopera]]. Tā ir pirmā latviešu rokopera un viena no pirmajām rokoperām [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{vārdtelpas}}
Vikipēdijā '''vārdtelpa''' (''namespace'') ir īpašs vārds, kas tiek lietots Vikipēdijas lapu nosaukumu sākumā un no nosaukuma ir atdalīts ar [[kols|kolu]]. Vārdtelpu atpazīst ''[[MediaWiki]]'' programmatūra. Atšķirīga vārdtelpa piešķir Vikipēdijas lapām atšķirīgas funkcijas. Enciklopēdijas raksti ir galvenajā vārdtelpā, kurai netiek uzrādīts tās nosaukums lapas augšdaļā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Flatovs''' ({{val|de|Flatow}}) var būt:

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''GLONASS''' (no {{val|ru|'''Гло'''бальная '''на'''вигационная '''с'''путниковая '''с'''истема}}, ''ГЛОНАСС'' — "Globālā navigācijas pavadoņu sistēma") ir [[Krievija]]s [[pavadoņnavigācija|pavadoņu navigācijas sistēma]], kas ir līdzīga [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] sistēmai. Tā atrodas [[Krievijas kosmiskais karaspēks|Krievijas kosmiskā karaspēka]] pārziņā. Ar sistēmas attīstīšanu nodarbojas [[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|''Roskosmos'']], kosmiskos aparātus izgatavo kompānija ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'' (''Информационные спутниковые системы''), zemes atbalsta sistēmas attīsta kompānija ''[[Rossijskie kosmičeskie sistemy]]'' (''Российские космические системы'').

sentences:
{{cita nozīme|ezeru Āfrikā|par ezeru Džūkstes pagastā|Kundziņu ezers}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Turkanas ezers
|attēls=LakeTurkanaSouthIsland.jpg
|map = Kenija#Etiopija
| vieta        = {{KEN}}<br />{{ETH}}
| plat_d=3 | plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=1 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=6 405
|garums=
|Vid_dziļums=30,2
|Max_dziļums=109
|tilpums=203,6
|augstums_vjl=360,4
|izteka=
|baseins=130 860
|salas=
|pilsētas=[[Lojangalani]]
}}
'''Turkanas ezers''' ({{val-en|Lake Turkana}}), agrāk saukts arī '''Rūdolfa ezers''', ir liels [[sālsezers]] [[Kenija|Kenijā]], pati ziemeļu daļa atrodas [[Etiopija|Etiopijā]]. Ezers sakrīt ar lielā Austrumāfrikas lūzuma zonu, atrodas tuksneša zonā. Pasaulē lielākais pastāvīgais ezers tuksneša zonā, spēj saglabāties sava salīdzinoši lielā dziļuma dēļ. Pasaulē lielākais ezers ar sārmainu ūdeni. Ezerā un tā tuvumā var būt spēcīgas vētras, jo ezers iesilst un atdziest lēnāk nekā apkārtējā zeme. Turkanas ezera apkaime joprojām ir maz pārveidota, to reti apmeklē eiropieši. Vietējie iedzīvotāji pārsvarā pieder [[gabra]], [[rendille]] un [[turkana]] ciltīm.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Chest X-ray in influenza and Haemophilus influenzae - annotated.jpg
| image_size      = 235px
| alt             =
| caption         = Plaušu rentgens ir viens no veidiem, kā diagnosticē pneimoniju
| specialitāte    = [[pulmonoloģija]], [[infekcijas slimība]]
| simptomi        = [[klepus]], apgrūtināta [[elpošana]], sāpes krūšu kurvī, [[drudzis|paaugstināta ķermeņa temperatūra]]
| ilgums          = dažas nedēļas
| cēloņi          = baktērijas, vīrusi, [[aspirācija]]
| riski           = [[mukoviscidoze]], [[hroniska obstruktīva plaušu slimība]], [[bronhiālā astma]], [[cukura diabēts]], [[sirds mazspēja]], [[smēķēšana]]
| diagnoze        = pēc simptomiem, krūšu [[rentgenogrāfija]], [[krēpas|krēpu]] mikroskopiskā izmeklēšana
| DiseasesDB      =
| ICD10           = J10-J18
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = pneimonija
}}

sentences:
s [[Doms|Doma]]]]
 [[nauda]]s zīmes]]
s pilsētas ģerboņa]]
'''Dieva acs,''' arī '''Providences acs''' ir [[simbols]], [[Dievs|Dieva]] nodomas, tālredzības un īstenošanās acs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |title=Dieva providence {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304125943/http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gotquestions.org/latviesu/Dieviska-talredziba.html |title=Dievišķā tālredzība {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150317134511/http://gotquestions.org/Latviesu/Dieviska-talredziba.html |archivedate={{dat|2015|03|17||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |title=''Providence'' {{en ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160722045713/https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |archivedate={{dat|2016|07|22||bez}} }}</ref>

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Čiekurkalns (nozīmju atdalīšana)|Čiekurkalns}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Čiekurkalns
| tips                = stacija
| attēls              = File:Čiekurkalna stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Čiekurkalna stacijas (pieturas) ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1889
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = {{val|ru|Сортировочная}}
 {{val|ru|Рига-Балтийская}}
 {{val|ru|Царский лес}}
 {{val|de|Kaiserwald}}
 Krūzesmuiža
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 8 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (2 km)
 [[Jugla (stacija)|Jugla]] (4 km)
 [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīga]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 6
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Enshede
 | official_name            = ''Enschede''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Vlag stad Enschede.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Enschede wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Overeisela]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 142.75
 | area_land_km2            = 140.95
 | area_water_km2           = 1.8
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. februārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 13 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 54 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 7500-7549
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.enschede.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{novec|Tata 2008. gadā gatavojas sākt ražot...}}
'''Kompresētā gaisa transportlīdzekḷi''' ir transportlīdzekḷi kuru dzinēji darbojās uz saspiestu gaisu.

sentences:
glezna "Nodokļu maksāšana"]]
'''Nodoklis''' ir obligāts ar [[likums|likumu]] noteikts [[maksājums]], kuru veic [[juridiska persona|juridiskas]] vai [[fiziska persona|fiziskas personas]], lai veidotu daļu no [[pašvaldība]]s vai [[valsts budžets|valsts budžeta]].  Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu [[valsts|valstīs]] un parasti kalpo par valsts galveno [[ienākumi|ienākumu]] avotu, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie [[izdevumi]].

sentences:
{{Pārvietot|Džermaina Grīra}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Žermēna Grīra
|          vārds_orig = ''Germaine Greer''
|              attēls =Germaine Greer.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1939
|          dz_mēnesis =1
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[Austrālija|austrāliete]]
|            paraksts =
|               skola =[[feminisms]]
|           intereses =[[feminisms]], [[angļu literatūra]], [[mākslas vēsture]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]<br />[[Melburnas Universitāte]]
|          ietekme_no =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[The Female Eunuch]]'' (1970)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
]]
'''Mugursoma''' ir uz [[mugura]]s nēsājama [[soma]], kas parasti novietojama ar divām siksnām pāri pleciem un zem [[paduse|padusēm]]. Mugursomas  paredzētas nesamā pārnēsāšanai, ko nebūtu ērti nest rokās. Sporta mugursomas, kas domātas izmantošanai, piemēram, skriešanā, riteņbraukšanā, pārgājienos, parasti atslogo lielāko daļu svara (līdz aptuveni 90%) no to svara ar polsterētu gūžas jostu, atstājot plecu siksnas galvenokārt, lai stabilizētu slodzi. Tas uzlabo iespēju pārnēsāt smagu nesamo, jo [[gurni]] ir stiprāki par pleciem,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=AKINYELE, SAMUEL TAIWO; AKINYELE, ESTHER FEYISAYO; GBOLAHAN, DANIEL DAMILARE|date=September, 2019|title=EFFECTS OF ENTREPRENEURIAL SKILLS ACQUISITION IN LEATHER BACKPACK MAKING ON YOUTH EMPLOYABILITY IN ABEOKUTA, NIGERIA|url=https://www.cambridgenigeriapub.com/wp-content/uploads/2020/06/SJMSE_Vol14_No7-3.pdf|journal=Journal of Management Science & Entrepreneurship.|volume=14|issue=7|page=40|pages=38-73}}</ref> kā arī palielina [[veiklība|veiklību]] un [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvaru]], jo slodze ir tuvāk paša lietotāja [[masas centrs|masas centram]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{apvienot|Zigmunds Freids}}
'''Personības teorija''' ir [[Zigmunds Freids|Z.Freida]] teorija, kas veidota apmēram 40 gadu ilgā laika posmā. Lai varētu sekot līdzi psihoanalītiskās pieejas attīstībai to ir ērti iedalīt trijos posmos: pirmais posms līdz 1900. gadam, tad [[psihoanalīze]]s izveides posms pēc darba [[Sapņu tulkošana|„Sapņu tulkošana”]] 1900. gadā, tad pēc raksta [[Tas un Es|„Tas un ES”]] ({{val-de|Das Ich und Das Es}}) 1923. gadā.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Lingvistiskās relativitātes teorija''' ir [[psiholingvistika]]s teorija, kas paredz, ka cilvēkam [[domāšana]]s procesi notiek viņam zināmās [[valoda]]s vai vairāku zināmo valodu un [[kultūra|kultūru]] ietvaros — to, ka valodas ietekmē cilvēka domāšanas potenciāls iegūst noteiktu virzienu. Ja kādā valodā, atšķirībā no citām, nav laika izteiksmes (piemēram, [[Hopi indiāņu valodā]]), tad šīs valodas lietotājiem būs grūti ne vien izteikties, bet arī domāt [[Nākotne (valoda)|nākotnes]] vai [[Pagātne (valoda)|pagātnes]] kategorijās.

sentences: AB garums ir lidmašīnas ''[[Boeing 777]]-200ER'' spārnu plētums]]

sentences:
{{atveidošana}}
Šajā sarakstā uzskaitīti [[Eiropa]]s nozīmīgākie [[meteorīts|meteorītu]] krāteri.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''"Svētais Vakarēdiens"''' ({{val|it|Il Cenacolo}} vai ''L'Ultima Cena'') ir 15. gadsimta [[freska]]s glezna, kuras autors ir [[Leonardo da Vinči]]. Tā atrodas [[Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca|Svētās Žēlastības Marijas baznīcā]] [[Milāna|Milānā]]. Tiek uzskatīts, ka da Vinči darbu pie gleznas sāka apmēram 1495. gadā. "Svētais Vakarēdiens" bija kā daļa no baznīcas renovācijas darbiem. Gleznā ir attēlots [[Jēzus Kristus]] un viņa mācekļu [[pēdējais vakarēdiens]], kā tas ir aprakstīts [[Jāņa evaņģēlijs|Jāņa evaņģēlija]] 13:21. Glezna ir 460×880 cm liela. Šī ir viena no populārākajām pēdējo vakarēdienu attēlojošajām gleznām.

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Fātimiju kalifāts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Ziemeļāfrika
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = kalifāts
|
|gads_sākums         = 909. gads
|gads_beigas         = 1171. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Abāsīdu kalifāts
|flag_p1             = Abbasid banner.svg
|p2                  = Aglabidi
|flag_p2             =
|p3                  = Ikšididu dinastija
|flag_p3             =
|p4                  = Rustamīdu dinastija
|flag_p4             =
|s1                  = Aijūbidu dinastija
|flag_s1             = Saladin's Standard.svg
|s2                  = Krustnešu valstis
|flag_s2             =
|s3                  = Sicīlijas emirāts
|flag_s3             =
|s4                  = Zirīdu dinastija
|flag_s4             =
|s5                  = Hammadidu dinastija
|flag_s5             =
|s6                  = Lielā Seldžuku impērija
|flag_s6             = Flag of the Seljuk.png
|s7                  = Mekas šerifāts
|flag_s7             = Hashmite Banner.png
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Fatimid Caliphate.PNG
|image_map_caption   = Fātimiju kalifāts laika gaitā
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Rakkāda]] (909–921)|[[Mahdija]] (921–948)|[[Mansūrija]] (948–973)|[[Kaira]] (973–1171)}}
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[koptu valoda]]}}
|reliģija            = [[šiītu islāms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Teinainano
 | official_name            = ''Tarawa Teinainano''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = South Tarawa from the air.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Kiribati
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{KIR}}
 | subdivision_type1        = Salas
 | subdivision_name1        = [[Kiribati salas]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 15.76
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 63439
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 24 | lats =  | latNS = N
 | longd = 172 | longm = 58 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0-3
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Teinainano''' ({{val|gil|Tarawa Teinainano}}) vai '''Dienvidtarava''' ({{val|en|South Tarawa}}) ir [[Kiribati]] valsts [[galvaspilsēta]]. 2020. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 63,5 tūkstoši iedzīvotāju, kas ir aptuveni puse no visiem valsts iedzīvotājiem. Teinainano veido vairāki atsevišķi ciemi, kas atrodas [[Tarava]]s atola dienvidos. Faktiskā valsts galvaspilsēta ir [[Bairiki]] ciems.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Korkovadu
| Photo                = PanoramaRio_(cropped).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Riodežaneiro#Brazīlija#Dienvidamerika
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=22.952417 |latNS=S
| longd=43.211667 |longEW=W
| Augstums         = 710
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République française''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Francijas Republika
|            valsts_nosaukums = France
|               karoga_attēls = Flag of France (1794–1815, 1830–1974, 2020–present).svg
|            karoga_nosaukums = Francijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Armoiries république française.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Francijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "''Liberté, Égalité, Fraternité''"
|                valsts_himna =
''[[Marseljēza|La Marseillaise]]''
''Marseljēza''
[[attēls:La Marseillaise.ogg|center]]

sentences:
auļos savvaļā]]
Dažādos veidus, kā [[zirgs]] pārvietojas, sauc par '''zirga gaitām'''. Tās var būt gan dabiskas, gan [[cilvēks|cilvēku]] trenētas un attīstītas.<ref>Ensminger, M. E. Horses and Horsemanship 6th edition USA: Interstate Publishers 1990 {{ISBN|0-8134-2883-1}} p. 65-66</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roberts Adams
|     vārds_orig = ''Robert Adam''
|         attēls = Robert-adam.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1728
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Kerkoldi]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Čičisteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Chichester_Cathedral_epodkopaev.jpg
| image_size            =
| caption               = Čičisteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Čičisteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.8363
| longd                 = -0.7808
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Čičistera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1075. gads
| year_completed        = 1108. gads
| length                = 124 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 84 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Čičisteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736182"
}
</mapframe>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Mandaji
|attēls          =
|image_caption   = Mandaju karotājs (1913)
|native_name     = ''Mandaya''
|skaits          = 523 475 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[mandaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Mandaji''' (''Mandaya'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo kalnainos apvidus [[Mindanao]] salas austrumos. Kopskaits tiek lēsts ap 520 tūkstošiem (0,5 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[lumadi|lumadu]] tautām. Lielākā daļa mandaju mīt [[Austrumdavao]] (261 742 cilvēki; 45,5 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Dienvidsurigao]] (98 675; 15,4 %) un [[Davao de Oro]] (59 150; 7,7 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Dalās vairākās etniskās grupās — mangvangi, mangrangani, managosani, pagsupani, divavaononi un dibabaoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/mandaya/ |title=Peoples of the Philippines: Mandaya |access-date={{dat|2024|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723143812/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/mandaya/ }}</ref>  Dažkārt mandajiem pieskaita tuvu radniecīgos [[mansaki|mansakus]] (78 199 cilvēki, dzīvo galvenokārt Davao de Oro provincē). Runā [[mandaju valoda|mandaju valodā]], kurai izšķir vairākus dialektus; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/Mandaya/ Ethnic Groups of the Philippines. Mandaya]</ref> Mandaji lielākoties ir savas tradicionālās [[politeisms|politeistiskās]] reliģijas piekritēji. Izplatīta [[poliginija]]. [[Etnonīms]] ''mandaya'' tulkojumā nozīmē ‘pirmie [cilvēki] augšup pa straumi’.

sentences:
{{dziedāšanas balsis}}
'''Kontralts''' ({{val-it|contralto}}) ir viszemākais sieviešu [[balss]] tips, kas ir zemāks par sieviešu [[Alts (balss)|altu]], bet augstāks par vīriešu [[Tenors|tenoru]]. Kontralta balss diapazona robežas ir no [[Fa (nots)|Fa]] mazās oktāvas līdz [[Fa (nots)|Fa]] otrajai oktāvai. Bieži operu partitūrās kontralta balss partijas ir rakstītas arī zēnu balsīm. Visraksturīgākais un visizteiksmīgākais ir zemais un daļēji vidējais kontralta balss reģistrs.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius hysginus 72083.jpg
| att_nosaukums= Cūku pienaine (''Lactarius hysginus'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. hysginus
| suga_lv = Cūku pienaine
| binomial =Lactarius hysginus (Fr.)
| sinonīmi = Lactarius curtus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences: '''Zalve''' ({{val|de|Salve}}) ir [[šaušana]]s paņēmiens, kas paredz vienlaicīgu šāvienu veikšanu no vairākiem [[lielgabals|liegabaliem]], rokas [[šaujamieroči]]em u.t.t.

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 7
|lv = Septiņi
}}
'''7''' ('''septiņi''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[6 (skaitlis)|6]] un [[8 (skaitlis)|8]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 55
 | lv  = Piecdesmit pieci
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viļņa
| native_name = ''Vilnius''
| settlement_type = galvaspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Vilnus Montage (2016).png
| imagesize = 250px
| image_caption = Viļņa
| image_flag = Flag of Vilnius.svg
| image_shield = Grand Coat of arms of Vilnius.svg
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 54
| latm = 41
| lats =
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 17
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = {{karogs|Lietuva}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Viļņas pilsētas pašvaldība]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1323
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = * {{val|ru|Вильнюс}}, līdz 1918. gadam ''Ви́льна''<ref>Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона: в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907</ref>
* {{val|be|Вільня}}
* {{val|pl|Wilno}}
* {{val|de|Wilna}}
| area_total_km2 = 401
| population_total = 602430
| population_as_of = {{dat|2024|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_metro =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| website = {{URL|http://www.vilnius.lt}}
| established_title1 = Pilsētas tiesības
| established_date1 = 1387
}}
]]
'''Viļņa''' ({{val|lt|Vilnius}}) ir [[Lietuva]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Tā atrodas [[Nere]]s un [[Viļņa (upe)|Viļņas]] upes sateces vietā, valsts dienvidaustrumu daļā, 32 km no [[Baltkrievija]]s robežas.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Šveices rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Internets| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Dafijs''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Baltkrievijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Baltkrievijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
[[File:Baking Bread in Bai Bazaar, Dashoguz.jpg|250px|thumb|Maizes cepšana tandirā [[Dašoguza]]s tirgū, [[Turkmenistāna|Turkmenistānā]]]]
'''Tandirs''' ({{val|tr|tandır}}, {{val|ky|тандыр}}), arī '''tendirs''' ({{val|az|təndir}}), '''tandūrs''' ({{val|ur|تندور}}, {{val|hi|तन्दूर}}), '''tendūrs''' ([[kurdu valoda|kurdu]]: ''tendûr''), '''tonirs''' ({{val|hy|թոնիր}}),

sentences: '''1931. gada plūdi Jēkabpilī''' bija vieni no lielākajiem [[Daugava]]s plūdiem [[Jēkabpils]] vēsturē.

sentences:
, [[Verdana]] un [[Georgia (burtveidols)|Georgia]] burtveidolu paraugi]]
'''Burtveidols'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=burtveidols&list=burtveidols&lang=LV|title=Burtveidols|publisher=LZA|accessdate={{dat|2013|9|18||bez}}}}</ref> ir vienota izskata rakstzīmju kopums. Burtveidolu bieži sauc arī par '''fontu''', kas ir burtveidols noteiktā izmērā un stilā. Burtveidolus iedala divās pamatgrupās — burtveidolos ar [[serifs|serifiem]] (antikvās) un burtveidolos bez serifiem. Šajās grupās neietilpst retāk lietoti burtveidoli, piemēram, [[kaligrāfija|kaligrāfiski]] un dekoratīvi burtveidoli.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lactarius acerrimus 73824.jpg
| att_nosaukums=[[Sūrā pienaine]] (''Lactarius acerrimus'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Russulales
| kārta_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaines
| suga =L. acerrimus
| suga_lv =Sūrā pienaine
| binomial =Lactarius acerrimus
| kategorijas =nē
}}
'''Sūrā pienaine''' (''Lactarius acerrimus'') ir ļoti sīva, neēdama sēne, sīvums nav novēršams vārot. Cepurīte līdz 12 cm plata, piltuvveida, joslaina dzeltenīga līdz rūsgana, diezgan lipīga. Lapiņas iesārtas vai krēmkrāsā, zarotas. Kātiņš īss, uz leju sašaurināts. Sporas baltas. Aug vasarā un rudenī, sastopama pareti vai reti. Līdzīgā suga ir [[joslainā pienaine]], kurai ir mataina cepurītes mala. Sūrā pienaine aug pa vienai vai nelielās grupās uz zemes lapu nobirās vai zālē, zem [[ozoli]]em.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Helle Torninga-Šmita
| vārds_orģ = ''Helle Thorning-Schmidt''
| attēls = Danmarks statsminister Helle Thorning-Schmidt vid de nordiska statsministrarnas mote vid Nordiska Radets session i Kopenhamn (1).jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = [[Dānijas premjerministre]]
| term_sākums = {{dat|2011|10|3|N}}
| term_beigas = {{dat|2015|06|28|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Larss Loke Rasmusens]]
| pēctecis = [[Larss Loke Rasmusens]]
| amats2 = Partijas "Sociāldemokrāti" līdere
| term_sākums2 = {{dat|2005|4|12|N}}
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1966|12|14}}
| dzim_vieta = {{vieta|Dānija|Radovre}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija = Sociāldemokrāti
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = * [[Kopenhāgenas Universitāte]]
* [[Eiropas koledža]]
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Helle Torninga-Šmita''' ({{val|da|Helle Thorning-Schmidt}}, {{izrunā|ˈhɛlə ˈtoɐ̯neŋ ˈsmed}}; dzimusi {{dat|1966|12|14}}) ir bijusī dāņu [[politiķe]], bijusi 26. [[Dānija]]s premjerministre (2011—2015) un Dānijas Sociāldemokrātu partijas līdere.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Saldumiņš
| attēls                   = Sweetest thing.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sweetest Thing''
| žanrs                    = romantiskā komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         = [[Nensija Pimentāla]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Selma Blēra]]
* [[Tomass Džeins]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Pārkers Pousijs]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|4|26||bez}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sweetest-thing-2002-3|title=The Sweetest Thing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325182158/http://www.bbfc.co.uk/releases/sweetest-thing-2002-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|43 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sweetestthing.htm|title=The Sweetest Thing (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|68,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Saldumiņš"''' ({{val|en|The Sweetest Thing}}) ir 2002. gada romantiskā komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristīna Eplgeita]], [[Kemerone Diasa]], [[Selma Blēra]], [[Tomass Džeins]], [[Džeisons Beitmens]] un [[Pārkers Pousijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|26||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Steven Weinberg''
| attēls =Steven weinberg 2010.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums = 2010. gadā
| dz_gads =1933
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =2021
| m_mēnesis=7
| m_diena=23
| m_vieta =[[Ostina]], [[Teksasa]], {{USA}}
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Teksasas Universitāte Ostinā]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = ''Gunnar Källén'', ''Sam Treiman''
| studenti =
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Stīvens Veinbergs''' ({{val|en|Steven Weinberg}}, 1933—2021) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Abduss Salams|Abdusu Salamu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ''SU(2)'' jeb [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā. Darbojās arī [[kvanti|kvantu]] lauku un [[kosmoloģija]]s pētījumu jomā. Strādāja pie Lielās apvienotās teorijas (GUT, ''Grand Unified Theories''), kas vienoti skaidrotu visas zināmās [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un [[gravitācija]]s mijiedarbības.

sentences:
{{cita nozīme|komiksu tēlu|2019. gada filmu|Džokers (2019. gada filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Džokers
| color         =
| series        =
| image         = Manwholaughs.jpg
| caption       =
| first         = ''Batman'' (1940. gada aprīlis)
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Robinsons]]
* [[Bills Fingers]]
* [[Bobs Keins]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
}}
'''Džokers''' ({{val|en|The Joker}}) ir tēls, [[ļaundaris]] ''[[DC Comics]]'' publicētajos darbos, kino un televīzijas seriālos. Tēlu izveidoja Džerijs Robinsons, Bills Fingers un Bobs Keins. Džokers pirmoreiz parādījās Betmena komiksa pirmajā numurā, kas iznāca {{dat|1940|4|25||bez}}. Sākotnēji autori bija plānojuši, ka tēls nomirs jau tā pirmajā parādīšanās reizē, tomēr pašlaik tas ir kļuvis par galveno [[Betmens|Betmena]] pretinieku.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Valērijs Brumels
 |      vārds_orig = ''Валерий Брумель''
 |          attēls = Valeriy Brumel 1963.jpg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1942|4|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Amūras apgabals}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2003|1|26|1942|4|14}}
 |        mir_viet = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=79}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = j
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1964|teksts=Tokija 1964}}|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1960|teksts=Roma 1960}}|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[1962. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Belgrada 1962]]|Augstlēkšana}}
}}
'''Valērijs Brumels''' ({{val|ru|Валерий Николаевич Брумель}}; dzimis {{dat|1942|4|14}}, miris {{dat|2003|1|26}})<ref name="guardian">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theguardian.com/news/2003/feb/06/guardianobituaries.russia|title=Valery Brumel|publisher=Theguardian.com|accessdate={{dat|2014|7|30||bez}}}}</ref> bija padomju [[vieglatlēts]], startējis [[augstlēkšana]]s sacensībās.
Piedalījies divās [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] ({{oss|V=1960}}, {{oss|V=1964}}). 1960. gadā Romā izcīnīja sudraba medaļu, pēc četriem gadiem Tokijā kļuva par olimpisko čempionu. 1962. gada [[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempions]] augstlēkšanā, divkārtējs [[Universiāde]]s čempions.

sentences: '''Nernsta vienādojums''' elektroķīmijā ir [[vienādojums]], ko var izmantot (kopā ar citu informāciju), lai noteiktu [[elektroķīmiskās šūnas potenciāls|elektroķīmiskās šūnas potenciālu]]. To var arī izmantot, lai noteiktu kopējo [[Spriegums|spriegumu]] (EDS) arī [[akumulators|akumulatoram]], kas sastāv no vairākām elektroķīmiskajām šūnām. Tas ir nosaukts par godu vācu fizikālķīmiķim, kurš pirmais formulēja to, [[Valters Hermanis Nernsts|Valteram Hermanim Nernstam]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Adidas AG''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1924}}<ref name=history>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.adidas-group.com/en/overview/history/default.asp |title=Adidas Group History |publisher=Adidas-group.com |date= |accessdate=2010-09-26 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110707083949/http://www.adidas-group.com/en/overview/history/default.asp |archivedate=2011-07-07 }}</ref>
| Sēdeklis            = {{flaga|Vācija}} [[Hercogenauraha]], [[Vācija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Herberts Hainers
Ēriks Stamingers
Igors Landau
| Darbinieku_skaits   = 39600 (2009)
| Apgrozījums         = [[eiro|€]] 10,38 miljardi (2009)<ref name="AR2009">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.adidas-group.com/en/investorrelations/assets/pdf/annual_reports/2009/GB_2009_En.pdf |title=Annual Report 2009 |accessdate=2010-03-23 |publisher=Adidas |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100331232244/http://www.adidas-group.com/en/investorrelations/assets/pdf/annual_reports/2009/GB_2009_En.pdf |archivedate=2010-03-31 }}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Atsegums''' ir redzama [[Ieži|iežu]] daļa, kas atsegta [[Zeme]]s virspusē. Atsegumi neaptver lielāko daļu sauszemes virsmas, jo daudzās vietās tie ir segti ar [[augsne]]s slāni un [[augājs|augāju]]. Atsegumi visbiežāk veidojas apgabalos, kur [[erozija]] ir strauja un pārsniedz atmosfēras spiediena rādītājus, piemēram, stāvās kalnu nogāzēs, kalnu grēdās un virsotnēs, upju krastos un tektoniski aktīvās teritorijās. Piemēram, [[Somija|Somijā]] ledāja erozija pēdējā [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]] maksimumā (aptuveni 11 000 gadu p.m.ē.) ar tai sekojošo jūras viļņu darbību un [[Izostatiskā pacelšanās|izostatisko pacelšanos]], ir radījusi lielu skaitu gludu piekrastes un iekšzemes atsegumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = LongSnoutedSeahorse1600ppx.jpg
| att_nosaukums = [[Gardeguna jūraszirdziņš]] (''Hippocampus guttulatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Syngnathiformes
|      kārta_lv = Adatzivjveidīgās
|        dzimta = Syngnathidae
|     dzimta_lv = Adatzivju dzimta
|   apakšdzimta = Hippocampinae
|apakšdzimta_lv = Jūraszirdziņu apakšdzimta
|         ģints = Hippocampus
|      ģints_lv = Jūraszirdziņi
|      binomial = Hippocampus <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Lielais Ķīnas ugunsmūris''' ir cenzūras un uzraudzības projekts, ko izmanto [[Ķīna]]s valsts drošības iestādes. Projekts sākās 1998. gadā kā Zelta Vairoga projekts un aktīvu darbību uzsāka 2003. gada novembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rfa.org/english/commentaries/china_internet-11242008134108.html|title=How China’s Internet Police Control Speech on the Internet|website=Radio Free Asia|language=en|access-date=2018-08-15}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Zaharovs''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Eizenaha
 | official_name            = ''Eisenach''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Thuringia Eisenach asv2020-07 img23 Wartburg Castle.jpg
 | image_caption            = Vartburgas cietoksnis
 | image_flag               = Hissflagge Eisenach.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen Eisenach.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Germany#Tīringene
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_name1        = [[Tīringene]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 103.84
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41567
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 50 | latm = 58 | lats = 34 | latNS = N
 | longd = 10 | longm = 19 | longs = 14  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 99817
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 220
 | website                  = {{url|http://www.eisenach.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oskars Štāfenhāgens
|     vārds_orig = ''Oskar Stavenhagen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Zutēnu muiža (''Gut Sutten''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zutēni (Šķēdes pagasts)|Zutēni]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rostoka]], [[Veimāras Republika]]
([[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Štāfenhāgens, Šarlote Harfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Rūpnieciskā revolūcija''' jeb '''rūpniecības apvērsums''' ({{val|en|Industrial revolution}}) bija laika periods, kas galvenokārt norisinājās [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās un [[19. gadsimts|19. gadsimta]] pirmajā pusē, kad uz [[lauksaimniecība|lauksaimniecību]] un [[manufaktūra|manufaktūrām]] balstītu ražošanu pamazām aizstāja [[fabrika]]s, kuras savā ražošanas procesā ietvēra automatizāciju un dažādu iekārtu izmantošanu.<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/event/Industrial-Revolution|title=Industrial Revolution|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopaedia Britannica]]|accessdate=6 June 2019}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aņi Loraka
|          Attēls = Ани Лорак (3) (Белые ночи Санкт-Петербурга — 2021. Григорий Лепс собирает друзей).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Aņi Loraka 2021. gadā
|        Dz_vārds = Karolīna Kujeka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kicmaņa|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, pasākumu vadītāja, aktīviste
|     Instrumenti = vokāls, klavieres
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Soyuz-Ukraina'', ''Rostok'', ''RG Music'', ''Lavina Music'', ''Moon'', UMG, ''Warner Music Russia''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Karolīna Kujeka''' ({{val|uk|Кароліна Мирославівна Куєк}}; dzimusi {{dat|1978|9|27}} [[Kicmaņa|Kicmaņā]], [[Ukrainas PSR]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Aņi Loraka''' ({{val|uk|Ані Лорак}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagakaulo
|attēls          =
|image_caption   = Tagakaulo sieviete tradicionālā tērpā
|native_name     = ''Tagakaulo''
|skaits          = 152 604 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagakaulo valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Tagakaulo''' (''Tagakaulo'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidus [[Apo]] vulkāna apkārtnē. Kopskaits ap 150 tūkstošiem (0,1 % no valsts iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa tagakaulo mīt [[Rietumdavao]] (86 318 cilvēki; 27,2 % no provinces iedzīvotāju kopskaita) un [[Sarangani]] (31 149; 5,6 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[tagakaulo valoda|tagakaulo valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/tagakaulo/ Ethnic Groups of the Philippines. Tagakaulo]</ref> [[Etnonīms]] tulkojumā nozīmē ‘[upju] iztekas iedzīvotāji’. Pēc reliģiskās piederības galvenokārt [[politeisms|politeisti]]; neliela daļa [[kristieši]] un [[musulmaņi]].

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Eritrea|Eritrejas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Batangasa
 | official_name            = ''Batangas''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/1/2/1
| image1                   = Batangas Capitol Panorama.jpg
| image2                   = Montemaria.jpg
| image3                   = 9677Batangas City Barangays Roads Landmarks 44.jpg
| image4                   = 2014-12-25 Batangas City skyline 015.jpg
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = BatangasCityFlag.jpg
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Batangasa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1581
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 1969
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 105
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 282.96
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 351437
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 45 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 03 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 128
 | website                  = {{URL|http://www.batangascity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Žans Pols Sartrs
|          vārds_orig =Jean-Paul Sartre
|              attēls =Jean-Paul Sartre FP.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1905
|          dz_mēnesis =6
|            dz_diena =21
|            dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|              m_gads =1980
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =15
|             m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|           pilsonība ={{FRA}}
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[kontinetālā filozofija]], [[eksistenciālisms]], [[marksisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[ētika]], [[literatūra]], [[fenomenoloģija]], [[politika]], [[ontoloģija]]
|              idejas =''mauvaise foi'', ''l'existence précède l'essence'', ''être-pour-soi''
|          alma_mater =[[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Raimons Arons|Arons]], [[Svētais Augustīns]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Luī Ferdinands Selīns]], [[Pols Nizāns|Nizāns]], [[Simona de Bovuāra|de Bovuāra]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Gistavs Flobērs|Flobērs]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Aleksandrs Kožēvs|Kožēvs]], [[Mao Dzeduns|Mao]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Moriss Merlo-Pontī|Merlo-Pontī]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Džons Dos Pasoss|Dos Pasoss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Voltērs]]
|          ietekmējis =[[Raimons Arons|Arons]], [[Žoržs Batajs|Batajs]], [[Alēns Badī|Badī]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Simona de Bovuāra|de Bovuāra]], [[Viljams Barouzs|Barouzs]], [[Franss Fanons|Fanons]], [[Andrē Gorcs|Gorcs]], [[Če Gevara]], [[Fredriks Džeimsons|Džeimsons]], [[R. D. Leings]], [[Dorisa Lesinga|Lesinga]], [[Moriss Merlo-Pontī|Merlo-Pontī]], [[Reimons Keno|Keno]], [[Airisa Mērdoka|Mērdoka]], [[Kendzaburo Oe|Oe]], [[Mišels Fuko|Fuko]], [[Ričards Raits (rakstnieks)|Raits]]
|               darbi =romāns "Nelabums" (''La nausée'', 1938)<br />"Esamība un nekas" (''L'être et le néant'', 1943)
|              valoda =[[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Tamperes Universitāte
|image             = TUT_-_Kampusareena.jpg
|caption = Tamperes Universitātes pilsētiņa
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 2019
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 61.494089 | latNS  = N
| longd = 23.779059 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 4 700
|students          = 40 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Tampere]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.tuni.fi/
|logo              = Tampere University logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvdienas
| attēls                   = Theholidayposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Holiday''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Nensija Meijersa]]
| producents               =
* [[Brūss A. Bloks]]
* Nensija Meijersa
| scenārija autors         = Nensija Meijersa
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Edvards Bērnss]]
* [[Rufuss Sevels]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Waverly Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|8||bez}}
| ilgums                   = 130 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/holiday-2006|title=The Holiday|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902034443/https://bbfc.co.uk/releases/holiday-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=holiday.htm|title=The Holiday (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2021|12|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|205,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīvdienas"''' ({{val|en|The Holiday}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Nensija Meijersa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūds Lo]], [[Džeks Bleks]], [[Īlaijs Volahs]], [[Edvards Bērnss]] un [[Rufuss Sevels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|8||bez}}.

sentences: '''Dzīves jēga''' jeb '''eksistences jēga''' ir [[Filozofija|filozofiska]] un [[Gars|garīga]] problēma, kas saistīta ar eksistences galīgā mērķa, cilvēces, cilvēka kā bioloģiskās sugas, kā arī cilvēka kā indivīda mērķa definēšanu.

sentences: '''Legolande''' ({{val-da|Legoland}}) ir bērnu tematisko izklaides parku tīkls, kas veltīts "[[Lego]]" konstruktoriem. Pasaulē pirmā Legolande tika atklāta 1968. gadā [[Billunda|Billundā]], [[Dānija|Dānijā]], kur atrodas arī "Lego" galvenā mītne un rūpnīca, kurā saražo 90% no visas "Lego" produkcijas. Šobrīd darbojas vēl vairākas Legolandes, to skaitā [[Gincburga]] ([[Vācija]]), [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]] ([[Lielbritānija]]), [[Karlsbāde (Kalifornija)|Karlsbāde]] ([[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), [[Džohora]] ([[Malaizija]]), [[Vinterheivena]] ([[Florida]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Cedrāts
|         binomial = Citrus medica
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Chinesische Zedrat Zitrone.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. medica
|          suga_lv = Cedrāts
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* saldais citrons
* cidrs
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences: '''Kristāliskais pamatklintājs''' ir [[platforma|platformas]] kristāliskā pamatne zem [[nogulumiežu sega]]s, veidota no dislocētiem [[Magmatiskie ieži|magmatiskiem]] un [[Metamorfie ieži|metamorfiem iežiem]]. Šo [[Ieži|iežu]] kompleksi veidojušies attiecīgās teritorijas [[Ģeosinklināles|ģeosinklinālās]] attīstības stadijā, kas noslēdzās ar krokojuma, reģionālā [[Metamorfisms|metamorfisma]] un [[granitizācija]]s procesiem. Pēc platformu konsolidēšanās to pamatklintājs īsāku vai garāku laikposmu bija pakļauts [[denudācija]]i, līdz uz to virsmas sāka uzkrāties [[nogulumieži]]. Platformu daļas, kur nav nogulumiežu segas, un pamatklintāju veidojošie ieži atrodas zemes virspusē, sauc par [[vairogs (tektonika)|vairogiem]]. Pamatklintāja pārsedzošo nogulumiežu segas biezums  platformās parasti ir daži kilometri. Vēlākās tektoniskās kustības pamatklintājā ir izpaudušās [[Lūzuma zona|lūzumu]] un lokālu vertikālo kustību veidā.

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
[[ziemeļbriedis|ziemeļbrieža]] maskā]]
'''Ziemassvētku vecītis''' ir [[folklora]]s tēls, kurš, pēc vairāku Rietumu kultūru tradīcijām, [[Ziemassvētki|Ziemassvētku vakarā]] ({{dat||12|24||bez}}) nes dāvanas bērniem, kuri iepriekšējā gadā labi uzvedušies. Iespējamais Ziemassvētku vecīša prototips ir nīderlandiešu [[Sinterklāss]], kurš savukārt varētu būt cēlies no vācu pasakas par dāvanas nesošo [[Svētais Nikolajs|Svēto Nikolaju]].

sentences:
[[Kategorija:Harju apriņķī dzimušie]]
[[Kategorija:Tallina]]

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Buru Delta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = δ Velorum
|           zvaigznājs = [[Buras (zvaigznājs)]]
|          deklinācija = −54° 42′ 30″
|        rektascensija = 08h 44m 42,2s
|    redzamais spožums = 1,95 (2,03/5,1)
|   absolūtais spožums = -0.01 (0,05/3,51)
|
}}
'''Buru Delta''' (δ Vel , δ Velorum, Buru δ, Delta Velorum) ir zvaigžņu sistēma [[Buras (zvaigznājs)|Buru]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Atrodas apmēram 79,7 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s.

sentences:
diriģē (1941)]]
'''Maestro''' (no {{val|it|maestro}}, ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |title=Online Etymology Dictionary |access-date=2009-10-11 |archive-date=2011-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110923075603/http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |dead-url=no}}</ref> ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un [[opera]]s kontekstā, kas atbilst [[itāļu valoda]]s mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
[[Image:Jean_Cavalier_chef_camisard.jpg|thumb|Žans Kavaljē - viens no kamizāru līderiem]]
[[Image:Cevennes_Florac_Mimente_depuis_Causse_Mejean.jpg|thumb|Sevennu ainava]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Irlavas pagasts
| karte             = Irlavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Irlava
| platība           = 114,0
| iedzīvotāji       = 1502<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1502 / 114 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium pyrenaicum 5 RF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pyrenaicum
| suga_lv = Pireneju gandrene
| binomial = Geranium pyrenaicum
| autors = Burm.f.
}}'''Pireneju gandrene''' (''Geranium pyrenaicum'') ir suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tā ir [[Dienvideiropa]]s kalnu apvidu suga, kas ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] Pireneju gandrene ir sastopama reti, pārsvarā valsts dienvidrietumu daļā, kur dažāda lieluma grupas aug upju krastu nogāzēs, vecos parkos, zālājos, retāk nezālienēs un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pyrenaicum-burmf/|title=Pireneju gandrene - Geranium pyrenaicum Burm.f. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-11}}</ref>
No pārējām Latvijā sastopamajām gandrenēm atšķirama diezgan viegli pēc blīvi apmatota [[Stublājs|stublāja]], ieapaļām lapām, kam šķelto lapu plūksnas ļoti satuvinātas (nevis atstatu), kā arī gaišvioletā zieda vainaga, kas divreiz garāks nekā kauss (nevis aptuveni vienāds), vainags ar dziļu jomu vai iešķelts (nevis joma sekla).<ref name=":0" />

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Šindlera saraksts"
| attēls                   = Schindler's List movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Schindler's List''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Liams Nīsons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Karolīna Gūdala]]
* [[Džonatans Sagals]]
* [[Embeta Deivica]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1993|11|30|Vašingtona}}
| ilgums                   = 195 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=schindlerslist.htm |title=Schindler's List |author= |date= |work= |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate=}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321 miljons}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šindlera saraksts"''' ({{val|en|Schindler's List}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmas sižets veidots pēc austrāliešu rakstnieka [[Tomass Kenīlijs|Tomasa Kenīlija]] romāna ''[[Schindler's Ark]]''.

sentences:
[[File:Pair programming 1.jpg|thumb|Divi kolēģi programmējot pārī]]
'''Programmēšana pāros''' ir [[spējā izstrāde|spējās izstrādes]] paņēmiens, kurā divi [[programmētājs|programmētāji]] kopīgi strādā pie vienas [[darbstacija]]s. Viens, ''vadītājs'', raksta [[pirmkods|kodu]], kamēr otrs, ''novērotājs'' vai ''navigators'',<ref>{{cite conference |last1=Williams |first1=Laurie |title=Integrating pair programming into a software development process |pages=27–36 |doi=10.1109/CSEE.2001.913816 |conference=14th Conference on Software Engineering Education and Training |date=February 19–20, 2001 |location=Charlotte |editor1-first=Dawn |editor1-last=Ramsey |editor2-first=Pierre |editor2-last=Bourque |editor3-first=Robert |editor3-last=Dupuis |isbn=0-7695-1059-0 |quote=One of the programmers, the driver, has control of the keyboard/mouse and actively implements the program. The other programmer, the observer, continuously observes the work of the driver to identify tactical (syntactic, spelling, etc.) defects, and also thinks strategically about the direction of the work.}}</ref> [[koda apskate|pārskata]] katru koda rindu, tās tapšanas brīdī. Pēc īsa laika intervāla programmētāji mainās lomām.

sentences:
raudzēšanas tvertne]]
'''Rūgšana''' ir [[bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju virkne, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] [[Vielmaiņa|katabolisma]] sākuma posms, kurā, [[glikoze]]s [[Molekula|molekulai]] oksidējoties, veidojas divas [[pirovīnogskābe]]s molekulas. Tā notiek dažādu [[ferments|fermentu]] ietekmē, tādēļ šo procesu sauc arī par '''fermentēšanos''', savukārt mērķtiecīgu rūgšanas izsaukšanu un tās norisei labvēlīgu apstākļu nodrošināšanu sauc par '''raudzēšanu'''. Rūgšanas [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] ir saistītas ar enerģijas uzkrāšanos [[adenozīntrifosforskābe]]s (ATF) molekulās, un tas ir viens no vienkāršākajiem veidiem, kā [[organisms|organismi]] iegūst [[enerģija|enerģiju]]. Rūgšanas reakcijas norisinās daudzos aerobos, gan anaerobos mikroorganismos — [[raugs|raugu]], kā arī daudzu baktēriju šūnās. Tās galaprodukti ir atkarīgi no mikroorganismiem, iesaistītajiem fermentiem, kā arī norises apstākļiem. Izdala [[spirta rūgšana|spirta]], [[pienskābā rūgšana|pienskābo]], [[propionskābā rūgšana|propionskābo]], [[sviestskābā rūgšana|sviestskābo]] un [[acetonbutilā rūgšana|acetonbutilo rūgšanu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2011 |edition=2.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-395-8 |page=37}}</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Aramiešu valoda
|nativename=ארמית ''Arāmît'', ܐܪܡܝܐ ''Ārāmāyâ''
|pronunciation={{IPA|/arɑmiθ/, /arɑmit/,<br /> /ɑrɑmɑjɑ/, /ɔrɔmɔjɔ/}}
|states=[[Irāna]], [[Irāka]], [[Izraēla]], [[Libāna]], [[Sīrija]], [[Turcija]]
|region=[[Tuvie Austrumi]]
|speakers=(skatīt atsevišķās valodas)
|familycolor=Afroaziātu
|fam1=[[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
|fam2=[[Semītu valodas|Semītu]]
|fam3=[[Rietumsemītu valodas|Rietumsemītu]]
|fam4=[[Centrālās semītu valodas|Centrālās semītu]]
|fam5=[[Ziemeļsemītu valodas|Ziemeļsemītu]]
|script=[[Aramiešu alfabēts]], [[sīriešu alfabēts]], [[ebreju alfabēts]], [[mandejiešu alfabēts]]
|iso2=
|lc1=arc|ld1=Imperiālā aramiešu|ll1=Oficiālā aramiešu valoda
|lc2=oar|ld2=Senaramiešu valoda
|lc3=aii|ld3=Asīriešu jaunaramiešu|ll3=Asīriešu jaunaramiešu valoda
|lc4=aij|ld4=Lišanidnošāna
|lc5=amw|ld5=Rietumjaunaramiešu|ll5=Rietumjaunaramiešu  valoda
|lc6=bhn|ld6=Bohtanas|ll6=Bohtanas jaunaramiešu valoda
|lc7=bjf|ld7=Barzanas jūdu|ll7=Barzanas jūdu jaunaramiešu valoda
|lc8=cld|ld8=Haldejiešu|ll8=Haldejiešu  jaunaramiešu valoda
|lc9=hrt|ld9=Herteviniešu|ll9=Herteviniešu valoda
|lc10=huy|ld10=Hulaula
|lc11=kqd|ld11=Sūrata|ll11=Kojsandžakas sūrata
|lc12=lhs|ld12=Mlahso valoda
|lc13=lsd|ld13=Lišanadeni
|lc14=mid|ld14=Jaunmandejiešu|ll14=Mandejiešu valoda
|lc15=myz|ld15=Klasiskā mandejiešu|ll15=Mandejiešu valoda
|lc16=sam|ld16=Samarijas aramiešu|ll16=Samarijas aramiešu valoda
|lc17=syc|ld17=Sīriešu (klasiskā)|ll17=Sīriešu valoda
|lc18=syn|ld18=Senaja
|lc19=tmr|ld19=Jūdu Bābeles|ll19=Jūdu Bābeles aramiešu valoda
|lc20=trg|ld20=Lišandidana
|lc21=tru|ld21=Turojo|ll21=Turojo valoda}}

sentences:
, [[eiro]] un [[Rumānijas leja]]]]
'''Valūtas kurss''', arī '''naudas kurss''', '''maiņas kurss''', ir [[valūta]]s cena, kas izteikta citu valstu naudas vienībās. Valūtas kurss var mainīties katru dienu, tādēļ ir divi naudas maiņas modeļi. Viens no tiem ir peldošais kurss, kas ir atkarīgs no valūtas [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījuma un piedāvājuma]], bet otrs ir fiksētais valūtas kurss, kur valūta tiek mainīta pret citu noteiktu valūtu ar noteiktu likmi, piemēram, Latvijas bijušās naudas vienības [[lats]] kurss bija piesaistīts [[eiro]] ar fiksētu likmi, tas ir, 1 eiro bija 0,7028 lati.

sentences:
[[Kategorija:Sakari| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
[[Kategorija: Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Nīderlande]]
[[Kategorija:Nīderlande]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Deivids Ogdens Staierss
 |            vārds_orig = ''David Ogden Stiers''
 |                attēls = David Ogden Stiers 1977.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Deivids Ogdens Staierss 1977. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1942|10|31}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Peorija}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2018|3|3|1942|10|31}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Ņūporta|3s=Ņūporta (Oregona)}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, diriģents
 |         darbības gadi = 1971–2018
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Deivids Allens Ogdens Staierss''' ({{val|en|David Allen Ogden Stiers}}; dzimis {{dat|1942|10|31}}, miris {{dat|2018|3|3}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]], balss aktieris un diriģents. Viņš piedalījās daudzos [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] iestudējumos.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Čečenijas Republika
 | native_name             = ''Чече́нская Респу́блика''<br />''Нохчийн Республика''
 | settlement_type         =
 | image_skyline           =Мечеть_"Сердце_Чечни".jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of the Chechen Republic.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Chechnya.svg
 | shield_size             =
 | capital                 = [[Groznija]]
 | largest_city            =
 | image_map               = Chechen in Russia.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             =
 | latd  = 43 | latm  = 24 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 45 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}}
 | subdivision_type1       = Federālais apgabals
 | subdivision_name1       = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
 | established_title       = Dibināta kā [[KF]] subjekts<ref>http://www.politika.su/doc/zak90a.html</ref><ref>https://yeltsin.ru/uploads/upload/newspaper/1992/rs12_29_92/index.html</ref>
 | established_date        = {{dat|1993|1|9||bez}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = [[Gubernators|Vadītājs]]
 | leader_name             = [[Ramzans Kadirovs]]
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16171
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1514603
 | population_as_of        = 2022
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                =
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 =
 | footnotes               =
}}
'''Čečenijas Republika''' ({{val|ru|Чече́нская Респу́блика}}, {{val|ce|Нохчийн Республика}}) jeb '''Čečenija''' ({{val|ru|Чечня́}}, {{val|ce|Нохчийчоь}}), agrāk '''[[Ičkērijas Čečenu Republika|Ičkērija]]''', ir viena no [[Krievijas Federācija]]s republikām. Čečenija robežojas ar [[Dagestāna|Dagestānu]] austrumos un ziemeļaustrumos, [[Stavropoles novads|Stavropoles novadu]] ziemeļrietumos, [[Ingušija|Ingušiju]] un [[Ziemeļosetija|Ziemeļosetiju]] rietumos, kā arī ar [[Gruzija|Gruziju]] dienvidos.

sentences:
{{citas nozīmes|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}
{{cita nozīme|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|Zemes atmosfēru|Zemes atmosfēra}}
 aktīvo atmosfēru.]]
'''Atmosfēra''' ({{val|el|ἀτμός}}, ''atmós'' — 'tvaiks' un {{gree|σφαῖρα}}, ''sphaîra'' — 'lode') ir [[gāze|gāzveida]] apvalks, ko [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] savas [[gravitācija]]s dēļ notur ap sevi. Tā kā nav asu robežu starp atmosfēru un starpplanētu telpu, tad parasti par atmosfēru uzskata to gāzu, tvaiku un putekļu apvalku, kas rotē kopā ar debess ķermeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=a)tmo/s|title=Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, ἀτμός|website=www.perseus.tufts.edu|access-date=2022-08-23}}</ref> Atmosfēras slāņa biezums dažādiem debess ķermeņiem var būt krasi atšķirīgs. Tas ir īpaši biezs [[gāzu planēta|gāzu planētām]]. Ne tikai [[planēta|planētām]], bet arī [[zvaigzne|zvaigznēm]] ir atmosfēra, kas ir to ārējais slānis, sākot ar [[fotosfēra|fotosfēru]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Kārlis Ulrihs Bērs
| image = Johann Carl Ulrich Bähr.jpg
| imagesize =
| caption = Pašportrets (1820)
| birthname =
| birthdate = {{dat|1801|08|18}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1869|09|29|1801|08|18}}
| deathplace =  [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[gleznošana]]
| training = [[Drēzdenes Mākslas akadēmija]] (Frīdrihs Matei), [[Žans Viktors Bertēns]]
| movement =
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|reljefa formu|Kalns (nozīmju atdalīšana)|Kalns}}
 kalns (aprimis vulkāns) [[Irāna|Irānā]]]]
'''Kalns''' ir [[reljefa forma]], kas paceļas augstu virs tuvākās [[apvidus|apkārtnes]]. No pārējās apkārtnes kalnu nošķir skaidri saskatāma pakāje vai daži mazāki [[paugurs|pauguri]]. Kalni veidojas [[tektonika|tektonisko]] spēku vai [[vulkānisms|vulkānisma]] rezultātā. Kalnus iedala zemajos (absolūtais augstums 500—1000 m), vidēji augstajos (1000—2500 m) un augstajos (vairāk par 2500 m). Kalniem raksturīgs [[augstumjoslojums]] jeb vertikālā zonalitāte — likumsakarīga dabas apstākļu maiņa, mainoties augstumam. Augstos kalnos valda [[alpīnais klimats]], tas ir, jo augstāk, jo zemāka [[gaisa temperatūra]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Tepenīca
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| subdivision_name2        = [[Susāju pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēts
| established_date         = [[18. gadsimts|18. gs.]]
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1480&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 43
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 13 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 37 | longs = 36 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 121
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4583 Viļaka
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pegija Sjū precas
| attēls                   = Peggy sue got married.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peggy Sue Got Married''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               = [[Pols R. Gurians]]
| scenārija autors         =
* [[Džerijs Lehtlings]]
* [[Arlīna Sarnere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Berijs Millers]]
* [[Ketrīna Hiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Berijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Rastar]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|10|10||bez}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986|title=Peggy Sue Got Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413133723/http://bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peggysuegotmarried.htm|title=Peggy Sue Got Married (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pegija Sjū precas"''' ({{val|en|Peggy Sue Got Married}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Nikolass Keidžs]], [[Berijs Millers]] un [[Ketrīna Hiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|10|10||bez}}.

sentences: '''Polijas Karalistes konstitūcija (1815)''' pasludināta [[Polijas Karaliste (1815.-1915.)|Polijas Karalistē]] 1815. gadā un bija spēkā līdz [[1832]]. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot [[Vīnes kongress|Vīnes kongresa]] lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]] piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta.

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|paraksts = Dolganu briežkopis
|tauta={{Unicode|долган, һака}}
|skaits=8000 (2002)
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[dolganu valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi=[[jakuti]], [[evenki]]
}}
'''Dolgani''' (pašnosaukums: ''долган, һака'') ir viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]]. Apdzīvo [[Taimira]]s pussalu [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] ziemeļos un [[Jakutija]]s ziemeļrietumus. 2010. gada Krievijas tautskaitē par dolganiem sevi atzina 7885 cilvēki.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka enerģija''' ir [[enerģija]], kura piemīt elektromagnētiskajam laukam. Par to, ka [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajam laukam]] ir enerģija, liecina enerģijas bilances vienādojums.

labels: SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Politika Daba Latvija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Politika MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Politika VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki MÄksla VÄsture DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Daba Latvija Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Sports MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba MÄksla JÄdzieni Latvija KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Sports MÄksla Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Notikumi Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba JÄdzieni MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija JÄdzieni Latvija Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Daba CilvÄki Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture MÄksla CilvÄki Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports Latvija KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Politika JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Politika Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture Notikumi SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Sports Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba Latvija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Sports Daba Daba ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba VÄsture Latvija Politika MÄksla VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Politika Latvija Daba VÄsture Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika Latvija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Sports SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika Sports Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla Daba ReliÄ£ija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija CilvÄki Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki JÄdzieni Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba VeselÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Sports CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Notikumi Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla KultÅ«ra VÄsture Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba MÄksla Latvija KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla MÄksla KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports CilvÄki Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Daba Politika KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki Latvija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Notikumi KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra Sports CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Sports CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Sports Daba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports VÄsture Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Sports KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba Daba Daba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports CilvÄki Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija VÄsture KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija Latvija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Politika CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Notikumi KultÅ«ra Sports MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Notikumi Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki VÄsture Daba Latvija Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Politika VeselÄ«ba Latvija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba MÄksla CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Sports VeselÄ«ba Politika Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba